Rahanjako uusiksi: Helsinki alkaa suosia lukioita maahanmuuttajien määrän mukaan

Maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden määrä vaikuttaa jatkossa Helsingin kaupungin ylläpitämien lukioiden määrärahoihin. Arkisto / Johanna Erjonsalo

Riikka Jokinen

Helsingin lukiot saavat jatkossa enemmän rahaa, mikäli niissä on paljon maahanmuuttajataustaisia opiskelijoita tai mikäli opiskelijoiden päättötodistuksen keskiarvo on alhainen.

Samantyyppinen käytäntö määrärahojen suhteen on käytössä myös Helsingin peruskouluissa. Sitä kutsutaan positiivisen diskriminaation määrärahaksi.

Lukioiden rahoitusperiaatteiden uudistamista käsiteltiin tiistaina Helsingin opetuslautakunnassa.

Käytännössä rahoituksen uudistaminen tarkoittaa sitä, että lukioiden rahat jaetaan niin, että määrärahoissa lasketaan euroja opiskelijaa kohden. Määrärahaa saa enemmän, jos lukiossa on paljon maahanmuuttajataustaisia opiskelijoita tai alhainen peruskoulun päättötodistusten keskiarvo.

Määrärahassa huomioidaan myös erot lukioiden opettajien ikärakenteessa sekä lukioiden erityistehtävät ja opinto-ohjauksen resurssi.

Yli kolme vuotta opiskelleista opiskelijoista myönnetään vähemmän rahaa.

Poikkeuksena ovat tila- ja kiinteistökustannukset, ruokailu ja esimerkiksi siivous, jotka lasketaan arvioitujen todellisten menojen mukaan.

Lukioiden rahoituksen laskentakaava on aikaisemmin perustunut tuntikehyksiin. Uuden mallin on tarkoitus yksinkertaistaa rahoitusta.

Muutos on astumassa voimaan kolmen vuoden siirtymäajalla.