Venäjän Naton suurlähettiläs Aleksander Grushko varoittaa kovin sanoin Natoa laajentumista kiistanalaisille alueille, Ukrainaan ja Georgiaan. Näin kertoo uutistoimisto Tass.

Grushko sanoi Tassin mukaan tv-haastattelussa, että sotilasliitto Nato mitä ilmeisemmin aikoo heinäkuun Varsovan-huippukokouksessaan jatkaa itäisimpien osiensa vahvistamista, kuten edellisessä Walesin huippukokouksessa linjattiin.

Walesissa Ukrainalle ei luvattu sotilaallista apua, mutta Ukraina sai Natolta paljon sanallista tukea.

Ukrainan ja Georgian päästäminen Naton jäseniksi ajaisi Grushkon mielestä Euroopan kriisiin, jonka laajuutta ja kokoa ”ei edes voi kuvitella”.

Grushkon mielestä näiden kahden maan Nato-jäsenyyden seurauksena ”tilanne räjähtäisi”.

Sekä Georgian että Ukrainan hallitukset ovat ilmoittaneet tavoitteekseen Nato-jäsenyyden. Eri asia kuitenkin on se, hyväksyisikö Nato maita jäsenikseen. Uusi jäsenyys pitää hyväksyä erikseen jokaisessa Nato-jäsenmaan parlamentissa.

Ainakin Georgian Nato-suhteet ovat viime aikoina olleet esillä, kun Ison-Britannian ulkoministeri Philip Hammond on vieraillut maassa.

Venäjä on ennenkin varoittanut kovin sanoin Ukrainan ja Georgian Nato-jäsenyyksien seurauksista.

Venäjä ja Georgia sotivat vuonna 2008. Ukrainassa puolestaan on edelleen kriisi Venäjän kaapattua Krimin itselleen.

Nato-suurlähettiläs Piritta Asunmaa kirjoittaa ulkoministeriön sivuilla julkaistussa blogissa, että Naton toiminta on muuttunut tuntuvasti Euroopan turvallisuuskehityksen myötä. Asunmaa arvioi, että ”pelotteen vahvistaminen ja modernisointi on nousemassa Varsovan heinäkuisen huippukokouksen yhdeksi pääteemaksi”.

– Käytännössä kyse on ennaltaehkäisystä – mahdollisen hyökkäyksen kynnystä halutaan nostaa, Asunmaa kirjoittaa.

– Nato ei ole palaamassa kylmän sodan aikaiseen vastakkainasetteluun. Venäjä ei ole enää strateginen kumppani, mutta sitä ei haluta nähdä vihollisenakaan. Venäjä on Natolle sen merkittävin naapuri, keskeinen alueellinen ja globaali turvallisuustoimija. Varsovan huippukokouksen keskeisin kysymys onkin löytää oikea tasapaino sotilaallisen puolustuksen ja pelotteen vahvistamisen ja toisaalta poliittisen dialogin välillä, hän arvioi.

Asunmaa tiivistää Naton muutoksen kolmeen huomioon.

– Vuoden 2016 Nato on ennen kaikkea jäsenmaidensa yhteisestä puolustuksesta huolehtiva järjestö. Venäjästä on tullut Natolle haastava naapuri, jonka kanssa on kuitenkin käytävä vuoropuhelua. Natolla on EU:n rinnalla kasvava rooli Euroopan eteläisen naapuruston vakauttamisessa.

Grushko sanoi Tassin mukaan myös, että Venäjä ei aio katsella sivusta, kun Yhdysvallat kasvattaa sotilaallista läsnäoloaan Euroopassa. Grushkon mukaan Venäjä vastaa Yhdysvaltain toimiin "epäsymmetrisesti".