Perusturvalaki tähtää siihen, että perusturvan varaan joutuneet ihmiset pystyisivät palaamaan nykyistä helpommin työhön ja itsenäiseen elämään.

Perusturvalaki tähtää siihen, että perusturvan varaan joutuneet ihmiset pystyisivät palaamaan nykyistä helpommin työhön ja itsenäiseen elämään. Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka

Eriarvoisuustyöryhmä toteaa mietinnössään, että nykyinen järjestelmä lukitsee sosiaaliturvan asiakkaita työmarkkinoiden ulkopuolelle ja aiheuttaa sosiaaliturvariippuvuutta.

Siihen ovat syynä muun muassa perusturvaetuuksien viidakossa piilevät kannustinloukut. Ne leikkaavat edunsaajan tukia aina, kun hän saa tuloa pätkätöistä. Tämän takia työssäkäynti ei kasvata edunsaajan käteen jäävää rahamäärää juuri lainkaan.

Eriarvoisuustyöryhmän puheenjohtaja, professori Juho Saari sanoo, että nykyisessä perusetuusjärjestelmässä on kolme pahaa valuvikaa: Järjestelmä on sirpaleinen, se ei kannusta ja ihmiset putoavat tukiverkkojen läpi.

– Perusturvalain ydinajatus on se, että laki estää ihmisiä putoamasta viimesijaiselle turvalle, eli toimeentulotuelle, selittää Juho Saari.

Mikko Koski / Yle

Minimietuuksien yhdistäminen

Nykyisessä sosiaaliturvajärjestelmässä on paljon harkinnanvaraisia, erilaisten syiden perusteella asiakkaalle maksettavia tukia. Niitä maksetaan esimerkiksi sairauden, kuntoutuksen tai äitiyden perusteella.

Nuo kaikki tuet ovat miltei saman suuruisia, mutta etuuksien määräytymisperusteet poikkeavat toisistaan. Tästä syystä sosiaaliturvan asiakkaan on vaikea ennakoida esimerkiksi sitä, mitä tuelta toiselle siirtyminen vaikuttaa hänen tai hänen perheensä toimeentuloon.

Eriarvoisuustyöryhmä esittää, että tuollaisten tasamääräisten tukien määräytymisperusteet samankaltaistettaisiin ja etuudet yhdistettäisiin yhdeksi ainoaksi tueksi.

Perusturvasäädökset koottaisiin yhteen lakiin

Jos eriarvoisuustyöryhmän ehdotukset toteutuvat, perusturvan minimitason etuudet kootaan vaiheittain yhteen lakiin. Perusturvalaki sisältäisi tällöin muun muassa toimeentulotuen, työttömän peruspävärahan, työmarkkinatuen, sairauspäivärahan, vanhempainpäivärahan ja asumistuen säädökset.

Kelan roolia tukien maksussa on tarkoitus kasvattaa entisestään. Työryhmä ehdottaa, että Kela saisi myöntää perustoimeentulotukea nykyistä enemmän.

Etuuksien yhdistäminen ja tukijärjestelmän yksinkertaistaminen helpottaisi Juho Saaren mukaan heti perusturvalla olevien ihmisten elämää.

– Heidän elämäänsä liittyvä byrokratia ja pompottelu vähenisi. Jatkossa Kela voisi myöntää nekin etuudet, jotka kunta joka tapauksessa myöntäisi myöhemmin. Kela laskuttakoon kulut kunnilta. Ihmisiä on turha juoksuttaa kahdella luukulla.

Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka

Valmis perusturvalaki sisätäisi neljä osiota: Perusosan, asumistuen, turvaosan ja korvaukset. Perusosaa maksettaisiin työttömyysetuuteen oikeutetuille henkilöille.

Se tarkoittaa, että tuen hakijan työnhaun olisi oltava voimassa ja hänen tulisi olla sitoutunut vastaanottamaan kokopäiväistä työtä. Perusturvan perusosa olisi 697 euroa kuukaudessa.

Uusi laki sisältäisi nykyiseen tapaan myös sanktiot työstä kieltäytyville. Uutta olisi se, ettei ehtoa laiminlyönyttä rangaistaisi epäämällä häneltä koko työttömysetuutta. Tarkoitus on, että etuuden perusosan voisi saada laiminlyönneistä huolimatta.

Perusturvalain turvaosan avulla varmistetaan henkilön tai perheen ihmisarvoisen elämän kannalta välttämätön toimeentulo. Turvaosa vastaisi nykyistä perustoimeentulotukea. Turvaosalla korvattaisiin esimerkiksi tarpeelliset terveuýdenhoitomenot ja asumistuen ylittävät asumiskustannukset.

Perusturvalain korvausosaan sisältyisi helposti todettavia erityiskorvauksia, joiden määräytyminen ei sisällä harkintaa. Tällaisia ovat esimerkiksi lapsilisät ja sairausvakuutuskorvaukset.

Perusturvalain toteutuminen toisi muutoksia asumistukiin. Tuen saajien taloudellinen tilanne ja erityisolosuhteet on määrä huomioida nykyistä paremmin ja eläkkeensaajien asumistuki on tarkoitus yhdistää yleisen asumistuen kanssa.

Juho Saari arvioi, että perusturvalain laatimisen ensimmäinen vaihe olisi toimeentulotukisäädösten uudistus.

– Se on kohtuullisen selkeä osio. Sitten, kun siirrytään yhdenmukaistamaan etuuksia, työ muuttuu haasteellisemmaksi. Uudistuksen toteuttamisen pitäisi kuitenkin olla sekä poliittisesti että hallinnollisesti mahdollista.

Laki kannustaisi työhön ja vähentäisi byrokratiaa

Eriarvoisuustyöryhmä esittää perusturvan uudistamista siten, että työkeikkojen vastaanottaminen olisi toimeentulotuen saajalle nykyistä mielekkäämpää. Työryhmä esittää uudistusta toimeentulotuen ja ansiotulojen yhteensovittamisen tapaan.

Käteenjäävän tulon korotaminen tapahtuisi nostamalla ansiotulovähennystä 20:prosentista 30 prosenttiin. Perusturva-asiakkaan työtulojen kasvaessa hänelle maksettavat etuudet pienenisivät asteittain. Uudessa järjestelmässä työn teon lisääminen kasvattaisi kuitenkin aina edunsaajan käteenjäävää tuloa,vakuuttaa Juho Saari.

– Kyllä se tekee sen. Siihen rakennetaan sellainen lineaarinen malli, että työ on aina kannattavampaa kuin sosiaaliturvalla eläminen.

Laki perusturvasta vähentäisi minimietuuksien syyperusteisuutta ja harkinnanvaraisuutta. Siksi se voisi olla askel kohti syvällisempää sosiaaliturvan rakennemuutosta.

Seuraava askel tuollaisessa rakennemuutoksessa voisi olla johtaa esimerkiksi perustuloon tai negatiiviseen tuloveroon perustuvaan järjestelmään. Eriarvoisuustyöryhmä ei ottanut kantaa niistä kumpaankaan.

Lue myös:

Eriarvoistumiseen ratkaisuja etsineen ryhmän kunnianhimoinen lista julki: kannustinloukkuja pois, ylivelkaantuminen kuriin, asunnottomuus puoliksi...