VATT:n uusi tutkimusprofessori Kristiina Huttunen tietää, miten talouden shokit vaikuttavat ihmisten elämään. 1990-luvun lamassa vanhempiensa työpaikan menetyksen kokeneet lapset esimerkiksi välttelevät vanhempiensa alaa.

1990-luvun lama jätti jälkiä, jotka näkyvät yli sukupolven. Tämän tietää Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) vastavalittu tutkimusprofessori Kristiina Huttunen. Hän on tehnyt useita tutkimuksia aiheista, joita yhdistää se, että niissä selvitetään, miten erilaiset taloudelliset shokit vaikuttavat ihmisiin.

Huttunen on tutkinut esimerkiksi sitä, miten 1990-luvun lamassa vanhempansa työpaikan menetyksen kokenut lapsi tekee myöhemmin koulutusvalintoja.

– Tulokset näyttävät, että lapset tekivät turvallisuushakuisia valintoja. He välttivät omien vanhempiensa alaa. Näin yhden sukupolven kokema talouden shokki näkyy seuraavassa sukupolvessa.

Tutkimusta ei ole vielä julkaistu. Siinä tarkastellaan vuosina 1991–1993 työpaikkansa menettäneiden silloin 6–15-vuotiaita lapsia ja seurataan heitä 30 vuoden ikään asti. Tällainen tutkimus on mahdollista tehdä, koska Suomessa on erinomaiset rekisteriaineistot. Niissä pystyy yhdistämään perheenjäseniä ja seuraamaan heidän valintojaan.

– Turvallisuushakuisuus näkyy niin, että nuori valitsee alan, jossa työttömyyden riski on pienempi kuin omien vanhempien alalla, Huttunen sanoo.

Koska tutkimus on tehty rekistereiden perusteella, Huttusella ei ole vastausta siihen, millä perusteella nuoret ovat päätyneet juuri valitsemalleen turvallisemmalle alalle. Mutta sen aineisto näyttää selvästi, että vanhempien alaa on vältetty.

” Yhden sukupolven kokema talouden shokki näkyy seuraavassa sukupolvessa.

Mielenkiintoista on myös se, että kokemus vanhemman työpaikan menetyksestä ei näy niin, että nuori valitsisi alan, johon pitää kouluttautua selvästi enemmän kuin vanhemman koulutus on ollut. Eikä myöskään niin, että nuori tähtäisi alalle, josta saa selvästi parempaa palkkaa.

Työpaikan menetyksen kokeneiden ihmisten tulot pysyvät tutkimuksen mukaan useita, jopa 20 vuotta, alemmalla tasolla kuin verrokkiryhmän. Työpaikan menetys voi siis vaikuttaa todella pitkään perheen käyttävissä oleviin tuloihin.

Työn perässä ei muuteta

Toinen Huttusen tekemä tutkimus tarkastelee sitä, miten herkästi työnsä menettänyt muuttaa toiselle paikkakunnalle. Tämän tutkimuksen hän on tehnyt norjalaisten kollegoidensa kanssa ja aineisto on Norjasta.

– Tutkimus näyttää, että ihminen ei muuta innokkaasti työn perässä, Huttunen sanoo.

Varsinkin jos puolisoista toisella on yhä paikkakunnalla töitä, muuttoa ei tule. Samoin lapset pitävät ihmiset vanhalla paikkakunnallaan työn menettämisestä huolimatta.

Helpoimmin muuttavat nuoret ja nuoret pariskunnat, joilla ei ole lapsia.

– Tutkimuksen perusteella näyttää, että muuttopäätökseen vaikuttavat paljon muutkin asiat kuin työ.

Suomalainen tutkimus kiinnostaa

Nyt Kristiina Huttusella on kollegansa kanssa työn alla tutkimus, jossa tarkastellaan kotihoidontuen vaikutuksia äitien työuriin ja lapsiin. Aihe on tulenarka ja Huttunen tietää sen. Siksi hän ei halua sanoa tuloksista vielä mitään.

Kristiina Huttusen virka VATT:ssa on uusi, hän aloitti lokakuun alussa. Hänen tutkimusaluettaan on työn taloustiede.

Taloustieteellä menee nyt Suomessa hyvin. Voisi puhua jopa buumista. Syksyn alussa kerrottiin, että Suomeen perustetaan uusi taloustieteen huippuyksikkö. Tavoitteena on 15 uutta professuuria vuoteen 2022 mennessä.

– Suomalainen ja pohjoismainen tutkimus kiinnostaa muualla, koska meillä on sellaiset rekisterit ja aineistot, että voimme tutkia koko väestöä. Kuten esimerkiksi lama-ajan lapsien koulutusvalinnoissa teimme. Voimme tutkia vaikutuksia myös yli sukupolven. Kovin monessa muussa maassa tämä ei ole mahdollista. Meillä on erittäin hyvät aineistot.

Professuurinsa lisäksi Huttunen opettaa. Hän pitää luentoja Aalto-yliopistossa ja on lupautunut luennoimaan myös Oulun yliopistoon.

– Meillä on kunnianhimoisia nuoria opiskelijoita. Tutkimusta voi tehdä monella tavalla. Yritän kannustaa ja opettaa niin, että sitä tehtäisiin hyvin.