Vår tids sensasjonsjegere jakter klikk og reklamekroner

LONG BEACH/MOSKVA/OSLO (The Washington Post/Aftenposten): I en spartansk møblert leilighet i California sitter to tidligere kelnere. De tjener store penger på hatjournalistikk og falske nyheter.

Grunnleggerne av nyhetsnettstedet Liberty Writers News Paris Wade (til venstre) og Ben Goldman jobber i leiligheten sin i Long Beach i California. Stuart Palley/ The Washington Post

22. nov. 2016 21:30 Sist oppdatert 14. desember 2016

Vi er i Long Beach i California.

Færre enn 2000 lesere er inne på nettsiden hans i det Paris Wade (26) våkner etter å ha tatt seg en lur. Han strekker seg etter den bærbare PC-en og tenker at han må, som han sier det, «fôre» sitt publikum.

«Hei, det er ingen som dekker denne TPP-greia» sier han etter å ha sett en artikkel som antyder at president Obama har til hensikt å ratifisere Trans-Pacific Partnership-avtalen før han forlater presidentkontoret. Wade, en digital opportunist av moderne støpning, ser en mulighet. Han begynner å skrive en historie.

«DU KAN IKKE STOLE PÅ OBAMA», skriver han som en tittel, før han tar en pause. Leserne hans hater Obama og elsker kommende president Donald Trump, og han ønsker å fange opp den avskyen og fremstille det som en kamp mellom det gode og det onde.

Grunleggerne av Liberty Writers News, Paris Wade (til venstre) og Ben Goldman, i arbeid i leiligheten deres i Long Beach i California den 14. november i år. Stuart Palley/ The Washington Post

Meninger, insinuasjoner og rykter

Han begynner å skrive igjen: «Se For En Syk Ting Han Akkurat Gjorde For å DOLKE Trump i Ryggen ...».

Ti minutter og 200 ord senere så er han ferdig med en historie som kun er meninger, insinuasjoner og rykter. Han skriver inn på slutten «kommenter NED MED GLOBALISTENE! under hvis du elsker landet ditt», publiserer saken på nettsiden hans, LibertyWritersNews.com, og henter deretter opp Facebook-siden han bruker til å fremme sin egen nettside. En nettside som i løpet av seks måneder har samlet 805.000 følgere og samlet flere titalls millioner sidevisninger.

«VI KAN IKKE LA DETTE SKJE!», skriver han, og legger ut henvisningen til artikkelen. «#DEL denne 1 million ganger, patrioter!».

Det misfornøyde Amerika blir deres levebrød

Så ser han på en monitor som viser trafikken på nettsiden og tilbakemeldingene fra leserne.

– Ned med globalistene, skriver en kvinne fra Cape Girardeau i Missouri, en av 3192 mennesker som leser nettsiden. 1244 av dem leser saken han akkurat har lagt ut.

– Ned med globalistene, skriver en mann i Las Vegas. Nå er det 1855 som leser historien.

– NED MED GLOBALISTENE!!!, skriver en kvinne i Helena i Montana.

Nå er det 1982.

I en tid der det er en stadig pågående diskusjon om rollen som hyperpartiske nettsider, falske nettsider og sosiale medier spilte i det splittede Amerika i 2016, så illustrerer LibertyWritersNews hvordan nettsider kan bruke Facebook til å utnytte en voksende ideologi, og raskt gå fra ingenting til å influere på millioner av mennesker og tjene massevis av penger underveis.

Guttene i Makedonia

De som kaster seg på trenden trenger heller ikke befinne seg i USA. En undersøkelse foretatt av Buzzfeed viser hvordan 140 nettsteder om amerikansk politikk ble drevet av fra en gruppe med gutter i byen Veles i Makedonia.

– Ja, informasjonen i bloggene er dårlig, falsk og villedende, men argumentet er at «hvis det får folk til å klikke og engasjere seg, så bruk det», sa en av studentene til Buzzfeed.

– Jeg startet siden fordi det er en enkel måte å tjene penger, sa en 17 år gammel musiker til avisen.

Falske nyheter selger best

Metoden består i å finne en falsk nyhet og spre den på Facebook. Jo flere klikk, jo mer penger tjener guttene på reklame.

Selv etter at deres virksomhet ble avslørt, fortsetter de å spre falske nyheter på Facebook. En av Facebook-sidene til de makedonske guttene har nå kommet opp i 626.000 likes.

Deres mest vellykkede sak var et falsk intervju om at Clinton i 2013 skulle ha sagt at «Trump er ærlig og kan ikke bestikkes». Saken fikk 480.000 delinger og kommentarer på Facebook.

