Pörssikurssit Yhdysvalloissa romahtivat kaksikymmentä prosenttia syksyllä 1987. Se oli historian suurin yksittäinen pörssiromahdus yhden päivän aikana. Viikonpäivä oli maanantai, mikä antoi romahdukselle kohtalokkaalta kalskahtavan nimen; musta maanantai.

Yhdysvalloissa osakkeiden hinnat hipovat ennätyksiä, keskuspankkien rahapolitiikka on elvyttänyt taloutta poikkeuksellisella tavalla. Myös Euroopan keskuspankin osto-ohjelma pyörii täydellä höyryllä ja korkotaso on historiallisen alhaalla. Yhdysvalloissa dollari on heikentynyt, joten osakkeet ovat halvempia kuin muilla valuutoilla ostetut osakkeet.

Mike Goldwater / AOP

Markkinoilla ollaan huolissaan lisääntyvästä rahan määrästä samaan aikaan kun osakkeiden arvostukset ovat korkealla tasolla, kertoo Financial Times.

Ollaanko jälleen pörssikuplan puhkeamisen partaalla, kun jotkin asiat muistuttavat toisiaan markkinoilla?

Yle Uutisgrafiikka

Miksi romahdus oli niin historiallisen suuri?

Syyt silloiselle romahdukselle löytyvät enemmän markkinoiden toiminnasta kuin talouden huonosta tilasta. Kurssiromahdus alkoi Aasiasta ja levisi Euroopan kautta Yhdysvaltoihin.

– Se selittyy psykologialla, markkinat hermostuivat globaalisti. Toinen asia oli se, että markkinoilla oli uusia suojautumisinstrumentteja, johdannaisia käytössä, ja kun sitten markkinat lähtivät sulamaan niin ohjelmat ikään kuin voimistivat toisiansa, sanoo rahoituksen professori Vesa Puttonen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta.

Rahoituksen professori Vesa Puttonen Sasha Silvala / Yle

Eläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja Risto Murto on samoilla linjoilla.

– Silloin oli jo kehitetty tällaisia automaattisia kaupankäyntimenetelmiä, ja näyttää siltä että nämä menetelmät olivat myymässä yhtä aikaa. Jostain syystä markkinoiden muu vaihdanta ei ollut toiminut niin hyvin kuin pitäisi. Taloudelliset syyt romahduksen takana näyttävät olleen pienemmässä painoarvossa.

Helsingin pörssissäkin oli tuona synkeänä maanantaina ankeat tunnelmat, mutta rysähdys ei ollut niin kova kuin Yhdysvalloissa. Kurssit romahtivat kymmenen prosenttia päivässä ja luisuivat vielä loppuvuoden, mutta vuositasolla jäätiin kuitenkin runsaasti plussalle hyvän alkuvuoden ansiosta.

Varman toimitusjohtaja Risto Murto Sasha Silvala / Yle

Voisiko sama tapahtua uudestaan?

Osakemarkkinoilla on opittu jo elämään johdannaisten kanssa, niillä on käyty kauppaa vuosikausia ja osakemarkkinat tänä päivänä toimivat täysin digitaalisesti algoritmien pohjalta nopeassa sykkeessä.

Professori Vesa Puttonen sanoo, että yksittäisiä pieniä pörssiromahduksia nähdään yhden päivän aikana silloin tällöin, puhutaan "flash crasheista", kun algoritmit romahduttavat kursseja. Niistä kuitenkin toivutaan nopeasti eikä niitä ole ihan viime aikoina edes ollut.

Romahdukset eivät ole myöskään ole toistensa kaltaisia.

– Mikään pörssiromahdus ei koskaan toista itseänsä. Huonot uutiset eivät aiheuta yhdessä päivässä tapahtuvaa romahdusta. Se edellyttää psykologista massahysteriaa yhdistettynä johonkin rakenteelliseen asiaan, Vesa Puttonen sanoo.

Markkinaympäristö on erilainen

Nyt markkinoiden ympäristö on ratkaisevasti erilainen, ja pörssiromahdus edellyttää aina yllätystä. Kolmekymmentä vuotta sitten tapahtunut asia ei ole yllätys, Puttonen huomauttaa.

Keskuspankkien elvytys ja historiallisen alhaiset korot toimivat markkinoiden vakaajina, vaikka ne samalla ovat nostaneet osakkeiden, obligaatioiden ja kiinteistöjen hintoja. Toisaalta yrityksillä menee hyvin.

– Isoin asia on se, että tällä hetkellä keskuspankit ovat jo usean vuoden ajan Yhdysvalloista Eurooppaan ja Aasiaan ryhtyneet elvyttämään. Korot on pistetty nollaan ja obligaatioita ostetaan. Meillä on markkinoilla isoveli, joka toimii ikään kuin markkinoiden selkänojana erilaisia kriisejä vastaan, sanoo rahoituksen professori Vesa Puttonen.

Myös toimitusjohtaja Risto Murto painottaa taloustilanteen erilaisuutta verrattuna vuoteen 1987. Hyvänä Murto pitää sitä, että pitkäaikaiset taloudelliset vaikutukset romahduksesta jäivät tuolloin näkemättä.

– Talouskasvu on tasapainoinen ja ennen kaikkea rahapolitiikka, korkojen taso, on ikään kuin vakuuttajana. Jos jommassa kummassa tapahtuisi jotain, niin riskit kasvaisivat.

Alhaiset korot kertovat myös poikkeuksellisesta tilanteesta.

– Sijoittajia ohjataan ottamaan riskejä alhaisella korkotasolla. He saavat ikään kuin dopingia alhaisista koroista ja se kertoo, että tilanne ei ole aivan normaali, Risto Murto sanoo.

Mitä Yhdysvalloissa tapahtuu, kun keskuspankin johto vaihtuu?

Iso asia markkinoille ja muutoinkin taloudelle olisi, jos Euroopan edellä elvyttänyt Yhdysvallat muuttaisi rahapolitiikkaansa voimakkaasti. Muutoksia saatetaan nähdä siinä vaiheessa, kun keskuspankin johto Yhdysvalloissa vaihtuu ensi vuoden helmikuussa. Presidentti Donald Trump on jo hyvä tovi sitten ilmoittanut vaihtavansa pääjohtaja Janet Yellenin. Euroalueella korkojen nostojen odotetaan olevan hitaampaa, koska inflaatiopaineita sille ei ole.

Yhdysvaltain keskuspankin pääjohtaja Janet Yellen tiedotustilaisuudessa 21.9.2016. Jim Lo Scalzo / EPA

Vesa Puttonen ei löydä talousteorioista tukea sille, että kurssit romahtaisivat noin kymmenen vuoden välein tasaisesti, erityisesti syksyllä, vaikka romahduksia on syksyisin tapahtunutkin ja karkeasti kymmenen vuoden välein.

Laskut ja nousut seuraavat toki toisiaan, mutta milloin on mahdotonta sanoa, näkee miljardeja sijoittavan eläkeyhtiön toimitusjohtaja.

– Sijoittaminen olisi liian helppoa, jos voisi kalenterista katsoa, että nyt se lasku tulee. Psykologian ja talouden kiertokulkuun kuitenkin liittyy se, että nousut ja laskut seuraavat toisiaan ja kymmenen vuotta nousua on tyypillisesti pitkä aika. Silloin on jo unohdettu edellisen laman tai laskun opetukset, ja pessimistit osakemarkkinoilla kuolevat siihen mennessä jo sukupuuttoon, Risto Murto muotoilee.

19.10 klo 10:58 FT-linkki poistettu teknisten ongelmien vuoksi.