Elinkeinoelämän keskusliitto EK ehdottaa tuntuvaa muutosta energiaverotukseen ilmastopäästöjen leikkaamiseksi.

Yritysten etujärjestö esittää tulevalle hallitukselle, että teollisuuden sähkövero laskettaisiin EU:n sallimalle minimitasolle ja samalla energiaverojen palautuksesta luovuttaisiin.

Palautusjärjestelmä on yritystuki, jonka avulla paljon energiaa kuluttavat suuryritykset saavat takaisin ison osan maksamistaan energiaveroista.

Tukea on arvosteltu yritysten uudistumista hidastavaksi (siirryt toiseen palveluun), mutta myös ilmastotavoitteiden vastaiseksi. Noin kolmasosa tuesta kohdistuu fossiilisiin polttoaineisiin.

Käytännössä EK:n ehdottama muutos tarkoittaisi sitä, että teollisuus joutuisi maksamaan nykyistä enemmän fossiilisista lämmityspolttoaineista mutta vastaavasti sähkön käyttö halpenisi.

– Mielestäni olisi täysin mahdollista, ettei palautuksia tarvittaisi lainkaan, jos todella pääsisimme EU:n minimitasolle sähköverossa, sanoo EK:n hallituksen puheenjohtaja Pekka Lundmark Ylen haastattelussa.

Valtio maksaa palautuksia vuosittain yli 200 miljoonan euron arvosta. Suurimmat tuensaajat ovat metsä-, metallinjalostus- ja kemianteollisuuden vientiyrityksiä.

EK arvioi, että muutos voitaisiin toteuttaa niin, ettei valtion budjettiin tulisi isoa lovea.

Sähköveron laskeminen vauhdittaisi investointeja, talouskasvua ja työllisyyttä, sanoo EK:n hallituksen puheenjohtaja Pekka Lundmark. Jouni immonen / Yle

"Suomi on sähköistettävä läpikotaisin"

Lundmark sanoo, että ehdotuksen tavoitteena on vähentää ilmastopäästöjä ja samalla parantaa yritysten kilpailukykyä.

Osa raskaan teollisuuden yrityksistä käyttää fossiilisia polttoaineita – kuten kivihiiltä, maakaasua, öljyä – teollisuustuotteiden valmistuksessa tai lämmön lähteenä.

Päästöt laskisivat merkittävästi, mikäli polttoaineet korvattaisiin esimerkiksi hiilidioksidipäästöttömällä vesi-, ydin-, tuuli- tai aurinkosähköllä.

Suomessa tuotetusta sähköstä jo nyt 80 prosenttia on hiilineutraalia. Osuus kasvaa Olkiluoto 3:n valmistumisen ja tuulivoimarakentamisen myötä.

Lundmarkin mukaan Suomen kannattaisi tavoitella sähköistymistä läpi koko yhteiskunnan, teollisuusprosessien ohella myös kaupunkien lämmityksessä ja liikenteessä.

– Jos me haluamme sähköistää mahdollisimman paljon toimintoja, sähkön verotuksen pitäisi olla verrokkimaihin nähden kilpailukykyisellä tasolla, eli käytännössä EU:n minimitasolla, hän sanoo.

Lundmark sanoo, että muutoksen myötä esimerkiksi suurten kaupunkien lämmityksessä kivihiili voisi korvautua sähköllä toimivilla isoilla lämpöpumpuilla, jotka hyödyntävät vaikkapa datakeskusten hukkalämpöä.

Samansuuntaisia puheita Lundmarkilta on totuttu kuulemaan energiayhtiön Fortumin toimitusjohtajana, mutta nyt hän esiintyy elinkeinoelämän nokkamiehenä.

Pidemmällä tähtäimellä kivihiilestä voitaisiin päästä eroon myös teräksen tuotannossa niin kutsutulla vetypelkistyksellä, mikä vaatii valtavasti sähköä.

Voit lukea tarkemmin teräsyhtiö SSAB:n hankkeesta tästä.

Tutkija: Oikeansuuntainen uudistus

Teollisuuden päästöt ovat jo nyt lähes kokonaan EU:n päästökaupan piirissä.

Veromuutoksella päästöjen vähentyminen voisi kuitenkin vauhdittua, sillä fossiilisten polttoaineiden verotus kiristyisi, arvioi ilmasto- ja energiapolitiikkaan perehtynyt taloustieteilijä Marita Laukkanen.

– Kyllä se kuulostaa sen suuntaiselta, että aidosti tiukennettaisiin ilmastopolitiikkaa, sanoo Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (Vatt) johtavana tutkijana toimiva Laukkanen.

Vatt ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla julkaisivat viime viikolla selvityksen yritystukien vaikutuksista kilpailukykyyn. Laukkanen oli yksi raportin kirjoittajista.

Tutkijat totesivat (siirryt toiseen palveluun) selvityksessä, että energiaverojen palautukset eivät ole parantaneet yritysten taloudellisia tuloksia, työllisyyttä ja ne saattoivat hidastaa energiatehokkuuden parantumista.

EU on asettanut yritysten sähköverolle alarajaksi 0,5 euroa megawattitunnilta. Se on käytössä esimerkiksi Ruotsissa.

Suomessa teollisuuden sähkövero on seitsemän euroa megawattitunnilta. Toisaalta energiaveron palautuksen jälkeen raskaan teollisuuden sähkövero on jäänyt selvästi tätä pienemmäksi.

Valtiovarainministeriön mukaan suurteollisuus maksaa huojennusten jälkeen vuodessa vajaat sata miljoonaa euroa veroja sähköstä ja fossiilisista lämmityspolttoaineista.