En analyse foretatt av Buzzfeed viste at i de tre siste måneden av valgkampen fikk de 20 mest populære sakene fra falske nyhetsnettsteder og ekstremt partiske blogger 8.711.000 delinger, reaksjoner og kommentarer. De 20 mest populære sakene fra 19 store nyhetsformidlere fikk 7.367.000 delinger, reaksjoner og kommentarer.

Made in Russia

En betydelig del av de falske nyhetene som oversvømmer Facebook og sosiale medier, er produsert i Russland og Ukraina.

De russiske TV-kanalene er ukentlig fylt med små og store falske nyheter.

En av toppsakene på de største kanalene den siste uken var for eksempel at «Putin gir gass til ukrainsk by som har bedt om hjelp til å stoppe humanitær katastrofe». Saken var en stor hit på russiske medier.

Alt var et påfunn. Byen ba aldri om hjelp, og får ikke energi av Krim.

Falske dokumenter

Den største nyhetskanalen Russia 1 har flere ganger blitt tatt på fersken, for eksempel i april da man presenterte falske Skype-samtaler og fingerte CIA-dokumenter i en stor TV-dokumentar som skulle bevise at opposisjonslederen Alexei Navalnyj var CIA-agent. De falske dokumentene inneholdt så mange engelske skrivefeil at den ble gjort til latter.

Fjernsynskanalen nektet å beklage feilen, og viste til at det «var en god mulighet til å diskutere et viktig tema», skriver det russiske nettstedet The Insider.

Et annet eksempel på falske nyheter som har vært spredt på den russiske TV-kanalen REN TV, er påstanden om at «mennesker i Vesten har begynt å gifte seg med dyr».

Den samme kanalen, som eies av banken til Putins nærmeste krets, publiserte mandag en dokumentar av Oliver Stone som fremstiller Maidan-revolusjonen i 2014 som en CIA-operasjon styrt av nazister.

Falske nyheter om Norge

Falske nyheter om norsk barnevern har skapt problemer for norske utenriksmyndigheter i Russland, Polen og Baltikum.

På Pravdas nett-TV hevdes for eksempel at «pedofili er helt normalt i Norge», og at «norske barn lærer sex i barnehagen».

Fakta 7 tips: Bruksanvisning for å avsløre falske nyheter Kan det virkelig være sant? Slik sjekker du raskt om den angivelige nyheten er reell eller fri diktning. 1. Postordrespråk!!!? Flust av STORE bokstaver og RAUS omgang med utropstegn!!!? Mange av dem som lager falske nyheter, er blitt flinkere til å se ut som tradisjonelle nyhetskanaler, men fremdeles kjennetegnes enkelte av formspråket i gamle dagers postordrekataloger. 2. Sjekk nettadressen Hvis nettadressen til det angivelige nyhetsnettstedet slutter med noe annet enn det vanlige .com eller med endelsen for det aktuelle landet, som .no, kan det være grunn til å sjekke nøyere. Nettstedet kan ha et tilforlatelig navn som ABC News, men likevel bare inneholde vrøvl og lureri. For eksempel: På abcnews.go.com finner du nyhetene fra en av USAs store TV-kanaler. På abcnews.com.co finner du oppdiktede artikler. 3. Les «About»-informasjonen om nettstedet Noen ganger forteller de deg der rett ut – eller de antyder – hva de holder på med. Humornettstedet The Onion opplyser for eksempel om seg selv at de har 4300 milliarder daglige lesere og 350.000 journalister i «nyhetsbyråer og arbeidsleirer rundt i verden». Det nevnte alternative ABC News skriver om seg selv: «Har du problemer med selvvoldtekt? Vil du gjerne unnslippe djevelens lekeplass? Antimasturbasjonsdelfinen Fappy kan hjelpe deg!» 4. Er dette en avis som finnes? I år har de angivelige avisene Boston Tribune og Denver Guardian dukket opp som kilder. Ingen av dem finnes. Ved søk på «[aktuelt navn] wiki» bør normalt første treff være en wikipedia-artikkel om denne avisen, nyhetsnettstedet eller tv-kanalen. Denver Guardian var rett før valget kilden til en påstand om at en FBI-agent som lekket om Clintons e-poster, var drept. 5. Et flott navn er ikke alt Boston Tribune har, selv om navnet antyder det, aldri vært noen avis med skrivemaskiner, avisbud og trykkpresse. Den har imidlertid et eget nettsted. Googler du whois, får du opp tjenester som viser registreringsinformasjon om nettsteder. For Boston Tribunes tilfelle kan man for eksempel se at nettstedet ble åpnet i september i år. Det kunne vært en nystartet nettavis, men gir grunn til skepsis og nærmere undersøkelser. 6. Sjekk overskrift opp mot innholdet og lenker Fortsatt i tvil? Noen ganger blir det klart under lesning av teksten at den – på samme måte som i tradisjonelle medier iblant – ikke forsvarer innholdet i overskriften. Kanskje står det rett og slett ingenting i teksten om det tittelen handler om. Andre ganger kan beviset for påstandene være lenker til offentlige nettsteder eller tradisjonelle medier. I en sak med tittelen: “BREAKING: Official Set to Testify Against Hillary Found Dead” skal en lenke til en artikkel i New York Post gi troverdighet. Denne artikkelen handler imidlertid – ironisk nok – om at konspirasjonsteoretikere sikkert begjærlig vil gripe fatt i dødsfallet til en FN-diplomat. 7. Sjekk hos de proffe faktasjekkerne Det finnes nettsteder som sjekker kildene for nyheter som kan lyde litt for utrolige eller som noen ber dem sjekke nærmere. Eksempler på slike tjenester: politifact.com, truthorfiction.com, factcheck.org og en av de eldste og best kjente er trolig snopes.com. Vis mer

