Yleiskaavassa vedetään suuret linjat siitä, missä tulevaisuuden helsinkiläiset asuvat – ja mille viheralueille nousee taloja. Asukkailla on tammikuun 29. päivään saakka mahdollisuus kommentoida sen uusinta ehdotusta. Me kerromme, miten uusi kaava eroaa vanhasta ja miten sitä pitäisi lukea.

Karttaan on merkitty punaisella on ne alueet, jotka on merkattu vanhaan yleiskaavaan viheralueiksi, mutta uudessa yleiskaavaehdotuksessa rakennuksille. Kartta on päivitetty 7.10.2016. Petteri Juuti / Yle

Kaupunkien kasvaessa rakentaminen ja viheralueet joutuvat usein törmäyskurssille ja niin nytkin. Helsingin uuden yleiskaavan takia huoli on herännyt esimerkiksi Keskuspuiston ja Munkkivuoren metsien puolesta, missä kaupunki päättikin kutistaa rakennussuunnitelmiaan.

Laajan kartta-aineiston ja monimutkaisten merkintöjen takia voi olla vaikea hahmottaa, miten Helsinki on oikein muuttumassa. Siksi Yle yhdisti vanhan yleiskaavan ja uuden yleiskaavaehdotuksen tuoreimman version. Merkitsimme punaisella ne viher- ja virkistysalueet, jotka näyttäisivät muuttuvan asuinalueiksi.

Päälle lisättiin vielä kolmannesta kartasta kaupunginosa- ja lähipuistot, tai sellaisten tarpeet. Ne näkyvät kartalla sinisinä ympyröinä ja kolmioina.

Ylen "muutoskartta" on koottu kolmesta kartasta. Petteri Juuti / Yle

Voit tutkailla oman alueesi muutoksia tarkemmin lataamalla kartan kuvatiedostona (siirryt toiseen palveluun) (4Mt, päivitetty 7.10.2016). Tuoreinta yleiskaavaehdotusta voit katsella yleiskaava.fi (siirryt toiseen palveluun) -verkkosivuilta tai Helsingin karttapalvelusta (siirryt toiseen palveluun).

Mutta ennenkuin etsit lähipuistosi kartalta, on syytä muistuttaa, että kaikki ei ole sitä miltä näyttää. Yleiskaavassa kun vedetään suuria linjoja ja rakennusalueiden rajat lyödään tarkasti lukkoon vasta asemakaavaa piirrettäessä.

Tässä animaatioilla höystetty opas, kuinka yleiskaavaa pitäisi lukea. Se on kirjoitettu kaupunkisuunnitteluviraston yleiskaava-arkkitehti Marja Piimiehen avustuksella.

Osa 1: Ennen oli muodot, nyt ruudut

Edellissä yleiskaavassa oli selkeillä rajoilla piirrettyjä tarkkoja alueita. Uudessa yleiskaavassa koko kaupunki on jaettu hehtaarin (100m x 100m) kokoisiin ruutuihin, joiden väritys kertoo alueen päätarkoituksen.

Ensimmäisessä esimerkissä verrataan karttoja Pakilan, Torpparinmäen ja Tuomarinkylän kartanon mailta.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Tuomarilankylä

Se, että yleiskaava on tehty ruuduista ei tietenkään tarkoita sitä, että jatkossa viher- ja asuinalueiden rajat seuraavat tarkasti juuri ruutujen rajoja.

Kartasta voi päätellä varmaksi, että taloja ehdotetaan Torpparinmäen ja Tuomarinkylän kartanon maiden viheralueille. Ne näkyvät Ylen tekemällä kartalla laajoina punaisina alueina.

Itä-Pakilan itäreunalla on kapea kaistale, joka oli vanhassa kaavassa viheraluetta, mutta jää uudessa kaavassa punaisten ruutujen alle. Siksi se näkyy Ylen tekemällä kartalla kapeana punaisena kiilana. Kaavojen välinen ero on kuitenkin niin pieni, että punainen kiila selittyy yksinomaan piirtämistavan muutoksella, eikä alueella oikeasti muutu yhtään mikään.

Osa 2: Ruutu kertoo hehtaarin päätarkoituksen

Jos hehtaarin alalla on paljon taloja ja pieni puisto, ruutu piirretään punaiseksi, vaikka puisto jäisikin paikalleen.

Piimies nostaa esimerkiksi vielä Lauttasaaren. Siellä rakentaminen näyttäisi valtaavan rannan, mutta todellisuudessa ranta tulee säilymään julkisena tilana yleiskaavan määräysten mukaisesti.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Lauttasaari

Osa 3: Ruudut voivat saada ominaisuuksia naapureiltaan

Mikä visio? Vision avulla kaavoittajat tekevät varsin alustavia luonnostelmia siitä, mihin ja millaisia taloja alueelle voisi tulla. Vaikka visiossa suunnitelmat ovat yksityiskohtaisemmat kuin yleiskaavassa, ei visiostakaan näe talojen lopullisia paikkoja. Tarkat paikat lyödään lukkoon vasta asemakaavassa.

Jos yleiskaavassa ruutu on merkitty puistoksi, mutta sen vieressä on asumiseen tarkoitettu ruutu, voi puistoruutuun tulla asuntoja. Sama periaate toimii myös toisin päin.

Yksi äärimmäisistä esimerkeistä löytyy Viikistä, johon on piirretty yleiskaavan lisäksi kaavoittajien visio siitä, miten taloja voisi alueelle mahdollisesti sijoittaa.

Kuten animaatiosta näkyy, osa visioon piirretyistä taloista on puistoruuduilla ja osa asuinruuduista tyhjänä. Silti visio olisi toteutuessaan yleiskaavan mukainen.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Viikki

Nyrkkisääntö on se, että jos jollekin ruudulle tulee vähemmän rakentamista kuin yleiskaavassa, jollekin toiselle ruudulle sitä pitäisi tulla vastaavasti enemmän. Periaate toteutuu Viikin esimerkissä, jossa on yhtä paljon asutettuja puistoruutuja kuin tyhjiä asuinruutuja.

Ja tähän kiteytyy yksi ruutuajattelun kantavista ajatuksista.

Erivärisille ruuduille on määritelty omat tavoitteet korttelitiheydestä. Laskemalla kaikki ruudut yhteen kaavoittajat ja päättäjät saavat arvion siitä, kuinka monelle asukaalle tulevaisuuden Helsingissä on koteja. Jos jollain alueella luistetaan yleiskaavan tavoitteista, jollain toisella pitää ylittää ne, tai tavoite jää toteutumatta.

Osa 4: Eivät ne vanhat viivatkaan pitäneet aina kutinsa

Vanha yleiskaava näyttää tavallisen katsojan silmissä selkeämmältä, mutta oliko ennen kaikki paremmin?

Yleiskaava-arkkitehti Piimiehen mielestä vanhasta yleiskaavasta saattoi vetää liian yksityiskohtaisia johtopäätöksiä. Kun aluetta tutkailtiin tarkemmin asemakaavaa laatiessa, saattoivat viivat siirtyä ja lopputuloksena rakennuksia nousi alunperin puistoiksi merkityille alueelle ja toisinpäin. Esimerkki löytyy Itä-Helsingistä Tankovainiosta.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Tankovainio

– Perusteluna poikkeamiselle on ottaa paremmin huomioon alueen kulttuurihistoria-, maisema- ja luontoarvot sekä saada alue liitettyä paremmin katuverkkoon ja muuhun yhdyskuntarakenteeseen. Yleiskaavassa rakentaminen sijoittui Linnavuoren puistoon Mellunkylänpuron päälle. Yleiskaava ei myöskään ottanut huomioon Tankomäen maastonmuotoja, kertoo kaupunkisuunnitteluviraston arkkitehti Timo Karhu.