BoligMentoren har tatt en prat med kommunalråd Asle Steiestøl Wingsternes, leder av komite for miljø- og byutvikling for å få et innblikk i Bybanen, og hvilke rolle denne spiller i byutviklingen. Selv om denne artikkelen beskriver en del lokale forhold, mener vi det kan det trekkes paralleller til byutviklingen i andre norske byer og tettsteder.

Tekst: Cathrine Kaarbø Skogstrand – cathrine@boligmentoren.no

-I Norge bor åtte av ti i byer og tettsteder (SSB 2014). Til sammenligning bodde 50 prosent av befolkningen i byer og tettsteder rett etter andre verdenskrig. Når fremtidens byer skal utvikles er det mange hensyn som skal tas. Byer er storforbrukere på energi og står følgelig også for en stor andel utslipp. Ved å redusere utslipp i byene vil man kunne gjøre en stor forskjell. Ved å bygge tettere og høyere bor vi mer samlet. Vi kan gå eller sykle og et godt utbygget kollektivtilbud gjør at vi bruker privatbilen mindre.

Bybanen og bomiljø



Bergensprogrammet en viktig brikke i byutviklingen i Bergen. Dette er et samarbeid mellom Hordaland fylkeskommune, Bergen kommune og Statens vegvesen. Bybanen er en del av Bergensprogrammet, og skal være grunnstammen i det kollektive tilbudet.

Hvilke effekter har Bybanen hatt på byutviklingen så langt?

-Det at over ni millioner bergensere tar Bybanen hvert år viser noe av suksessen. Foruten å være et behagelig og forutsigbart transportmiddel, så har den også en viktig miljøfunksjon. Den erstatter langt mer forurensende busser og privatbilisme. Vi ser også at bomiljøer i nær tilknytning til Bybanen er attraktivt i alle målgrupper. Det gjør det lettere for boligutbyggere å bygge og omsette boliger fordi de kan skilte med svært god kollektivdekning. Det er ikke en målsetning i seg selv, men der Bybanen har blitt bygget i ulike byggetrinn, har også trendene vist at boligprisene stiger.

I et byutviklingsperspektiv, hva ønsker politikerne i Bergen/Hordaland å oppnå med Bybanen?

-Banen har flere funksjoner. Den skal først og fremst bidra til at bergenserne får et godt kollektivtilbud med høy frekvens og forutsigbarhet. Dersom vi lykkes med dette, mener vi at flere vil benytte seg av dette transportmiddelet i stedet for bil. Mindre biler på veiene betyr igjen mindre køer, forurensing og helseplager. På sett og vis vil dette igjen spare det offentlige, og skattebetalerne, for økte utgifter til vedlikehold og helseutgifter. Utbygging og fortetting rundt bybanestopp er derfor en bevisst strategi for at vi skal få best mulig resultater.

Hvilke endringer i bebyggelsen ser man, både når det gjelder privatbolig og næringsbygg?



– Det er ulike endringer langs bybanen. Dersom det allerede er bebyggelse der fra før av er det mye som blir rehabilitert fordi adressene nå er mer attraktive. Det er også en god sammenblanding av både næring og boligbebyggelse. I tilknytning til utvidelse av Bybanen legges det opp til ca. 25 000 arbeidsplasser og 2-3000 boliger blant annet på Mindemyren. Komiteen for byutvikling har allerede behandlet og godkjent mange nye reguleringsplaner for boliger. Det bygges høyere og tettere. Når det er korte avstander til Bybanen tillates det at det bygges tettere og høyere, men det går likevel ikke på kompromiss med bokvaliteter og forholdet til eksisterende bebyggelse. Det stilles også oftere krav til opparbeidelse av elektriske punkter til el-biler, og kravene til antall parkeringsbestemmelser blir lavere fordi nettopp Bybanen er i nærheten. Visuelle kvaliteter og arkitektonisk preg spiller også en rolle ved utbyggingsprosjektene

BoligMentoren har oppfattet at det bygges en del leiligheter langs traseen, men felles for disse er at det er høye kvadratmeterpriser. I tillegg er de fleste leiligheter små med ett eller to soverom, altså ikke beregnet på vanlige familier.

Har dere noen plan for å sikre mangfold i befolkningsmassen langs traseen, og særlig i sentrumsnære områder?

-Det stilles krav til variasjon i leilighetsstørrelser. Sammensetning av målgrupper og demografi er sentralt i byutviklingsperspektiv. Enkelte ting kan kommunen være strengere på i fremtiden, dersom vi ser skjevfordeling i prosjekter og boområder. Dette kan vi i så fall undersøke nærmere under rulleringen av kommuneplanens arealdel. Det er ikke heldig i lengden at det blir en for stor andel av mindre leiligheter. Samtidig korrigerer etterspørselen hva som blir tilbudt markedet.

I Norge er det gjerne slik at når par etablerer seg og får barn, flytter de inn i enebolig/rekkehus utenfor sentrumskjernen. Hva gjøres for å få familier til å bosette seg i sentrum og andre bynære strøk?

-Dette er det mye diskusjon om, og enda flere tanker om. Jeg har selv mange venner med barn som bor og alltid vil bo i sentrum. Bergen sentrum vil alltid være en magnet, men blir mindre spennende dersom ikke folk slutter opp om tilbudene. Det er her de beste tilbudene er innen kultur, underholdning, restauranter, cafeer, uteliv, museer, utstillinger og butikker. Den kreative sjelen finner man i den urbane atmosfæren. Vi ønsker å bygge enda flere boliger i sentrum og tilrettelegge for en god blanding av barnefamilier, eldre, enslige, studenter m.m. Vi har også satt i gang tiltak Nordnesparken er nylig rustet opp og tiltak er satt i gang i Nygårdsparken for å sikre grønne lunger i bymiljøet.

Hvordan ser du for deg at folk bør bo fremover?

-Jeg håper at folk innser at vi må øke boligbyggingen for å holde tritt med befolkningsveksten. Da må vi bygge miljøvennlig og derfor tettere og enkelte steder høyere. Det kommer til å gjøre seg gjeldende i sentrumsnære strøk, langs bybanen og ved kollektivknutepunkt. Dette bidrar til mindre forurensning og en bedre by å bo i.

-Jeg tror også morgendagens bygninger blir mer miljøvennlige i seg selv. Vi ser flere prosjekter som dukker opp som er plusshusprosjekter. Dette er hus som produserer mer energi enn det forbruker i gjennom sitt livsløp. Jeg tror også flere bergensere, og resten av landet, vil måtte belage seg på mindre bilbruk. Vi har nå introdusert gå-byen Bergen gjennom en ny plan. Dette innebærer at vi må legge mer til rette for at vi skal kunne gå dit vi trenger. Her blir Bybanen og øvrig kollektivtilbud også en bærebjelke, foruten kontinuerlig utbygging og forbedring av sykkelveinettet.