– EU støtter oss. Svalbardtraktaten kan bli utfordret. Dette er Pandoras eske, og jeg er redd Norge ikke tør å åpne den, sier reder Peteris Pildegovics. Han anbefaler at Norge tar saken svært seriøst.

Reder Peteris Pildegovics mener de ikke har noe annet valg enn å forsøke å ta Norge til retten. Foto: Tarjei Abelsen / NRK

I januar ble det latviske fartøyet tatt i arrest for ulovlig fangst av snøkrabbe i Svalbardsonen. Pildegovics mener Norges syn på Svalbardtraktaten må utfordres fordi man ikke er villig til å finne gode løsninger for EU.

Har satt i gang undersøkelser

Den latviske regjeringen har satt i gang en prosess som kan ende med rettssak mot Norge. Det sier talsmann i det latviske utenriksdepartementet Raymond Janson.

– Vi ser på ulike muligheter og juridiske midler for hvordan denne saken kan løses.

Saken har høy prioritet i Latvia, som utsteder snøkrabbelisenser med støtte fra europaparlamentet, ifølge Janson.

– For oss er det en viktig sak. Det er også årsaken til at vi har tatt det opp i regjeringsmøter.

Det latviske fartøyet Senator ble tatt i arresten og lå ved havna i Kirkenes i begynnelsen av januar. Foto: Tarjei Abelsen / NRK

EU krever likebehandling etter Svalbardtraktaten fra 1920, som slår fast at borgere fra alle traktatland har lik rett til å drive næringsvirksomhet, jakt og fiske på Svalbard.

Norge mener imidlertid at retten kun gjelder på land og litt over 22 kilometer ut i territorialfarvannet til Svalbard, men ikke på sokkelen utenfor, som er norsk. EU har delt ut tillatelser til å fiske i dette farvannet, mens Norge mener det er ulovlig fiske.

– Ingen land har hittil støttet Norges syn på saken, sier Geir Ulfstein, som er professor i offentlig rett ved Universitetet i Oslo, til Nationen.

Dette er Svalbardtraktaten Foto: Svalbard Museum Ekspandér faktaboks Svalbardtraktaten er en internasjonal avtale som sikrer Norge suvereniteten over Svalbard, men med visse begrensninger når det gjelder militæranlegg og retten til å drive næringsvirksomhet. Traktaten ble inngått 9. februar 1920 og trådte i kraft 14. augusr 1925. Traktaten slår fast Norges «fulle og uinnskrenkede høihetsrett» over Svalbard, inklusive Bjørnøya, og norske lover og regler gjelder for området. Samtidig er det full anledning for borgere av alle signatarlandene til å bosette seg og å drive næringsvirksomhet, jakt og fiske i området. Svalbard er i tillegg definert som demilitarisert område Kilde: Store norske leksikon

– Uforståelig krav

Uansett om Svalbardtraktaten gjelder i området, er det Norge som bestemmer hvilken aktivitet det skal åpnes for. Derfor mener Arild Moe ved Fridtjof Nansens Institutt at saken er merkelig.

– Selv om man følger det synet som Latvia styrer etter, nemlig at Svalbardtraktaten må gjelde og dermed krav om likebehandling, så er det ingen uenighet om at det er Norge som har suverenitet. At latviske myndigheter på egen hånd tar seg til rette og gir ut lisenser på en annens kontinentalsokkel er uforståelig.

Mo mener dette skjer fordi EU har en politisk ambisjon om å kreve større rettigheter på ressursene i nord. Han mener Norge har en god sak, men er likevel ikke sikker på utfallet av en mulig rettssak.

Svalbardtraktaten har aldri før vært utfordret i retten, selv om både Spania og Storbritannia har truet med det tidligere.

– Det er det vi må gjøre når Norge ikke er villig til å finne en god løsning for alle parter, sier reder Peteris Pildegovics.