Det er litt vanskelig å vite når historien om Huawei starter.

Starter den da Ren Zhengfei blir født i enkle kår som eldstemann i en stor søskenflokk på den kinesiske landsbygda i 1944?

Hvilken betydning hadde de franske tekstilmaskinene som Ren Zhengfei får opplæring i å bruke under kulturrevolusjonen?

Og hva er det med de svarte svanene?

Svart svane, hvitt hus, svart liste

Det tok mer enn seks år og en president ved navn Trump i Det hvite hus for å få dette intervjuet.

Første gang jeg ba om et intervju med Ren Zhengfei var i 2012.

I september i år kom en telefon.

– Ren Zhengfei har bestemt seg for å gi et intervju til en gruppe nordiske journalister og du er på listen. Det skjer i Shenzhen denne høsten.

Lenge trodde Huawei at handelskrigen kom til å blåse over. At anklagene om å være et verktøy for spionasje lar seg avvise.

I april svartelistet Trump Huawei.

Ren Zhengfei forstod at handelskrigen med USA er en krig han er nødt kjempe selv.

Siden i vår har Huawei grunnleggeren vært på en propagandaoffensiv.

Nå står de nordiske journalistene for tur.

Skjerpet og klar til å forsvare sitt livsverk. – Ingen lette spørsmål. Det er beskjeden før intervjuet. Engasjementet våkner når spørsmålene om spionasje og handelskrig kommer.

Du vil kunne tilgi Ren Zhengfei om han ikke alltid sender varme tanker til Det hvite hus.

USA har utpekt Huawei som en sikkerhetsrisiko. President Trump presser sine allierte i Europa for å få dem til å velge andre enn Huawei til å bygge nye 5G mobilnett.

Det finnes også sterke stemmer i EU som mener Huawei er et eksempel på at Europa må stå opp for sine egne interesser.

– Jeg må takke Trump. Etter selskapets 30 år med utvikling har de fleste av våre ansatte blitt ganske velstående. Dette har imidlertid gjort dem selvtilfredse.

Latskap og selvtilfredshet er starten på slutten i Ren Zhengfeis forretningsfilosofi. Et selskap som ikke alltid er forberedt på det uventede vil kollapse.

Ren Zhengfei ble født i en fattig del av Kina i 1944.

Ren Zhengfei var eldst i en søskenflokk på sju. Den unge Ren Zhengfei var soldat og ingeniør under kulturrevolusjonen. – Kulturrevolusjonen er etter min mening den største feilen Kina noen gang har begått. Den hadde en enorm innvirkning på hele landet. Ren Zhengfei får opplæring av en fransk ingeniør. I møte med nye og importerte tekstilmaskiner forstår Ren Zhengfei hvor avgjørende teknologi er for utvikling.

Kontrasten fra oppveksten til den økonomiske boomen i Shenzhen lyser imot deg fra skyskraperne i det ettermiddag blir kveld.

Shenzhen er også en felle skal vi tro mannen som grunnla byens kanskje viktigste selskap. Økt velstand er ikke nok til å tjene penger alene. Huawei har skapt sin rikdom ved å legge under seg verden basestasjon for basestasjon. I fylker i Kina og deler av verden der andre aktører nølte.

– Shenzhen er et flott sted å bo, så hvorfor skulle de ønske å jobbe hardt på steder i Afrika og risikere sykdommer som malaria?

Tilbake til Trump. Ren Zhengfei mener en kjepp alltid kommer godt med.

– Våre ansatte ble redde fordi Trump truet Huawei. Jeg har også forsøkt å skremme de ansatte, men kjeppen jeg truet med er ikke like stor som kjeppen til Trump.

– Trumps trusler får våre ansatte til å jobbe hardere enn noen gang før.

Shenzhen er vokst fra 30.000 innbyggere i 1970 til en by med 20 millioner innbyggere. Den økonomiske frisonen er et ikon for Kinas kapitalisme og reformer etter Kulturrevolusjonen. Foto: Philip Lote / NRK

Slaget om 5G

Huawei var ikke så problematisk før biler, fabrikker og sykehus skulle begynne å tenke selv.

Det er kombinasjonen av kunstig intelligens, roboter og en hurtighet som er opptil 100 ganger så rask som 4G som gjør 5G og Huawei problematisk.

Vi er på et tidspunkt i historien hvor vi mange mener at vi står overfor en ny industriell revolusjon.

