Regjeringen ser for seg å trappe opp bemanningen i Forsvaret med to milliarder kroner hvert år de neste åtte årene. Totalt blir det 16,5 milliarder kroner i 2028. Antallet årsverk skal økes med 500 innen 2024 og ytterligere 2.000 innen 2028.

Fredag la statsminister Erna Solberg (H) og forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) fram regjeringens forslag til ny langtidsplan for Forsvaret.

– Regjeringen prioriterer Forsvaret. Vi opererer mer og har et høyere aktivitetsnivå enn på mange år. Nå fortsetter vi satsingen, sier forsvarsminister Frank Bakke-Jensen.

Hovedpunkter i langstidsplanen: Ekspandér faktaboks Styrke Forsvaret til et nivå på 16,5 milliarder over i dag og fortsette effektiviseringsarbeidet

Øke bemanningen og kompetansesamarbeidet med sivil sektor

Styrke Brigade Nord med en bataljon og økt ildkraft, og anskaffe nye stridsvogner

Fortsette oppbyggingen av Finnmark landforsvar

Erstatte Bell-412 helikoptrene med nye helikopter til Forsvarets Spesialstyrker.

Starte planleggingen av en ny fartøystruktur for Sjøforsvaret

Erstatte evnen som KNM Helge Ingstad utgjorde i en ny fartøystruktur

Videreføre korvettene av Skjold-klassen for å opprettholde operativ evne til sjøs

Fortsette moderniseringen av Heimevernet

Videreutvikle den militære utdanningen ved å flytte rekruttutdanningen ut av de operative avdelingene.

Videreutvikle Hærens Brigade Nord til å bli en mekanisert brigade med fire bataljoner og tyngdepunkt i indre Troms.

Planen skal gjelde for årene 2021–2024.

Statsministeren sier at forsvarsevnen blir styrket og beredskapen blir bedre gjennom den nye langtidsplanen.

– Regjeringen vil fortsette arbeidet med å bygge et forsvar med styrket forsvarsevne og høyere beredskap. Et bærekraftig forsvar som kan møte sammensatte utfordringer og støtte samfunnet gjennom ulike kriser, sier statsminister Erna Solberg.

Natos mål er at alle medlemmene skal bruke to prosent av bruttonasjonalprodukt på Forsvaret. Ifølge Frank Bakke-Jensen kan Norge nå det målet allerede i 2021.

– Alt i alt en riktig utviklingen av Hæren

Generalmajor og hærsjef Eirik Kristoffersen sier til NRK at han synes det er en plan som er veldig bra for Hæren. Han forteller at siden den bygger på den forrige langtidsplanen, er det en plan som er lett å utvikle videre.

– Vi kan raskt bygge opp med blant annet mer personell, investere i eiendom, bygg og anlegg.

Hærsjefen vil understreke at det som ble lagt fram i dag først og fremst er en anbefaling fra regjeringa, som så skal behandles bredt i Stortinget.

– Det viktigste for meg er at det blir en god debatt fram mot sommeren. Og at Stortinget vedtar den langtidsplanen som det er et bredt forsvarspolitisk forlik om.

På spørsmål om vi vil få et robust nok landforsvar, svarer Kristoffersen dette;

Sjef for Hæren, Eirik Kristoffersen er fornøyd med det regjeringa la fram. Her sammen med HV-sjef Elisabeth Gifstad Michelsen. Foto: Arild Moe / NRK

– Du vil aldri kunne intervjue en hærsjef som er fornøyd med antall soldater og antall styrker han har. Men med den langtidsplanen som ligger nå har vi en hærstruktur i nord, som møter det forsvarssjefen anbefalte i sitt alternativ A. Nemlig en styrking av Finnmark landforsvar og en fullmekanisert Brigade Nord, som møter Nato sine styrkemål.

Hærsjefen sier at det de da mangler er det som var foreslått som en Brigade Sør.

– Det er den risikoen vi kommer til å ta fremover når vi sender folk til operasjoner i utlandet, der vi plukker folk fra Brigade nord og Finnmark landforsvar.

– Alt i alt synes jeg det er en riktig utvikling av Hæren, så vil jeg alltid ønske meg mer.

– Gir med den ene hånden, tar med den andre

– Regjeringen legger seg under den laveste anbefalingen fra Forsvarssjefen. Skal en ta Forsvarssjefen på alvor stilles det spørsmål til regjeringen om hvilke oppgaver som skal fjernes fra Forsvaret når han ikke får nok ressurser.

Det sier leder i Norges Offisersforbund (NOF), Torbjørn Bongo.

I oktober 2019 fikk regjeringa fire ulike forslag fra forsvarssjefen, Haakon Bruun-Hanssen, om hvordan Forsvaret bør se ut i fremtida.

Forslagene fra forsvarssjefen, Haakon Bruun-Hanssen Ekspandér faktaboks Alternativ A skal sikre en struktur som møter sikkerhetssituasjonen.

Alternativ B gir en struktur som styrker utvalgte områder i Forsvaret.

Alternativ C skal styrke bidraget til Natos kollektive forsvar.

Alternativ D gir en struktur som er tilpasset nasjonal evne.

Forsvarssjefen anbefaler selv alternativ A som er det høyeste ambisjonsnivået. Da vil Norge få et sterkt nok forsvar som kan beskytte Norge i en ustabil og urolig tid. I tillegg vil det overholde de forpliktelsene Norge har overfor Nato.

Han mener at regjeringen gir med den ene hånden, men tar med den andre når de pålegger høye effektiviseringskutt.

– Vi frykter at effektiviseringskuttene og forutsetningene i langtidsplanen vil kunne bidra til å svekke Forsvaret på noen områder, ikke styrke det, sier Bongo.

Han mener at intensjonen til regjeringen er god, men gjennomføringen er vesentlig dårligere og skuffende. Det er særlig skuffelse rundt Hæren, helikopter, styrke på bemanning og at sjøforsvaret er satt på vent, blant annet.

– Tiltakene som gjennomføres her fremstår ikke som tilstrekkelig. Det er i riktig retning, men det er for lite og vesentlig under det hva forsvarssjefen anbefalte er nødvendig.

Leder i NOF, Torbjørn Bongo, mener regjeringen legger seg på et urealistisk høy grad av effektiviseringskutt. Foto: Margret Helland / NRK

– Ikke imponert

Arbeiderpartiet vil ha satsing på mer folk på bakken, særlig i nord, for å vurdere et forsvarsforlik med regjeringen.

– Det viktigste er at det trengs personell i Forsvaret. Det gjelder alle våpengrener, sier Arbeiderpartiets forsvarspolitiske talsperson Anniken Huitfeldt til NTB.

Sosialistisk Venstreparti er ikke imponert over langtidsplanen fra regjeringen.

– Innsparingskravene har vært en byrde for forsvaret i lang tid og den såkalte effektiviseringen regjeringen legger opp til er ikke realistisk, sier SV-leder, Audun Lysbakken.

I forhandlingene vil SV kreve at hæren og sjøforsvaret i nord må prioriteres høyere.

– Pengemangelen i regjeringens forslag viser at SV har hatt rett når vi har advart mot det rådyre kampflykjøpet. Hæren og sjøforsvaret betaler prisen for denne overdådige pengebruken, sier Lysbakken.

Rødt mener langtidsplanen heller burde prioritert å bygge opp Norges selvstendige forsvarsevne ved å styrke Hæren, Heimevernet og Sjøforsvaret. Og ikke en USA-avhengig forsvarsmodell som binder Norge til farlig stormaktsrivalisering og tvilsomme angrepskriger.

Se hele pressekonferansen her: