Ateisme er i vekst i Norge og gudstroen går ned. Siden forrige gang spørsmålet ble stilt har utviklingen eskalert.

Publisert: 24.03.2018 kl 09:17

Ipsos Norge offentliggjør nye tall fra sine undersøkelser hver fredag, under overskriften/hashtaggen #ukenstall. I går var det nye tall for gudstro i Norge som ble kjent.

Livssynsrådgiver i Human-Etisk Forbund, Lars-Petter Helgestad, synes det er på tide at denne utviklingen må få konsekvenser. – Vi må endre offentlige ordninger som i hovedsak er tilpasset et helkristent folk, sier han. Foto: Human-Etisk Forbund

Norsk Monitor er en undersøkelse der Ipsos MMI har stilt de samme spørsmålene til et representativt utvalg annethvert år siden 1985.

«Tror du på Gud?» er ett av disse spørsmålene, og siden 1985 har det skjedd dramatiske ting på den fronten. 2013 var det første året en like stor andel (38%) svarte ja og nei på spørsmålet. To år senere, i 2015, var de ikke-troende for første gang i flertall, 39 mot 37 prosent.

I de ferske tallene for 2017 som ble offentliggjort av Ipsos Norge i går, har utviklingen eskalert. Det er nå 12 prosentpoeng flere som ikke tror på Gud i Norge, enn som tror. Nær halvparten, 46 prosent, svarer at de ikke tror, mens 34 svarer at de tror på Gud.

Det ser også ut til at vet ikke-andelen har gått litt ned. Det er litt flere som tar stilling til spørsmålet i 2017, 80 prosent, sammenlignet med alle tidligere år der svarandelen har ligget rundt 75 prosent.

Ipsos Norge har ikke offentliggjort flere detaljer fra undersøkelsen enn denne ene grafen, så vi vet ikke ennå hvordan de to gruppene fordeler seg alder, kjønn, politiske preferanser og så videre.

Da 2015-tallene ble offentliggjort gikk det fram at unge er langt mindre religiøse enn eldre. I tillegg var kvinner mer religiøse enn menn. Det gikk også klart fram at gudstro stod klart sterkest på Vest- og Sørlandet.

Helgestad: – Nå må myndighetene ta dette på alvor

Livssynsrådgiver i Human-Etisk Forbund, Lars-Petter Helgestad, tror mye av utviklingen skyldes generasjonsutskiftning.

– Mye av dette går av seg selv. Vi vet at ungdom er langt mindre troende enn eldre, og da vil jo grafene utvikle seg på denne måten helt av seg selv, sier han.

Helgestad synes myndighetene bør merke seg at det nå er klart flere i befolkningen som er ikke-troende, enn troende.

– Det er på tide at myndighetene innser at dette må få konsekvenser. Vi må endre offentlige ordninger som i hovedsak er tilpasset et helkristent folk. Vi er nødt til å få inn et større mangfold. Det må bygges flere livssynsnøytrale seremonirom, og vi kan for eksempel ikke lenger bare ha prester i samtaletjenestene på sykehusene, sier han.