Det er også første gang at det er en utbredt oppfatning at et kinesisk selskap ligger lengst frem i utviklingen.

Ingen har flere 5G-patenter enn Huawei.

USA frykter at de og Vesten skal miste sitt grep om tek-tronen. Kampen om 5G er blitt en kamp om det teknologiske og økonomiske verdensherredømme.

Huawei har ikke bare lagt under seg verdens mobilmarked.

De har også gjenskapt deler av verden i Kina. Huaweis nyeste forskningspark er arbeidsplassen til 23.000 utviklere.

Forskningsparken som åpnet i april er ganske enkelt en europeisk eventyrverden. Dronebilder fra Huawei Alle husene er kopier av kjente europeiske bygninger.

Europa står sentralt i Huaweis visjon for fremtiden og Ren Zhengfei tror ikke USA vil lykkes med å presse selskapet ut av Europa.

– Jeg tror at vår inntjening først og fremst fremdeles vil komme fra Kina og Europa, sier Ren Zhengfei.

​De avgjørende slagene vil stå når Storbritannia og Tyskland skal velge 5G, men heller ikke Norge er uviktig.

Telia har allerede valgt Ericsson og Telenor skal velge i nær fremtid.

Fotlenken

Den 1. desember 2018 skjer noe uventet. Konflikten med USA kommer tettere på personen Ren Zhengfei.

Hans eldste datter og konserndirektør for finans i Huawei blir arrestert i på flyplassen i Vancouver i Canada.

Meng Wanzhou er ønsket utlevert til USA og sitter nå i husarrest i Canada. Av alle elektroniske duppeditter hun eier er det en som ikke er laget av Huawei. Den bærer hun rundt ankelen. Utleveringssaken er ventet å bli avgjort i mars 2020. Frem til da er datteren tvunget til å gå med fotlenken.

Det er flere som hevder USA holder Meng Wanzhou som gissel i handelskrigen med Kina.

– Akkurat nå kan vi ikke vite med sikkerhet om det er en sammenheng. Datteren min er en voksen kvinne, og hun kan takle utfordringene selv. Jeg har tre barn, og de er alle uavhengige og viljesterke, sier Ren Zhengfei.

Meng Wanzhou er den eneste av barna som har gått inn i toppledelsen i Huawei. FBI anklager henne for forfalskning, svindel og for brudd på USAs Iran-sanksjoner. Meng skal ha bidratt av salg av amerikanske teknologi til Iran.

– Jeg tror at det ikke nødvendigvis er dårlig å la barna møte noen utfordringer. Når det gjelder utfordringen som Wanzhou står overfor nå, håper jeg at den ikke blir sammenfiltret med statssaker.

Ren forteller at han ikke har brukt mye tid med sine tre barn under oppveksten. Ren Zhengfei snakker litt sakte og lavere lenger ut i svaret. Vi sitter kun tre til fire meter fra han, men det er vanskelig å vite om han undertrykker følelser eller med vilje forsøker å virke beveget. Jeg er usikker på om jeg ser riktig når han virker rød rundt øynene.

Når det kommer til handelskrigen og forhandlingene med USA frykter han Kina vil få en dårligere avtale om datteren blir en brikke i det storpolitiske spillet.

– Jeg mener Kina ikke bør gjøre innrømmelser på vegne min familie. Det vil bety at de kanskje ofrer interessene til de mindre privilegerte. Jeg mener vi bør løse problemet ved å stole på loven og domstolene.

«Wanzhou ser frem til å se deg igjen så snart som mulig.» En hilsen til Ren Zhengfeis datter på en forslagstavle inn i en av Huaweis fabrikker. Foto: Fang Yongbin / NRK

To feil

Kulturrevolusjonene, ofte kalt Formann Maos siste revolusjon, er den første av to feil som har formet Ren Zhengfei.

På 1970-tallet er Kina så vidt på vei ut av kulturrevolusjonen og har bestemt seg for å bygge en fabrikk for syntetiske tekstiler i byen Liaoyang nord i landet. Tekstilmaskinene, importert fra Frankrike, var mer moderne enn noe Ren Zhengfei hadde sett tidligere.

Maskinenes effektivitet stod i sterk kontrast til kulturrevolusjonens åpenbare tilbakesteg og utrenskning av mennesker med kunnskap.

