De går rundt i rosa refleksvester i en spagetti av massivtre. Dette er SR-Banks snart ferdigstilte nye hovedkontor, designet for å være særdeles energieffektivt og bygget etter strenge bærekraftsstandarder.

Ikke alle bedrifter er like opptatt av det. En spørreundersøkelse banken har gjennomført blant 800 bedrifter i Sør-Norge, viser at bare 38 prosent oppgir å ha endret driften av hensyn til bærekraft. Bare 34 prosent oppgir å ha justert sine investeringsplaner av den grunn. Innen olje- og gassektoren har bare 21 prosent endret planene.

Bare 13 prosent oppgir at det er krav fra investorer eller eiere som har fått dem til å legge om i bærekraftig retning.

Bærekraftsundersøkelsen En undersøkelse gjennomført blant 800 bedrifter i Sør-Norge, viser avstand mellom ord og handling når det gjelder bærekraft.

80 prosent av bedriftene oppgir å være opptatt av bærekraft.

50 prosent av bedriftene oppgir å ha justert strategien av hensyn til bærekraft.

38 prosent oppgir å ha endret driften av hensyn til bærekraft.

Bare 34 prosent oppgir å ha endret investeringsplaner av hensyn til bærekraft. Kilde: SR-Banks konjunkturbarometer/Kantar TNS

– Vi ble overrasket over det, sier SR-Banks nye bærekraftsanalytiker Guro Elgheim Sivertsen.

– Både analytikere, investorer og fondsforvaltere er opptatt av bærekraft nå.

Forsvinner ikke

Bærekraft er riktignok ikke et helt entydig begrep, men Sivertsen tror de fleste i dag tenker på klima- og miljøutfordringene. Hun mener en ikke kan tro det er en motebølge som vil rulle forbi. Hun peker på at statsminister Erna Solberg kom med restriktive signaler på Næringslivets klimakonferanse mandag.

Artikkelen fortsetter under annonsen

– Dette kommer ikke til å gå over. Det kommer til å komme forpliktende krav til bedriftene når det gjelder CO 2 -utslipp, kanskje allerede neste år, sier Sivertsen.

Les også: Rødgrønn planøkonomi er ikke veien til grønn vekst

Hun lurer på om mange av bedriftene avventer regelverksendringer før de endrer investeringsadferd. For øvrig peker hun på at majoriteten av bedrifter i undersøkelsen er mindre og privateide, og at børsnoterte selskaper tenderer til å jobbe mer med bærekraft.

– Så er det kanskje slik at de som eier bedrifter sjelden er de samme som demonstrerer for klimaet, sier hun.

Selv har SR-Bank valgt seg ut tre av FNs 17 bærekraftsmål som prioriteter. Foruten klimainnsats, dreier det seg om å arbeide for likestilling og til sist anstendig arbeid og økonomisk vekst. Denne uken opplevde banken at meglerhuset ABG Sundal Collier sendte ut en analyse av bankens bærekraftsarbeid bare halvannen time etter at banken hadde sendt ut en pressemelding om saken. I analysen påpekes det kritisk at banken har få kvantifiserbare målsettinger.

Ingen vei tilbake

Der han går rundt med hjelm i det nye hovedkontoret, er banksjef Arne Austreid overbevist om at bærekraft er kommet for å bli.

– Dette stopper ikke nå. Dette har fått en helt annen form nå enn før, sier han, og er fornøyd med avkastningen på bankens bærekraftsarbeid så langt.

– Da vi hadde muligheten til å investere i et nytt bygg, valgte vi å gjøre det veldig bærekraftig, med bruk av tre, med bruk av breem-standard og passivhus totalt sett. Vi opplever at når vi har brukt tid og ressurser på det, får vi igjen for det nå, sier Austreid.

Da vi hadde muligheten til å investere i et nytt bygg, valgte vi å gjøre det veldig bærekraftig, med bruk av tre Arne Austreid, sjef i SR-Bank

Sivertsen, som begynte i banken i høst, ble også tiltrukket av tanken på å jobbe i et nytt, miljøvennlig massivtrehus.

– Det trakk ikke ned, i alle fall, sier hun.

1650 tonn tre

Til huset er det gått med 1650 tonn tre, som binder 2750 tonn CO 2 . Ren byggekostnad er på 540 millioner kroner inkludert moms. Ekstrakostnaden ved å bygge i tre er beregnet til 20 millioner kroner. Det nye hovedkontoret skal ha én femtedel av energiforbruket i et konvensjonelt bygg.

– Det blir et veldig effektivt bygg å være i. Det er korte avstander, for folk skal ha et arbeidsoppsett som er veldig fleksibelt. Vi går fra å ha parkeringsplasser til alle, til å ha 100 plasser på 600 personer. Det har vært et stort prosjekt i banken å jobbe med kollektivtransport, hvordan folk skal komme seg til jobb, hvem som skal få parkeringsplass og ikke, sier Austreid.

– Parkeringsplassene går vel til ledelsen da?

– Det gjør de ikke. Ledelsen har ingen prioritering, som den har hatt. Det kan du skrive. (Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.