– Vi mottar rapporter fra flygere og tårn hvor droner har vært observert i luftrom som tilhører en lufthavn eller vært i konflikt med fly eller helikopter, sier seksjonssjef Thomas Hytten i Luftfartstilsynet.

Siden registreringen startet i 2011 har tilsynet registrert 67 saker, 27 av dem i 2015 og 16 hittil i 2016.

Noen ganger går det galt eller nesten galt, og droner styrter, krasjer eller sneier andre i lufta. Luftfartstilsynet betegner det som en markant økning av henvendelser og saker.

Les også: Drone over Galdhøpiggen skaper reaksjoner

Kan ikke reglene

For å fly droner kommersielt eller til nytte må man være operatør. Det er nå registrert eller godkjent 1.475 operatører i Norge, med en daglig tilstrømming på rundt 30 egenerklæringer og søknader.

– Vi har laget et nettkurs som folk kan ta gratis på vår hjemmeside. Fra mai til i dag har vi registrert 2.800 gjennomføringer av kurset, sier Hytten.

– Det viktigste er at det ikke er lov å fly drone i nærheten av flyplasser. En kollisjon mellom drone og fly, helikopter eller utøvere av luftsport kan få alvorlige konsekvenser. Den andre hovedregelen er at det er forbudt å fly over folk. Det sier seg selv at det kan føre til alvorlige skader, og i verste fall dødsfall, dersom noen får en drone i hodet.

Et eksempel på dronebruk som kunne gått riktig ille var da alpinisten Marcel Hirscher nesten ble truffet av et flygende kamera under et slalåmrenn før jul. Dronen smalt i bakken bare centimeter bak østerrikerens ski og ble knust i møtet med snøen.

Marcel Hirscher var nær å bli truffet av et flygende kamera under et renn i Italia. Foto: Ap

SE VIDEO: En drone som filmet rennet unngikk såvidt å treffe Marcel Hirscher i den andre omgangen i slalåmrennet i Madonna i desember 2015. Du trenger javascript for å se video. SE VIDEO: En drone som filmet rennet unngikk såvidt å treffe Marcel Hirscher i den andre omgangen i slalåmrennet i Madonna i desember 2015.

Dronen ser deg

Ifølge Hytten gjelder de fleste klagene de får, folk som reagerer på filming og personvern.

Direktør i Datatilsynet Bjørn Erik Thon har ikke registrert mange klager, men bekrefter at folk er opptatt av droner:

– Dette er nok toppen av et isfjell. Jeg tror vi kommer til å få flere henvendelser, for dette går i én retning: Det blir flere droner, de filmer bedre og de registrerer mer data.

Les også: Vil likevel ikke avsløre tyvfiskere med drone

Utvikling

Droner kan overvåke med bilder, lyd og lokasjonsdata og behandle disse opplysningene om bord. EU-kommisjonens rådgivende organ i personvernspørsmål, Artikkel 29-gruppen, krevde i fjor enda tydeligere regler, ettersom bruk av droner i kombinasjon med sensorteknologi er i vekst.

Bjørn Erik Thon i Datatilsynet. Foto: Åsa Mikkelsen / Datatilsynet

– Det er noen utfordringer, droner beveger seg i luftrommet, og det er noe litt ukontrollerbart med det, men det er håndterbart, sier Thon.

– Vi får flere henvendelser fra folk som lurer på hva de kan gjøre heller enn klager. Vi har fått spørsmål om det er greit å bruke droner for å avdekke ulovlig fiske. En annen ville bruke dronen for å se etter bær for seg og lurte på om det var greit.

Thon sier dronebruk ligger i grenseland mellom utvikling av nyttig forbrukerteknologi og personvern, og at denne utviklingen går veldig fort.

– Det gjelder å følge med og oppdatere regelverk ved behov.