– Jeg liker å jobbe med folk, gjerne fra ulike kulturer og nasjoner. Det er en bra jobb, sier somaliske Feisal Mohamed Abdirahman.

I to år har han jobbet som bussjåfør i Tromsø. Men ikke alle flyktninger er som Abdirahman.

Rapporten «Flyktninger i og utenfor arbeidsmarkedet 2015» fra Statistisk sentralbyrå sier at under halvparten av flyktningene i alderen 15 til 74 år som bor i Norge har en lønnet jobb. I Troms er to av tre innbyggere mellom 15 og 74 sysselsatt, mens under 40 prosent av flyktningene i samme aldersgruppe har jobb.

– Jeg mener de ordningene vi har i hovedsak gir gode rammer for kvalifisering til arbeid eller utdanning, sier statssekretær Morten Nygård Bakke (H) i Arbeid- og sosialdepartementet.

– Men for mange flyktninger tar det tid før de kvalifiserer for det norske arbeidsmarkedet. Noen kommer for eksempel til Norge uten å kunne lese og skrive. Norskopplæring, utdanning og annen kvalifisering er viktig – gjerne i kombinasjon med deltakelse i arbeidslivet. Vi ser gode eksempler på at flyktninger lærer norsk på arbeidsplassen – i stedet for på skolebenken. Da kommer språket lettere og man får samtidig lære det norske arbeidslivet å kjenne på en helt annen måte.

Noen av funnene i rapporten Ekspandér faktaboks Per 31. desember 2015 var det 178 566 flyktninger i Norge (180 097 ved utgangen av 2016). 84 450 av dem, 47,3 prosent, var i jobb i ved utgangen av 2015. For resten av befolkningen var andelen sysselsatte på 66,1 prosent.

Flyktninger har en større konsentrasjon i det mest yrkesaktive alderssjiktet, 25–54 år,

enn hele den norske befolkning. Forholder vi oss til denne alderspopulasjonen, blir

sysselsettingsandelen i hele befolkningen nesten 80 prosent, og 53,3 prosent blant

flyktningene.

enn hele den norske befolkning. Forholder vi oss til denne alderspopulasjonen, blir sysselsettingsandelen i hele befolkningen nesten 80 prosent, og 53,3 prosent blant flyktningene. Sysselsettingen er lavest blant dem som har bodd i Norge i fire år eller mindre. Ifølge rapporten til SSB skyldes dette at disse personene befinner seg i en tilpasningsfase til det norske samfunn og i hovedsak er beskjeftiget med introduksjonsordninger for flyktninger.

Over halvparten av flyktningene har ikke annen utdanning enn grunnskole når de kommer til Norge. Denne gruppen sliter mest med å skaffe seg jobb.

Rundt én av fire av flyktningene har høyere utdanning. Rundt 60 prosent av dem er sysselsatt.

Rapporten viser også at flere menn enn kvinner med flyktningbakgrunn er sysselsatt. Ifølge rapporten kan en av årsakene være at flere av flyktningkvinnene er i parforhold med barn, sammenlignet med resten av befolkningen. Men ser vi på tallene for kvinner i samme samlivsstatus i resten av befolkningen er det også store forskjeller der. Blant flyktningene jobber 50 prosent av kvinnene i parforhold med barn som jobber, mens blant resten av befolkningen er den samme andelen på 81 prosent.

Rapporten bruker begrepet sysselsatt for personer som utførte inntektsgivende arbeid av minst én times varighet i referanseuken, samt personer som har et slikt arbeid, men som var midlertidig fraværende pga. sykdom, ferie, lønnet permisjon e.l. Personer som er inne til førstegangs militær- eller siviltjeneste regnes også som sysselsatte. Det

samme gjelder personer på arbeidsmarkedstiltak med lønn fra arbeidsgiver. Kilde: SSB-rapporten «Flyktninger i og utenfor arbeidsmarkedet 2015»

Utfordringer med utdanning

Halvparten av flyktningene som kommer til Norge har kun grunnskole fra hjemlandet sitt, noe som gir dem utfordringer når de skal finne jobb her til lands.

Samtidig har nesten én av fire som flykter til Norge utdanning på høyskole- eller universitetsnivå, og bare 60 prosent av dem er sysselsatt.

– I Norge har vi blant annet noe som heter Hurtigsporet som skal få de med etterspurt kompetanse fortere i jobb. Skal vi lykkes med dette, er vi helt avhengige av at arbeidslivet åpner sine dører og gir flyktningene en sjanse til å delta, sier Morten Nygård Bakke.

Han forteller også om Kompetansepluss-ordningen som skal gi folk som står i fare for å falle utenfor arbeidsmarkedet nødvendig opplæring i lesing, skriving, regning, IKT og norsk. Det kan hjelpe de som kommer hit uten utdanning.

Dette er Hurtigsporet Ekspandér faktaboks Skal sørge for at flyktninger får en grundig kompetansekartlegging i mottakene slik at NAV og kommunen vet hva en nyinnflyttet flyktning har med seg av kompetanse.

Sørge for at NAV og kommunen utarbeide en individuell plan for oppfølging rett etter bosetting. Introduksjonsprogrammet behøver ikke vare i to år for alle. NAV og kommunen velger ut kandidater til hurtigsporet og vurderer muligheter for jobb og nødvendig oppfølging.

Les mer om Hurtigsporet på regjeringens nettsider.

Store kjønnsforskjeller

Blant flyktningene er det også tydelige forskjeller mellom andelen menn og kvinner i jobb.

– Norge har høyere sysselsetting blant kvinner enn mange andre land. Blant flyktningene er det betydelige forskjeller mellom ulike nasjonalitetsgrupper. Vi må blant annet jobbe med holdninger og få i gang tiltak for å få flere flyktningkvinner ut i jobb. Vi ønsker økt arbeidsretting av introduksjonsprogrammet. Samtidig vil vi legge til rette for at de som trenger det kan ta mer utdanning som del av programmet, sier Bakke.