Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Dubai-lekkasjen viser at nordmenn og norske skattebetalere skjuler mer formue i utlandet enn det vi visste fra før, sier skatteforsker og professor Annette Alstadsæter til Dagbladet.

Altstadsæter har tidligere forsket på skatteparadiser, blant annet Sveits, og hvordan nordmenn har holdt penger unna beskatning ved å plassere pengene sine der.

- Vi kunne bare beregne finansielle formuer i utlandet, fordi vi manglet kilder på nordmenns andre eiendeler, som eiendom, i lukkede skatteparadiser. Så på toppen av pengene som er gjemt i utlandet, kommer eiendommer, slik Dagbladet og Dubai-lekkasjen belyser nå, sier Alstadsæter.

SKATTEFORSKER: Professor Annette Alstadsæter leder Skatteforsk - Senter for skatte- og adferdsforskning på Handelshøyskolen, NMBU. Foto: Håkon Sparre Vis mer

I flere artikler har Dagbladet avslørt nordmenns eiendomsinvesteringer i Dubai, i skjul for norske myndigheter.

Flere innrømmet at de har investert millioner i skatteparadiset, uten å føre verken investeringene eller inntekter fra utleie på selvangivelsen her hjemme.

Slik kan de unngå både eiendomsskatt og skatt på inntekter fra utleie Skattedirektøren har truet Dubai-eiere med straffereaksjoner.

Større ulikheter enn kjent

- Fra tidligere forskning vet vi at det særlig er de rikeste husholdningene som skjuler pengar i utlandet. Da framstår de rike som mindre formuende enn de i realiteten er, sier Alstadsæter.

- Hva betyr det i praksis?

- Gitt at funnene fra forskningen vår om Sveits er overførbar til Dubai-lekkasjen, så betyr det at de offisielle statistikkene over fordelingen av rikdom i Norge, som politikere og forvaltningen bruker for å styre samfunnet og utforme regelverk, gir et ennå mer feilaktig bilde. Vi undervurderer ulikhetene mellom fattig og rik i Norge, fordi vi ikke sitter med det fulle bildet over pengeplasseringer i utlandet, sier Alstadsæter.

- Veldig uheldig

Alstadsæter er kritisk til lukkede eiendomsregistre som hindrer innsyn om pengeplasseringer og reelle eiere. Hun påpeker at bruken av skatteparadiser kan svekke skatteviljen blant befolkningen i andre land.

- Hvis det finnes tilnærmet risikofrie måter å gjemme skattepliktige inntekter og formue på, så er det veldig uheldig. Slikt gjør noe med skattemoralen: Hvis folk ser at andre betaler mindre skatt enn de skal, så er det lettere å forsvare for eksempel svart betaling eller å unndra skatt fra fellesskapet selv, sier Alstadsæter.

I tråd med at Sveits har åpnet opp mer for andre lands skatteinnkrevere og bundet seg til internasjonale avtaler, bruker færre landet til å gjemme penger. I stedet brukes asiatiske skatteparadiser i større grad.

- Dubai-lekkasjen er aktuell

- Dubai-lekkasjen om eiendomsdata er aktuell kontrollinformasjon for oss, sier divisjonsdirektør for Innsats, Eve Vangsnes Bergli, til Dagbladet.

Bergli leder arbeidet med mot svart økonomi og økonomisk kriminalitet. Divisjonen jobber blant annet med skattekriminalitet og arbeidslivskriminalitet.

SKATTEETATEN: Eve Vangsnes Bergli, divisjonsdirektør for Innsats. Foto: Skatteetaten/Bård Brinchmann Løvvig Vis mer

- Vi jobber for å hindre at kriminelle unndrar verdier fra fellesskapet og sette dem ut av spill.

Hos Oslo kemnerkontor utelukker de ikke at Dubai-lekkasjen vil brukes i saker de jobber med.

- Er informasjonen som framkommer i Dubai-lekkasjen, gjengitt i Dagbladet, generelt relevant for innkrevingsarbeidet Oslo kemnerkontor gjør?

- På generelt grunnlag synes vi det er positivt at det settes fokus på skatteunndragelser. Kemnerkontoret bruker gjerne informasjon som kommer gjennom oppslag i media eller fra enkeltpersoner. Vi bruker alle verktøy vi har tilgjengelig for å kreve inn rett skatt til rett tid, sier Sunde.

Eiendomsdata i Dubai er i utgangspunktet hemmelig. Men en stor database med opplysninger om 129 000 kjøpere, selgere og eiere av boliger på 54 000 adresser i Dubai lekket ut av landet. Analyseselskapet C4ADS og journalistorganisasjonen OCCRP har sortert informasjonen og funnet enorme eiendomsinvesteringer fra personer tilknyttet korrupsjon, drap, smugling, hvitvasking eller underslag fra en rekke land i verden.

Databasen er fra 2014 og 2015 og ble satt sammen av profesjonelle aktører i eiendomsbransjen. OCCRP har delt databasen med Dagbladet og bidratt med analyser.