Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Mor Teresa er blitt brukt som et eksempel på et menneske som var tvers gjennom godt. I 1979 fikk hun fredsprisen og før hun døde i 1997 var hun ansett som den kvinnen i verden som flest så opp til.

Den verdensberømte kvinnen, som ble født i Skopje og egentlig het Anjezë Gonxhe Bojaxhiu, oppholdt seg blant de fattige og syke i Calcutta i India fra 1950, hvor hun startet og drev Nestekjærlighetens Misjonærer (Missionaries of Charity).

De siste årene har det kommet flere sprekker i glansbildet. Nå hevder en ny studie utført av kanadiske forskere, som ble først omtalt av Times of India, at glansbildet i seg selv var et resultat av en hype.

Sprekker i glansbildet Forskerne hevder hun var mer interessert i å be for de fattige enn å hjelpe dem medisinsk og at hun «så skjønnhet i lidelsen deres». De hevder også at Vatikanet så mellom fingrene med påstått økonomisk mislighold da de startet saliggjøringen av henne.

- En må kunne spørre seg om hvor millionene av dollar som skulle gå til de aller fattigste havnet, sier Serge Larivee ved universitetet i Montreal.

I studien hevdes det at majoriteten av pasientene hun var i kontakt med ikke fikk adekvat behandling og at mange ble forlatt for å dø.

Det hevdes også at Vatikanet overså en rapport fra en lege da de godkjente en «kreftbehandling» hun gjennomførte som et mirakel, noe som var nødvendig i saliggjøringen.

Forskerne hevder at et intervju med BBCs Malcom Muggeridge i 1968 var sentralt i imagebyggingen.

«Mor Teresa-hypen» De påpeker også enkelte positive sider ved «Mor Teresa-hypen».

- Hvis det har påvirket noen til å gjøre en humanitær jobb og engasjert seg ordentlig for vanskeligstilte, så er det bare positivt. Det er sannsynlig at hun inspirerte mange. Men mediebildet av henne burde vært mye mer nyansert, sier Larivée.

Den krasse religionskritikeren Christopher Hitchens har vært blant de mest tydelige Mor Teresa-kritikerne. Han har sammenliknet henne med kommunister i Vesten som etterhvert innså at sovjetstaten var et feilgrep, men ikke våget innrømme det. Det ville bety at livet deres var bortkastet, mente den kontroversielle ateisten.

- Hun var ikke mer fritatt fra å innse at religion er en menneskelig fabrikasjon enn noen andre. At hennes «kur» var stadig sterkere trosbekjennelse kan bare ha gjort graven hun gravde for seg selv enda dypere, har Hitchens sagt til Time.



Hitchens ga i 1997 ut den svært kritiske boken The Missionary Position: Mother Teresa in Theory and Practice. Han har også kalt prosessen for å gjøre henne til helgen og hennes påståtte mirakel for et åpenbart falskneri.

• Les også: Mor Teresa mistet Gud

