Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Tidligere i uka ble det kjent at EFTAs overvåkingsorgan ESA innleder sak mot Norge. Ifølge ESA har norske myndigheter brutt EØS-reglene ved å nekte autorisasjon av psykologistudenter med utdanning i Ungarn.

Parallelt har studentene nå bestemt seg for å saksøke staten, opplyser advokat Per Andreas Bjørgan, som representerer de 200 ungdommene i deres gruppesøksmål mot staten. Stevningen leveres inn i dag.

Må kjøre sak selv

- Psykologstudentene er ikke part i ESA-saken, som dreier seg om norske helsemyndigheters praksis. Hvis Norge på et eller annet tidspunkt gir etter, vil ESA vanligvis avslutte saken. ESA ettergår ikke hva staten gjør overfor de ungdommene de har utsatt for den unødvendige belastningen det har vært å leve med usikkerhet for framtida. Den saken må studentene selv kjøre, sier Per Andreas Bjørgan.

- Den eneste måten studentene kan få kompensasjon på er en fellende dom på at norske helsemyndigheter brøt regelverket. Vi tar foreløpig ikke stilling til erstatningsbeløp i søksmålet, nå handler det først og fremst om å få klarlagt grunnlaget.

- En ting er det økonomiske tapet, men det viktigste er at studentene har rettigheter som er blitt krenket, sier Per Andreas Bjørgan.

Fullt medhold fra ESA

ESAs konklusjoner kan få betydning for utfallet av rettssaken.

- ESA gir de norske psykologstudentene fullt medhold i sine argumenter. ESAs rapport er en skarp og grundig gjennomgang av saken, sier Per Andreas Bjørgan, som har klagd inn Norge til ESA på vegne av Ungarn-studentene.

- ESA plukker fra hverandre begrunnelsen til norske helsemyndigheter for hvorfor de har sagt nei til Budapest-studentene, sier han.

Bommet ettertrykkelig

Bjørgan er en av Norges fremste EØS-eksperter, med 14 års fartstid jurist i ESA i Brussel. Han mener at ESAs rettslige vurdering av Ungarn-saken er klokkeklar.

- ESA slår fast at Helsedirektoratet og Helseklage har bommet ettertrykkelig på sin tolkning av EØS-regelverket, samt at saksbehandlingen er i strid med EØS-direktivets regler for tidsfrister og klageadgang over manglende svar, sier han.

Omfatter alle før 2016

15. februar åpnet helseminister Bent Høie døra for at studenter som startet på masterutdanningen ved ELTE-universitetet i Budapest før Helsedirektoratet endret godkjenningspraksis i 2016, skal få tilbud om et eget opplegg som kan føre til norsk autorisasjon som psykolog.

- ESAs gjennomgang omfatter alle psykologstudentene i Ungarn, også de som begynte på bachelorstudiet før helsemyndighetene brått endret praksisen i 2016, sier advokat Per Andreas Bjørgan.

Dagbladet skrev første gang om den vanskelige situasjonen for de norske studentene i Budapest 25. mai i fjor.

I ESAs ferske redegjørelse heter det om Ungarn-studentene ved Eötvös Loránd University (ELTE) i Budapest:

«Fram til april 2016 kunne uteksaminerte ELTE-studenter søke om autorisasjon til å praktisere som psykolog i Norge dersom de bygde på utdanningen med ett års praksis med veileder. Etter at ordningen hadde vart i 13 år, stanset norske myndigheter den uten forvarsel. Dette rammet 66 uteksaminerte ELTE-kandidater samt en rekke personer som fortsatt studerte.»

Vil svare innen fristen

Norske myndigheter har fått en svarfrist på tre måneder til å fremme sitt syn.

Den politiske ledelsen i Helse- og omsorgsdepartementet ønsker ikke å kommentere realiteten i ESA-saken. Statssekretær Anne Grethe Erlandsen (H) svarer det samme i en mail til Dagbladet, som hun gjorde til NTB og NRK da ESA-nyheten ble kjent tirsdag:

- HOD har mottatt et brev fra ESA om at de har åpnet formell sak mot Norge når det gjelder behandlingen av søknader om godkjenning som psykolog fra kandidater med utdanning fra Ungarn. Departementet ser på dette, og vil svare ESA innen svarfristen på tre måneder, skriver statssekretær Anne Grethe Erlandsen.

BELASTNING: Marianne Melgård, psykologstudent i Budapest, gleder seg over ESAs vurdering av Ungarn-utdannelsen, men synes belastningen har vært stor for de 250 berørte. Foto: Maria Skarpaas Andersen Vis mer

Marianne Melgård, sisteårsstudent ved psykologstudiet i Budapest, forteller at studentene har mottatt ESAs konklusjon med blandede følelser.

- Det er svært gledelig at ESA anerkjenner urimeligheten i situasjonen vi har stått i gjennom to år, samtidig er det leit at det måtte gå så langt. Disse to årene har vært en stor belastning for de rundt 250 berørte, og helsemyndighetene har diskreditert oss med bred pensel. Studenter har avsluttet studieløp, jobbtilbud har blitt trukket, kolleger og sjefer har vært skeptiske og folk har blitt sykmeldte av presset, sier Marianne Melgård.

Gode skussmål

Hun mener det er en stor lettelse når ESA fastslår at norske myndigheter ikke har hatt grunnlag for å omtale de Ungarn-utdannede psykologene som fare for pasientsikkerheten.

- ESA poengterer etter sine undersøkelser at ELTE-utdannede psykologer aldri har fått noen klager fra verken ledere eller klienter, men kun fått gode skussmål fra veiledende spesialister. Konklusjonen fra ESA er at de ungarske og norske utdanningsløpene ikke er identiske, men at begge er faglig solide og uten tvil sikter på å utdanne kompetente psykologer, sier Marianne Melgård.

Og legger til:

- Det er tankevekkende at departementet, etter å ha brukt ledere ved norske profesjonsinstitusjoner som faglige råd, har forsøkt å overbevise ESA om «den unikt selvstendige norske psykologrollen» i offisielle brev, noe ESA selv undersøkte og fant ut at ikke stemte. ESA konkluderer med at ELTE-utdannedes omdømme står på spill etter at Helsedirektoratet i flere runder har gått høyt ut og hevdet at kvalifikasjonene våre ikke er gode nok for å praktisere som psykologer, poengterer Marianne Melgård.