Tjener så mye at det er ubehagelig å snakke om det

For seks måneder siden var Wade og forretningspartneren hans, Ben Goldman (26), arbeidsledige kelnere. Nå styrer de universitetsutdannede mennene nettsiden som bare i løpet av oktober fikk 300.000 nye følgere på Facebook. De sier de tjener så mye penger at det er ubehagelig å snakke om det, fordi de ikke vil at folk skal begynne å spørre om å få låne penger.

En annen morgen er Goldman lite fornøyd: – Saken min ble sperret av Facebook! Saken, «Rett Etter at hun TAPTE Valget, så Ydmyket Hun Seg Selv Mer Enn Noen Sinne», hadde begynt å gå bra på nettet da den ble stoppet.

– F. n ta Facebook, sier Wade, siden han vet at algoritmene noen ganger antar at artikler som deles mye er søppelpost og blokkerer dem hvis de er blitt postet av en alternativ nettside.

– De hadde et filter mot søppelpost.

Wade ringer teknikeren deres i Texas.

– Jeg vet ikke hva vi må gjøre for å komme gjennom dette filteret, men det har antagelig kostet oss tusenvis av dollar.

Superbra salg under valgkampen

Goldman sitter i sofaen og ser etter hvor mye penger de har tjent.

– Superbra salg under valgkampen, sier han.

– Alle kandidatene plasserte penger fra politiske aksjonskomiteer i reklame, så fikk de 13–14 dollar pr. 1000 klikk. Fra juni til juli, da de hadde færre enn 150.000 følgere på Facebook, så tjente de mellom 10.000 og 40.000 dollar hver måned på reklame for kvisekremer, viagra-alternativer, rynkefjerning, fettkurer og «de 13 mest sexy naken-selfiene av kjendiser».

Så tilspisset den politiske situasjonen seg i USA og publikumet deres femdoblet seg, og nå mener Goldman at det han tjente i løpet av det siste halve året ville det tatt ham 20 år å tjene i den gamle jobben som kelner.

Fakta Slik tjener de penger på Facebook og Google De som skriver oppdiktede eller bevisst fordreide nyheter, tjener penger på annonser. Annonsørene vet imidlertid ikke nødvendigvis hvem de annonserer hos eller i hvilken sammenheng annonsen deres står. Teknologien er et slags selvbetjeningssystem hos Facebook og Google. Annonsørene betaler innholdsleverandørene pr. klikk eller pr. besøk. Etter det amerikanske valget har både Facebook og Google lovet at de skal bidra til å strupe annonseinntektene til nettsteder som viderebringer falske nyheter. Kritikere mener nettgigantene likevel legger for mye ansvar i hendene på brukerne. Vis mer

Hva som virker på Facebook styrer vinklingene

Hva som virker på Facebook og hva som ikke virker preger samtalene mellom Wade and Goldman. Å uttrykkelig fortelle leserne at de må bevise at de støtter Donald Trump ved å dele historiene deres, det virker. Så da gjør de det. Ingen av dem er spesielt religiøse, men leserne deres er det, så de skriver at Gud må velsigne den kommende presidenten, og det virker.

