Yksityisautoilu on yhä erittäin suosittua Tampereen seudulla – "Oikeaa tarvetta auton käytölle ei monella keskustassa juuri ole"

Keinot sujuvaan, turvalliseen ja ympäristön kannalta kestävään liikkumiseen ovat jo olemassa. Kaiken lisäksi ne kuulostavat ihmeen tutuilta. –Ihmisten pitäisi kävellä, pyöräillä ja käyttää enemmän joukkoliikennettä sekä hyödyntää autoja nykyistä tehokkaammin, diplomi-insinööri Tapani Touru linjaa. Helppo sanoa, mutta mahdotonta toteuttaa? Varmasti ei, Touru vakuuttaa. Hän aloitti kaksi viikkoa sitten työt Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymän uutena liikennejärjestelmäpäällikkönä. –Pyöräilyssä on huikeasti potentiaalia erityisesti alle viiden kilometrin matkoilla. Se vielä parantaa ihmisten terveyttä. –Joukkoliikenteen puolella kolmannen raiteen rakentamisen Tampereen ja Helsingin välille pitäisi olla kansallinen ja maakunnallinen ykköshanke. Asennemuutosta tarvitaan niin liikenteen käyttäjiltä kuin suunnittelijoiltakin. Tampereella tutut haasteet Lempäälästä kotoisin oleva ja siellä jälleen asuva Tapani Touru työskenteli ennen uutta tehtäväänsä Helsingin seudun liikenteessä HSL:ssä. Hänen vastuullaan oli Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnittelu. –140 kilometrillä lyhentynyt työmatka ja synnyinseutu motivoivat hakemaan Tampereelle, kun paikka tuli auki. –Tampereella on miljoona ihmistä vähemmän ja metro puuttuu liikennevaihtoehdoista, mutta muuten haasteet ovat aika lailla samat kuin ennenkin: rahaa ei ole koskaan tarpeeksi, alue kasvaa kovasti, ja liikenteen päästöjä olisi vähennettävä reippaasti. Tavoitevuosi 2030 EU:n tavoitteen mukaan vuonna 2030 liikennepäästöjen pitäisi olla puolet pienemmät kuin vuonna 2005. Teknisten keinojen lisäksi tähän tarvitaan kattavaa liikennejärjestelmän kokonaissuunnittelua ja alueiden maankäytön kehittämistä. –Vuosi 2030 tulee nopeasti. Selvityksiä ja raportteja on tehty riittävästi, nyt pitäisi päästä niiden toteuttamiseen eli vahvistamaan sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestäviä liikkumistapoja, Touru sanoo. Jos itse saisit päättää, mitä hankkeita toteuttaisit kaupunkiseudulla ensimmäiseksi? –Tarvittaisiin määrätietoinen investointipaketti pyörätieverkostoon. Lisäksi edistäisin kolmannen raiteen rakentamista pääradalle. –Liityntäpysäköintiä pitäisi kehittää joukkoliikenteen tahdissa. Nopein keino saavuttaa vaikutuksia kuitenkin olisi ihmisten kulkutapatottumusten muuttaminen. Pikkumatkatkin autolla Yksityisautojen osuus Tampereen kaupunkiseudun matkoista on nyt 55 prosenttia. Kävellen, pyöräillen, bussilla tai junalla taitetaan 43 ja lentäen 2 prosenttia kaikista matkoista. Helsingin seudulla 57 prosenttia matkoista tehdään jalan, pyörällä tai bussi- ja metrokyydillä. Siellä esillä olleen tavoitteen mukaan noin seitsemän reissua kymmenestä pitäisi taittaa muulla liikennevälineellä kuin yksityisautolla. –Tampereen seudulla 60 prosenttia lyhyistäkin 2–3 kilometrin matkoista tehdään autoilla. Silti oikeaa tarvetta auton käytölle ei monella keskustassa juuri ole, Touru sanoo. –Kun autoilun haittoja yritetään vähentää, asukkaille pitää tarjota kilpailukykyisiä ja kestäviä joukkoliikennevaihtoehtoja. Tampereella tällainen on tietenkin ratikka. Nopea, ajanmukainen ja suora yhteys Hervannasta ja Lielahdesta keskustaan palvelee paitsi paikallisia, välillisesti koko kaupunkiseudun asukkaita. –Väylille vapautuu lisää kapasiteettia niille, jotka todella tarvitsevat omaa autoa liikkumisessa. Turhan iso oikaisu? Tapani Tourun mukaan yksityisautoilla ja autoilulla yleensä on vielä pitkään oma paikkansa Tampereen seudun liikennejärjestelmässä. Turvallisia väyliä ja sujuvaa kumipyöräliikennettä tarvitaan myös elinkeinoelämän toimintaedellytysten turvaamiseksi. Ajoneuvoliikennettä kuitenkin pitäisi tarkastella entistä selvemmin järjestelmänäkökulmasta. Esimerkiksi ruuhkautumista ei pidä ottaa vain itseään toteuttavana ennusteena. –Moottoritien suunniteltu oikaisu Puskiaisissa Lempäälän ja Pirkkalan välillä voi olla perusteltu elinkeinonäkökulmasta katsottuna. Ajanmukaista ei kuitenkaan oikein enää ole se, että tiehankkeiden tarvetta perustellaan nimenomaan tulevaisuuden ruuhkahuipun liikennemäärillä, Touru katsoo. –Eikö nyt kannattaisi keskittyä ennustettujenkin ruuhkien ja ruuhkautumisen vähentämiseen kaikin keinoin, kehittämällä muita liikkumistapoja ja esimerkiksi työaikakäytäntöjä? Syntynyt: Lempäälässä 1982. Nykyinen työ: Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymän liikennejärjestelmäpäällikkö. Haasteena työssä: Alaan liittyvä epävarmuus lisääntyy jatkuvasti. Asuu: Lempäälässä. Perhe: Pieni lapsi ja lapsen äiti. Työmatkat: Linja-autolla Tampereen keskustaan. Oma auto: Opel Astra vm. 2012. Koulutus: Diplomi-insinööri Aalto-yliopistosta, pääaineena tie- ja liikennetekniikka. Työkokemus: Isän jäljissä tehdyt tietyöt johtivat suunnittelutehtäviin Rambolliin. Liikennejärjestelmäsuunnittelua HSL:ssä. Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelman valmistelu sekä maankäytön, asumisen ja liikenteen yhteistyön koordinointi HSL:n liikennejärjestelmäryhmän päällikkönä. Harrastukset: Monipuolinen liikunta, muun muassa maastopyöräily sekä kädentaidot ja puutyöt; molempia nykyisessä taaperoarjessa lähinnä ajatusten tasolla. Tampereen seudulla 60 prosenttia lyhyistäkin 2–3 kilometrin matkoista tehdään autoilla. Silti oikeaa tarvetta auton käytölle ei monella keskustassa juuri ole. Tapani Touru liikennejärjestelmäpäällikkö