Slik kontrollerer det iranske internettpolitiet Internett

Dersom du prøve å bruke ytringsfriheten din i Iran, lever du farlig. Og neste år planlegges det at alle iranere skal over på et eget «halal internett».

afp000452869.jpg Vahid Salemi/Ap

26. des. 2012 07:16 Sist oppdatert 28. mai 2013

Iranske internettbrukere har utvilsomt en overvåkende storebror — internettpolitiet Fata.

Det tyske magasinet Spiegel forteller i en artikkel hvordan internettpolitiet i Iran fungerer.

Etter eget utsagn er målet til internettpolitiet å sørge for sikkerhet på Internett og beskytte «samfunnets humane verdier» mot for eksempel pornografi.

Metodene internettpolitiet bruker for å gjøre dette er forskjellige. En av metodene er å blokkere tusenvis av nettsider, inkludert YouTube og Facebook. Det er mulig å omgå disse blokkeringene, blant annet ved hjelp av VPN. Men det er straffbart i Iran.

Les også Irans åndelige leder bruker Instagram

Tidligere i år blokkerte også Iran Gmail, men den siden ble åpnet igjen etter noen dager. Prestestyret passer også godt på brukerne av internettkafeene i landet. Alle innehavere må ha overvåkningskamera for å kunne identifisere brukerne og info om hvem som bruker internett på kafeen blir notert. All den informasjonen blir lagret i et halvt år. Politiet kan få ut informasjonen om de ønsker.

Forverret seg i 2009

Frem til presidentvalget i 2009 og den grønne revolusjonen, som aldri førte til et maktskifte, var det relativt trygt å bruke Internett for opposisjonelle i Iran.

Men etter at myndighetene fant ut hvilken kraft det var i Internett for dem som ikke støttet regimet, rustet storebror opp, skriver Spiegel.

I januar 2011 ble internettpolitiet Fata opprettet, og etter det er flere hundre personer blitt arrestert.

Blogger døde i høst

Spiegel forteller blant annet om en hendelse 30.oktober da Sattar Behesti, som skrev kritisk om regime på en blogg, ble arrestert. Han døde i det beryktede Evin-fengselet fire dager senere — muligens av tortur.

Les også USA vil ha svar på hvordan iransk blogger døde

En statsadvokat i Teheran innrømte at det ble funnet merker etter slag på beina, hendene og skuldrene, men hevdet at det ikke var dødsårsaken. Det ble imidlertid funnet et brev skrevet av Sattar hvor han fortalte at han blant annet at han hadde blitt sparket i hodet.

Årsaken til at myndigheten i det hele tatt sa noe om saken, var at andre iranske bloggere spredte historien slik mange iranere fikk høre om saken.

— Passer på ordbruk

Norsk-iraneren Mahmood Amiry-Moghaddam er professor ved Universitetet i Oslo og leder av organisasjonen Iran Human Rights. Nettsiden deres er en av mange som er blokkert av iranske myndigheter.

Han sitter trygt i Norge og kan bruke ytringsfriheten sin. Men regimekritikere i Iran nyter ikke det samme privilegiet.

Mahmood Amiry-Moghaddam Jan T. Espedal

— Internettbrukere i Iran går ut fra at de blir overvåket. Folk tar forholdsregler og passer på hvilke ord de bruker.Amiry-Moghaddam sier at det kan være veldig farlig å si mot regimet på Internett om man befinner seg i Iran.

— Det er flere eksempler på at folk er arrestert, og de er blitt konfrontert med hva de har skrevet på chat eller e-post.

Halal internett

Ikke nok med at internettpolitiet vil ha kontrollen over den store verdensveven. Iran er også i ferd med å bygge opp sitt eget «halal internett».

I høst skrev Reuters at Iran planlegger å flytte borgerne sine over på et innenlands internett. Myndighetene sier de vil gjøre det for å forbedre sikkerheten, men motstanderne mener de vil bli enda mindre frie enn de er i dag.

Nyhetsbyrået skriver at ifølge lokale medier planlegges det nye internettet fullstendig innført i løpet av våren 2013.

Her kan du lese en artikkel på Al Jazeerahvor en amerikansk aktivist beskriver hvordan et «halal internett» vil kunne fungere i Iran.

- Vanskeligere å få informasjon ut

Dersom Iran gjør alvor av planene om å stenge ut iranerne fra Internett, frykter professor Amiry-Moghaddam konsekvensene.

- Myndighetenes mål er at de skal kontrollere alle Internett-brukere i Iran. Og om nettet blir kuttet fra verden utenfor, vil det gjøre saken mye lettere.

Han viser til den grønne revolusjonen som skjedde i forbindelse med valget i 2009.

— Det kom video og bilder samme dag av at personer ble drept, selv om iranske myndigheter benekter at noe sånt skjedde. Vi vet at verdenssamfunnet reagerer mye raskere når det finnes bevis, enn når det kommer ut nyheter uten bevis og bilder. Det er det som kan bli konsekvensen, sier han vel vitende at til sommeren er det et nytt presidentvalg i Iran.

Har også «internetthær»

Professoren forteller at iranske myndigheter egentlig hadde planlagt å ekskludere iranerne fra verdensveven i 2012.

— Men det er blitt forsinket. De siste tre årene har de også satset tungt på en «internetthær», som er noe annet enn internettpolitiet. De skal være tilknyttet revolusjonsgarden og truer folk via Internett, forteller menneskerettighetsaktivisten.

Ifølge zdnet.com sa iranske offisielle kilder i 2011 at de hadde 250.000 mennesker som var en del av «internetthæren».

Men noe taler mot at Iran skal stenge borgernes sine helt ute fra Internett.

— Iran har vært et av landene i Midtøsten med flest internettbrukere. Og mange bruker det i jobbsammenheng. Dersom de blir stengt ute, vil det kunne føre til stor misnøye. Og det iranske regimet har ikke råd til få den delen av befolkningen som ikke bryr seg om politikk mot seg. Så de vil nok prøve å få til en løsning som ikke fører til store problemer for dem, avslutter Mahmood Amiry-Moghaddam.

Strengere også i Kina

Tirsdag ble det også kjent gjennom statsmedia i Kina at internettbrukere i landet må vise ID-kortet og registrere seg med sitt ekte navn for å å få tilgang til internett, skriver Reuters.

— Bare på denne måten kan Internett bli tryggere og mer kultivert, skrev Folkets Dagblad i en kommentar.

Mange har nettbrukere i Kina har protestert på dette forslaget. De mener det vil føre til enda mindre internettfrihet enn de har i dag. Men Kinas myndigheter har uansett ikke dratt den så langt som i Iran - å stenge folket helt ute fra verdensveven.