Bistandspenger går til «diverse», konserter, norske politiske partier, LO, museumsutilling og mye annet.

Tall fra Norad viser at Norge i 2018 ga bistand til 100 forskjellige land.

I perioden 2013-2018 var det totalt 116 land som havnet på mottakerlisten til norske bistandspenger.

Les også: Norge har brukt 280 milliarder på bistand - mer enn 52.000 kroner for hver eneste innbygger

Norads egen oversikt viser at bistandspengene fordeles over nær alle ikke-vestlige land.

Land som har fått bistand fra Norge i perioden 2013-2018. Foto: (Norad)

Pengene er derimot svært ujevnt fordelt. Mens Brasil har mottatt godt over 8 milliarder kroner i perioden, er det noen land som har mottatt noen hundre tusen kroner.

Pengene fordeles tynt

Det har i mange år vært kritiske stemmer til at norsk bistand «smøres for tynt utover». Blant annet har Riksrevisjonen vært klar på at altfor mange prosjekter får penger.

Utviklingsminister Dag-Inge Ulstein (KrF) sier til Nettavisen at dette har vært et kjent problem som ble beskrevet i Utviklingsmeldingen i 2017. Det har derfor vært et mål for regjeringen om å konsentrere innsatsen mot færre prosjekter.

- Antallet land som mottar bistand går ned. For all bistand har antall land gått ned fra 116 i 2013 til 100 i 2018. Uten postene for nødhjelp og humanitær bistand, fred og forsoning og sivilt samfunn, som det er bestemt fortsatt skal være unntatt fra konsentrasjonsprinsippet, har tallet gått ned fra 107 til 81 land, sier Ulstein.

Til tross for jobben med å konsentrere innsatsen, var det i 2018 hele 4290 forskjellige poster i Norads egen oversikt. I tillegg kommer noen hundre poster med penger som blir tilbakebetalt.

Alle postene på Norges bistandsbudjett i 2018, skrevet ut med en skriftstørrelse som gjør det nesten umulig å lese uten forstørrelsesglass. Foto: Magnus Blaker (Nettavisen)

På denne listen finnes alt fra bidraget på rundt 1,2 milliarder kroner til vaksineprogrammet GAVI som ble grunnlagt av Bill Gates, via 35 millioner kroner til Røde Kors' arbeid i Syria - til 937.000 kroner i nedbetaling av studielån i Nepal og 170.000 kroner for å etablere permanent museumsutstilling i Sør-Afrika der Norge skal vise frem sitt bidrag for å frigjøre Sør-Afrika.

De minste postene er på rett over en tusenlapp.

Alle postene på Norges bistandsbudjett i 2018, skrevet ut med en skriftstørrelse som gjør det nesten umulig å lese uten forstørrelsesglass. Foto: Magnus Blaker (Nettavisen)

Norske politiske partier blir også avsett med bistandspenger. I 2018 fikk Senterpartiet rundt 190.000 kroner, KrFU fikk sammen med Unge Høyre og Unge Venstre rundt 350.000 kroner, AUF fikk 630.000 kroner - mens Høyre sentralt fikk rundt 280.000 kroner.

LO fikk det samme året nær 22 millioner bistandskroner.

Mange av prosjektene har ganske uklare mål. 128.000 kroner er for eksempel tildelt et prosjekt i Nepal med enormt bredt mål:

«Local enforcement of, and knowlge about, the laws and policies regulating alcohol and tobacco. Improved performance by state and other relevant actors the local level in Dolakha district. Create awareness of relations to child rights, gender rights, and HIV/AIDS.»

Den mest oppsiktsvekkende posten i 2018 er likevel 901.568 kroner til «Diverse», utbetalt til «Undefined» i området «Globalt uspesifisert».

Nettavisen har spurt Norad om hva disse pengene har gått til, men ikke fått svar.