– I løpet av min tid på fabrikken hadde jeg tilgang til verdensledende teknologier og kunne distansere meg fra den radikale revolusjonære bevegelsen.

– Jeg lærte mye og vokste raskt i den perioden.

Den andre feilen ble ikke begått av Kina, men var hans egen. Den skjedde i hans første møte med kapitalismen.

Da Kina åpnet opp for privat virksomhet visste han lite eller ingenting om kapitalismens spilleregler.

Ren Zhengfei jobbet i et firma som leder på et lavere nivå. Han ble stående ansvarlig for et stort tap. Ifølge Ren Zhengfei var tapet påført av en medarbeidere som ikke engang rapporterte til han.

Tynget av gjeld og skilt fra sin første kone startet han som en ganske sliten mann midt i livet en ny virksomhet. I praksis var han konkurs og brukte fortjenesten i det nye firmaet til å hjelpe sin gamle arbeidsgiver med å betale noe av det som stod igjen av gjelden han ble holdt ansvarlig for.

Huawei ble startet i en leilighet i denne boligblokken i Shenzhen 1987. Startkapitalen var på under 25.000 kroner etter datidens pengeverdi. Foto: privat foto (Ren Zhengfei) / Huawei

Huawei var nødt til å lykkes for at Ren Zhengfei skulle klare seg.

– Det var først da jeg begynte å forstå litt hva markedsøkonomi var for noe.

Kunstig intelligens

Huawei er verdens nest største produsent av smarttelefoner etter Samsung og verdens største produsent av mobilnettverk foran Ericsson og Nokia.

I løpet av 2019 vil Huawei produsere 270 millioner smarttelefoner. Fra samlebåndet på en av Huaweis egne fabrikker i Shenzhen sklir en ny smarttelefon ned i en eske hvert 28.5 sekund. For å automatisere produksjonen har de tatt i bruk kunstig intelligens og egne og innkjøpte patenter.



En ung kinesisk ingeniør forklarer oss produksjonslinjen. Hun vil ikke at vi skal bruke noe annet enn det engelske navnet hun har valgt til seg selv.



Nicole er en av 188.000 ansatte i Huawei. Et mindretall av dem er fabrikkarbeidere. Huawei setter ut mye av sin produksjon. Ofte til de samme fabrikkene som produserer for konkurrenter som Apple.



– Vi har kuttet antall arbeidere på denne produksjonslinjen fra 86 til 17, sier hun.



Fra råmateriale til ferdig telefon går det 12 timer. Telefonen er droptestet fra 30 centimeter, støv- og vanntestet og sjekket om den reagerer på nettverk.

Huawei ønsker å være blant de første som lever alt i mobilkjeden fra basestasjoner, via antenner, til telefonen du holder i hånden og appene du bruker.

En teknikker fra Huaweis automatiserte produksjonslinje kontrollerer en ferdigpakket telefon. Telefonen skal kunne spores tilbake til produksjondato- og sted i tilfelle feil. Foto: Fang Yongbin / NRK

Vil lage sin egen konkurrent

Ren Zhengfei har tid til å tenke. Tid til å tenke imens USA og Kina sender delegasjoner til Beijing og Washington D.C. for å se om de kan bli enig om avslutte handelskrigen. Tid til å tenke imens datteren reiser til og fra rettslokaler i Canada for å hindre en utlevering til USA.

Det han har tenkt mye på er hva han og Huawei kan bidra med for løse konflikten.

Ren Zhengfei har identifisert dominansen Huawei kan få innen 5G som en hovedårsak. Dominansen vil være både teknologisk og i markedet.

Løsningen er å lage sin egen konkurrent.

Det vil Ren Zhengfei gjøre ved å selge retten til å bruke alle Huaweis 5G-patenter. En annen aktør, som ikke er fra Kina, vil da kunne da kunne bygge ny og egen teknologi på toppen av patentene de bruker på lisens fra Huawei.

Ingen har foreløpig vist konkret interesse.

– Dette en veldig stor avgjørelse som ikke noe selskap vil ta veldig raskt, sier Ren Zhengfei.

En ny konkurrent kan gå inn i det amerikanske markedet og konkurrere med Nokia og Huawei. Der er Huawei i praksis stengt ute i dag. Kravet er at den nye konkurrenten ikke går inn i det kinesiske markedet.

