Johtipa seuraavaa hallitusta SDP:n Antti Rinne, kokoomuksen Petteri Orpo, keskustan Juha Sipilä tai vihreiden Pekka Haavisto, ensi huhtikuun eduskuntavaalien jälkeen valtaan nouseva pääministeri joutuu kovan paikan eteen.

Juha Sipilä, Petteri Orpo ja Antti Rinne joutuvat kovan paikan eteen linjatessaan talouspolitiikkaa, olipa kuka hyvänsä heistä seuraava pääministeri. Petteri Paalasmaa

Valtiontalouden tarkastusvirasto VTV julkaisi tiistaina pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallituksen finanssipolitiikan valvonnan ja tarkastuksen vaalikausiraportin.

Hallitus on saavuttamassa osan talouspolitiikkansa tärkeimmistä tavoitteista.

– Kestävyysvaje on pienentynyt olennaisesti vuoden 2014 jälkeen, VTV kiteyttää.

Sipilän hallitus asetti toukokuussa 2015 tavoitteekseen julkisen talouden kestävyysvajeen pienentämisen, sillä julkinen velka oli paisunut 133 miljardiin euroon.

Julkisen velan suhde bruttokansantuotteeseen oli hallituksen aloittaessa työnsä 63,6 prosenttia.

Sipilän hallitus asetti päämääräkseen velkasuhteen kääntämisen laskuun vuoteen 2019 mennessä. VTV vahvistaa, että tavoite on täyttymässä.

Julkisen velan suhde bkt:hen on laskenut vuodesta 2016 lähtien, ja tänä vuonna sen ennustetaan laskevan 59 prosenttiin.

Lähes viiden prosenttiyksikön pudotus on kansantalouden tasapainon kannalta merkittävä asia. Sipilän hallitus on saavuttanut tavoitteensa sekä talouskasvun että miljardiluokan leikkausten ansiosta. Hallitus on leikannut muun muassa koulutuksesta satoja miljoonia euroja vaalikauden aikana.

Vaikka VTV:n tekemä tarkastus antaa myönteisen kuvan kestävyysvajeen kehittymisen suunnasta, raportista selviää, että Suomen seuraavan hallituksen on jatkettava miljardiluokan säästötoimia.

Muussa tapauksessa julkisen talouden kestävyysvajetta ei VTV:n arvion mukaan saada kurottua umpeen.

– Pidämme tärkeänä, että tulevalla vaalikaudella jatketaan rakenteellisia uudistuksia, joiden tavoite on vähentää kestävyysvajetta, VTV:n finanssipolitiikan tarkastuspäällikkö Matti Okko painottaa.

Käytännössä rakenteelliset uudistukset tarkoittavat usein säästöjä, joista kansantajuisesti puhutaan leikkauksina.

Kestävyysvaje ei ole poistunut vaalikauden aikana. Valtiovarainministeriön (VM) arvion mukaan julkisen talouden kestävyysvaje on edelleen kolme prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, kun keväällä 2015 ministeriö arvioi sen suuruudeksi viitisen prosenttia.

VTV huomauttaa, että julkisen velan määrä ei ole pienentynyt. Sipilän hallitus arvioi, että julkisen velan määrä ei enää kasvaisi vuonna 2021. VM:n ennusteen perusteella tavoite ei täyty.

Johtipa seuraavaa hallitusta SDP:n Antti Rinne, kokoomuksen Petteri Orpo, keskustan Juha Sipilä tai vihreiden Pekka Haavisto, ensi huhtikuun eduskuntavaalien jälkeen valtaan nouseva pääministeri joutuu kovan paikan eteen. Ainakaan menolisäyksiin ei VTV:n tekemän tarkastuksen perusteella ole varaa vaalikaudella 2019-2023.

Sipilän hallitus kertoi työnsä aloittaessaan, että kestävyysvajeen poistamiseen johtavat päätökset tehtäisiin kuluvan vaalikauden aikana. VTV huomauttaa raportissaan, että ”tavoitetta ei olla saavuttamassa”. Tämä tarkoittaa, että seuraavan hallituksen on tehtävä kovia talouspoliittisia päätöksiä.

– Seuraavan hallituksen tulee varmistaa finanssipolitiikan hoito vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti ja turvata velkasuhteen pysyminen kestävällä tasolla, ekonomisti Leena Savolainen kommentoi tarkastuksen tulosta VTV:n lausunnossa.