Det samme gjelder overdrivelser: «HEMMELIGHETENE OM OBAMAS FØDESTED AVSLØRT! Brevene fra Faren som Avslører noe Uhyggelig ...». Og å skape frykt «Terrorister har Infiltrert USAs Myndigheter! Se Hvem de vil HENRETTE» Og å fyre opp under fordommer om rase og kjønn: «NYHETSVARSEL: Michelle Obama arrangerer en Feminist-demonstrasjon i SLAVEHUSET Sitt». Og konspirasjonsteorier: «NYHETSVARSEL: Høyere Tjenestemann som skulle Vitne mot Hillary Clinton funnet DØD!».

– All fremgangsrik journalistikk har en sjokkeffekt, sier Goldman.

– Før var det mye mer konkurranse mellom avisene, sier Wade. – Det var en konkurranse om hvem som kunne skrive den sprøeste skiten.

– Og de som skrev den sprøeste skiten vant, sier Goldman.

– De falske nyhetsstedene har knekt koden

– Mange falske nyhetssteder har knekt sosiale medier-koden og fått masse oppmerksomhet, sier Bente Kalsnes, som er stipendiat ved Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo og som skriver doktorgrad om sosiale medier og politisk kommunikasjon.

Under den amerikanske valgkampen mener hun det har vært en enda større spredning av desinformasjon og falsk informasjon enn tidligere.

– For velgerne har det vært enda vanskeligere å skille mellom hva som er ekte og hva som er falsk, sier hun.

Folk velger å lese det som stemmer med deres eget ståsted. Det er ikke noe nytt, tidligere tiders partipresse fungerte også slik, men Facebooks algoritmer kan også utmerket godt brukes til å skape det Kalsnes kaller en filterboble.

Også de på venstresiden opplever ensrettingen på sosiale medier: – Jeg får sjelden utfordret standpunktene mine på Facebook.

Bente Kalsnes: Større spredning av falsk informasjon enn før. Universitetet i Oslo

Det er mest behagelig å få bekreftet det vi tror på

– Hvorfor foretrekker folk å få nyhetene som bekrefter det de tror på?

– Vi synes det er mest behagelig å få bekreftet eget verdensbilde. Det har også forskning vist tidligere.

– Det finnes ikke noe forsvar mot falske nyheter, skriver journalisten Lance Ulanoff i Mashable.

Han viser til analyser som dokumenterer at mennesker har en del kognitive egenskaper som gjør at vi foretrekker historier og anekdotisk informasjon fremfor fakta – og at folk flest søker informasjon som bekrefter våre standpunkter.

Sviktende tillit til medier og politikere i 30 år

At nyheter som spiller på folks misnøye er mest populært, henger sammen med en 30 år gammel tendens til misnøye med mediene og det politiske systemet i USA.

– For å beholde og øke tilliten hos folk flest, så er det viktig for mediene at de viser at de kan drive god journalistikk som gjort på skikkelig vis og samtidig viser frem hvilke metoder de bruker, sier Kalsnes.

Oppstår det en situasjon der ingen føler at de kan stole på at noe som er i mediene er sant, og vi får et informasjonskaos, så vil det gi grobunn for konspirasjonsteorier, mener forskeren.

Denne facebook-siden tilhører ikke konservative Fox News, men ser slik ut. Valgdagen forsøkte den å lure Trump-velgere til å stemme via e-post.

– Det vil ikke bli klikket på, så hva er poenget?

Noen ganger lurer Wade på hvordan det ville være å skrive saker som han virkelig tror på.

– I en perfekt verden, sier han, ville man ha nyanser og balanse og lange avsnitt og det ville ta mer enn ti minutter å skrive det. Det ville få folk til å tenke. Men han skriver det aldri, sier han, for ingen ville ha klikket på det, så hva er poenget.

En ettermiddag har Goldman en idé.

– Dette ville vært et perfekt tidspunkt for å starte en liten liberal avis, sier han i det han taster inn en historie om at «Det demokratiske partiet er ferdig! Bare vent til du ser hva som skjedde i dag ...».

– Ja, det ville det vært sier Wade. – Det er så mye misnøye på venstresiden akkurat nå.

– Man kunne fått mer trafikk enn det vi får, sier Goldman.

– Jeg skulle ikke hatt store problemer med å formulere argumenter for den andre siden, sier Wade, i det han skriver inn tittelen: «LIK + DEL HVIS DU ELSKER TRUMP! Det er på tide å hele nasjonen. Alle løgnene vi er blitt fore om ham er gale. Han er ikke en nazist, han er ikke rasist, han er ikke avskyelig, han er i ferd med å gjøre Amerika stort igjen».

Goldman taster videre. Det samme gjør Wade. Det er 2268 lesere på nettsiden og det er på tide å skaffe flere.

Norsk enerett: Aftenposten