Lar organisasjonene selv bestemme

En gjennomgang av bistandsprosjektene fra 2018 viser både noen tydelige prioriteringer, blant annet inn mot utdanning og klimatiltak, men også en lang rekke enkeltposter som fremstår som tilfeldig.

Det er pengestøtte til interesseorganisasjonene for handikappede i Bhutan, penger til å bekjempe vold i hjemmet mot kvinner i Armenia, informasjonskampanjer til personer med øyeskader i India, det er en lang rekke utvekslingsprogrammer, oversettelseshjelp til Europarådet og mulighetsstudier for Norsk Vind i Afrika.

UD vedgår overfor Nettavisen at mye av bistanden ikke er et resultatet av politiske prioriteringer.

Bistandsminister Dag-Inge Ulstein. Foto: (NTB scanpix)

Ifølge bistandsministeren havner mange av postene på Norads budsjetter der fordi de er en del av arbeidet til frivillige organisasjoner som får penger:

- Tilskuddsordningen for norske frivillige organisasjoner støtter i utgangspunktet organisasjonenes egne planlagte aktiviteter, sier Ulstein til Nettavisen.

Han omtaler 700.000 kroner til handikappede i Bhutan på denne måten:

- Bistanden til Bhutan reflekterer at en norsk misjonsorganisasjon som får penger gjennom paraplyorganisasjonen DIGNI, har aktiviteter i Bhutan. Denne støtten til landet er ikke resultat av en særlig politisk prioritert innsats i Bhutan, sier han.

Har redusert antall prosjekter betydelig

Ulstein påpeker at de har jobbet med å få ned antall poster på bistandsbudsjettet:

- Siden 2013 har Utenriksdepartementet og Norad redusert antall prosjektavtaler fra 7000 til ca. 3000. Dette er en betydelig konsentrasjon som frigjør ressurser til bedre å følge opp prosjektenes/programmenes fremdrift og resultater, sier Ulstein.

Amazon-sjef Jeff Bezos stifter et fond for å bekjempe klimaendringene. Foto: Pablo Martinez Monsivais / AP / NTB scanpix Foto: (NTB scanpix)

Nylig ble det kjent at verdens rikeste person, Amazon-grunnlegger Jeff Bezos, har satt tilside 10 milliarder dollar for å bekjempe klimaendringer. Dette er en enorm sum, men er ikke mer enn hva Norge bruker på bistand på drøyt to år. Og klimaendringer ser ut til å bli stadig viktigere når norske bistandsmidler skal prioriteres.

Wired skrev da det ble kjent at Bezoz kan «kontrollere planetens fremtid» og at han fundamentalt endrer kampen mot klimaendringene.

Les også: Jeff Bezos gir nesten 100 milliarder i kampen mot klimaendringer

Tror ikke pengene brukes optimalt

Lignende overskrifter har man ikke sett over Norges bidrag.

- Hvis man skulle startet opp med et nytt uhjelpsprogram med nær 40 milliarder i årlig budsjett, ville man fordelt pengene på samme måte som i dag, eller ville man gjort en mer overordnet analyse om hvilke problemer en ønsket å løse?



- Dette er et hypotetisk spørsmål, men det fortjener refleksjon. Dagens fordeling av bistand avspeiler beslutninger tatt over lang tid og det er sannsynlig at forbedringer er mulig, skriver Ulstein.

Han er likevel fornøyd med resultatene Norge oppnår:

- Det er verdt å se nærmere på den meget positive omtalen i rapporten fra OECDs gjennomgang av Norges utviklingspolitikk i 2019. Da rapporten ble diskutert i OECD, ble Norges utviklingspolitikk omtalt som «gullstandarden», et eksempel til etterfølgelse. Behovet for radikal omlegging er neppe tilstede, men Norge mottok 12 anbefalinger som skal følges opp og som delvis allerede er fulgt opp i forbindelse med Reform 2019 i UD og Norad.

Les også: Rapport om bistand vekker oppsikt: Når pengene utbetales, stikker rike eliter av med enorme summer