Vertailun vuoksi: Koko energiaverojen kertymä bensaveroineen on noin 4,7 miljardia euroa.

Teollisuuden päästöjen vähentäminen edellyttää siirtymistä fossiilisista polttoaineista sähköön, sanoo johtava tutkija Marita Laukkanen Vatt:sta. VATT

Uudistus ei olisi täysin ilmainen

EK arvioi, että teollisuuden sähköveron laskun voisi rahoittaa budjettineutraalisti "lähes kokonaan" luopumalla energiaveron palautuksesta.

Vatt:n Laukkanen laskee suuntaa-antavasti, että todellinen hintalappu valtiolle olisi vuoden 2017 sähköverokertymän perusteella noin 60 miljoonaa euroa.

Valtiovarainministeriö arvioi, että lisälasku olisi 20–30 miljoonaa euroa, jos leikkuri poistuisi ja sähkövero alenisi EU-minimiin.

Tämän päälle kertyisi lisää kuluja, mikäli tuleva hallitus tarttuisi myös EK:n esityksen toiseen osaan. Etujärjestö haluaisi nimittäin myös laskea palvelujen sähköveroa sadalla miljoonalla eurolla hallituskauden aikana.

Tämä on palvelualojen pitkäaikainen toive.

Esimerkiksi kauppa maksaa tätä nykyä sähköveroa saman verran kuin kotitaloudet, reilut 22 euroa megawattitunnilta.

Lundmarkin mukaan muutos voitaisiin rahoittaa leikkaamaalla muita yritystukia. EK on löytänyt omalle leikkauslistalleen aiemmin suoria yritystukia 150–200 miljoonan euron arvosta.

Toinen vaihtoehto olisi rahoittaa palveluiden sähköveron lasku työllisyysasteen nostamisen kautta.

Lundmark uskoo, että veromuutokset vauhdittaisivat investointeja, talouskasvua ja työllisyyttä.

EK ehdottaa myös palvelualojen sähköveron laskua. Henrietta Hassinen / Yle

EK:n kanta muuttui

Yritysten etujärjestön kääntyminen energianveroleikkurin poiston kannalle ei ole ollut läpihuutojuttu.

Lyhyellä tähtäimellä osa EK:n jäsenyrityksistä väistämättä kärsii fossiilisten lämmityspolttoaineiden kallistumisesta. Kaikilla ei ole mahdollisuutta siirtyä nopeasti sähkön käyttäjiksi.

Kuinka kova vääntö linjauksesta käytiin?

– Totta kai meillä oli perusteellinen keskustelu siitä. Mutta kyllä me olemme vakuuttuneita, että yritysten kokonaisedun kannalta tämä olisi varsin hyvä ratkaisu, Lundmark sanoo.

Vielä reilu vuosi sitten EK piti kiinni (siirryt toiseen palveluun) energiaveron palautuksesta vedoten yritysten kilpailukykyyn kansainvälisillä markkinoilla.

Lundmarkin mukaan muutosta selittää se, että suomalaiset yritykset alkavat nähdä ilmastonmuutoksen torjunnan mahdollisuutena uhkan sijaan.

Yhä useampi myös tekee bisnestä myymällä päästöjä vähentävää teknologiaa tai palvelua.

Toisaalta sähköveron alentaminen EU-minimiin hyödyttäisi huomattavasti suurempaa joukkoa yrityksiä kuin energiaveron palautuksen säilyminen.

Lisäksi moni energia- ja ilmastopolitiikan tarkkailija on huomannut EK:n ilmastokantojen tiukentuneen sen jälkeen kun metsäteollisuus erosi keskusjärjestöstä vuonna 2017.

Kireä ilmastopolitiikka on hankala asia metsäteollisuudelle hiilinielujen vuoksi.

Uutta pontta yritystukien remonttiin?

Teollisuuden sähköveron alentaminen ja energiaveroleikkurin poisto ei ole avauksena täysin uusi.

Uudistus oli jo pöydällä keskustakonkari Mauri Pekkarisen vetämässä parlamentaarisessa yritystukityöryhmässä.

Työryhmän lopullinen ehdotus kaatui puolueiden riitelyyn lobbareiden ristipaineessa.

Nyt EK ajoitti avauksensa tilanteeseen, jossa hallitusneuvottelut ovat alkamaisillaan. Teollisuuden sähköveron laskemista minimiin ovat puolueista suoraan ehdottaneet ainoastaan perussuomalaiset.

Aika saattaa kuitenkin olla kypsä uudistukselle, ainakin jossain mittakaavassa.

– Sähköistymisen merkitys ilmastonmuutoksen torjunnassa ja fossiilisista polttoaineista luopumisessa on varsin laajasti ymmärretty. Olen optimistinen, että sieltä (hallitusneuvotteluista) voisi löytyä ymmärrystä tavoitteille, Lundmark päättää.

Lue myös:

Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja

Yle selvitti pitkään piilossa olleet verotuet: Suomen valtio antaa satoja miljoonia euroja pörssiyhtiöille, jotka maksavat samaan aikaan jättiosinkoja

Yritystukien jälkipyykki paisuu – SDP:n Rinne: Hätäily olisi voinut viedä kymmeniä tuhansia työpaikkoja

Sähkö halpenee – Hallitus esittää silti jättitukea raskaan teollisuuden sähkölaskulle

Teollisuusjohtaja patistaa Suomea tekemään tiukkaa ilmastopolitiikkaa – jopa vihreiden tavoitteet saavat kiitosta