Ren Zhengfei gjør selvsagt ikke dette ut av godhet. Å selge rettigheter til Huaweis 5G-patenter vil gi milliarder av dollar i inntekt. Penger Ren Zhengfei vil bruke på å utvikle produkter og tjenester der han mener Huawei ligger etter.

De mest sannsynlige områdene er operativsystemer og apper som kan ta opp konkurransen med Google og Apple.

Huaweis sterkeste konkurrent på 5G, Ericsson, er allerede dekket gjennom egne patenter og krysslisensavtale med Huawei. Huawei og Ericsson deler faktisk patenter

– Ericsson har det de trenger for å utvikle 5G-teknologi og trenger ikke å bruke store summer for å kjøpe 5G-patenter fra oss. Jeg tror amerikanske selskaper er de som trenger våre 5G-patenter, fordi de ikke har 5G-teknologi og patenter i USA.

– Så langt har vi ikke sett noen reaksjoner på vårt tilbud fra store amerikanske selskaper.

Dørene til Huaweis antenne-laboratorium åpnes. Rommet er lyd- og frekvensisolert. Dette patentet er en 2G, 3G, 4G og 5G i en antenne. Det krever både mindre energi og mindre plass.

To menn og en klem?

I løpet av intervjuet får Ren Zhengfei alle de kritiske spørsmålene som en kan forvente et selskap i frontlinjen i en handelskrig og en sikkerhetspolitisk strid vil få.

Ren Zhengfei er uvillig til å ta inn over seg at Kinas nye etterretningslov fra 2017 er et problem. Loven pålegger personer og selskaper å bistå staten med opplysninger som kan være interessante.

Frykten er at den kinesiske stat skal kunne bygge inn bakdører i 5G-nett Huawei leverer til å hente ut informasjon fra andre land. Ren Zhengfei sier kinesiske myndigheter har vært veldig tydelig på ingen lov pålegger selskaper å installere slike bakdører.

– Under en pressekonferanse etter Folkekongressens møte gjentok den kinesiske statsministeren Li Keqiang dette. Det kommer altså fra de øverste myndighetspersoner, sier Ren Zhengfei.

Til nå har ikke forsikringene fra Ren Zhengfei og Huawei vært nok. Ikke for USA, og flere land i Europa opplever et press fra USA om å stenge Huawei ute.

Fraværet av tillit til tross, så klandrer ikke Ren Zhengfei president Trump.

Jeg spør om hva han vil gjøre hvis Trump i et innfall fant ut at han vil ville besøke Huawei og se det med sine egne øyne?

I dét spørsmålet oversettes bryter Ren Zhengfei ut i latter.

– Jeg ville åpne døren og vise ham alt han er interessert i, og til og med gi ham en klem. Min kone sier alltid at dere to er de nøyaktig samme menneskene. Du er Kinas Trump! Hvorfor klemmer ikke de to Trumpene hverandre?

De svarte svanene

I det vi kjører ut av hovedkontoret passerer vi en kunstig dam. Svarte svaner glir i utkanten av vannspeilet. Tilsynelatende uten å bruke krefter. Noen av dem gresser i kanten.

Svanene var Huawei-grunnleggerens favoritter.

Fugl ladet med symobolik. En av de svarte svanene ved ved den kunstige dammen utenfor Huaweis hovedkontor i Shenzhen. Foto: Tollef Vollan / Huawei

Nå liker ikke Ren Zhengfei dem lenger. Det er en av selskapets PR-medarbeiderne som sitter i samme buss som oss som forteller dette.

– De spiser opp alt gresset og ødelegger økosystemet i dammen, sier hun.

Det utløser en diskusjon om bord. Flere av de Huawei-ansatte som har reist fra Norden for å følge opp intervjuet var ukjent med at svanene nå kanskje svømmer på lånt tid.

De svarte svanene representerte noe uortodokst. Vesener som stod i motsetning til den konformitet som kan utvikle seg i bedriftskulturen til et stort firma. En påminnelse til alle i Huawei om alltid å være på tærne, og å være klare til endring.

I Kinas mytologiske verden, som er ladet med lag på lag med symbolikk kan likevel et bilde skifte mening. Et symbol kan gå fra å være nyttig og bra til å bli noe mindre gunstig.

Svarte svaner kan også bety at noe uventet skal skje.

Kanskje har det skjedd litt for mye uventet i Huawei det siste året.