Når orddiaré skjuler idétørke

Knut Olav Åmås kultur-, debatt- og forskningsredaktør

29. apr. 2013 10:11 Sist oppdatert 27. desember 2017

Regjeringen og kulturminister Hadia Tajiks kulturpolitikk er ren administrasjon av tidligere ideer, skriver kulturredaktør Knut Olav Åmås. Cornelius Poppe, NTB Scanpix

Tre nye lover og en stortingsmelding på kulturfeltet på én dag: De viser ikke overskudd på ambisjoner, men alvorlig mangel på nye ideer.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Fredag ettermiddag er et dårlig tidspunkt hvis du skal slippe viktige nyheter, fordi medienes tidspress er spesielt stort foran helgene. Men det er et utmerket tidspunkt hvis du ikke har så mye å si eller vil fortelle noe trøblete.

Fredag gikk både boklov, biblioteklov, medieeierskapslov og stortingsmelding om kulturminner igjennom i statsråd. Denne dagen var siste frist hvis Stortinget skal rekke å behandle sakene i hui og hast før sommeren og før valget.

Alle fire dokumentene har Regjeringen tatt seg uvanlig god tid med. Det betyr ikke at orddiaréen i lovs form skjuler ambisiøs og nyskapende tenkning. Hvem husker i dag den helt symbolske "kulturloven" som kom i 2007?

Viktig for folk flest

Den nye bibliotekloven passerte under de flestes radar fredag. Folkebibliotekene er en av de best likte og mest brukte offentlige tjenester i Norge. Noe av det viktigste i loven er at den pålegger bibliotekene å være "arena for offentlig samtale og debatt". Det er et godt mål. Men en ny, obligatorisk oppgave for de svært hardt pressede folkebibliotekene ser bort fra at vi mangler en nasjonal biblioteksatsing og at kommunene prioriterer bibliotekene sine lavere enn alt annet de gjør på kulturfeltet.

Kulturminister Hadia Tajik har gitt forlags— og bokbransjen en lov den kunne ha skrevet hvert ord i selv. Miljøverndepartementet la frem stortingsmeldingen om kulturminner . Det er åtte år siden sist, men den eneste nytenkning er at Regjeringen har oppdaget at det finnes kulturminner også i byene. Ikke verst, i 2013. Samtidig er etterslepet i bevaring av både privat og offentlig eid kulturarv større enn noen gang; Norges fysiske historie forvitrer.

Dette gjenspeiler ikke borgernes store interesse for kulturminner. I en undersøkelse nylig sa 75 prosent av de spurte at kulturminner betyr mye for dem.

Glemmer statens eierskap

Mer nytenkning finnes ikke i loven om medieeierskap . Den inneholder så godt som ingen endringer, i en tid da mediebransjen er i dramatisk omveltning. Loven inkluderer hverken de stadig viktigere sosiale mediene eller statens egne mediegiganter, deleide Telenor og heleide NRK, som Dagbladets kommentator Andreas Wiese alt har påpekt. Kulturdepartementet delegerer derimot noe mer makt til Medietilsynet. For øvrig overses alle fundamentale utfordringer og problemer.

Hva da med det fjerde kulturdokumentet, bokloven ? Kulturminister Hadia Tajik (Ap) har gitt forlags- og bokhandelbransjen en lov den kunne skrevet hvert ord i selv. Loven gjør det umulig for noen som helst som utgir bøker i Norge å stå utenfor lauget og skape større konkurranse, og den inkluderer e-bøker, slik at de største aktørene i bokbransjen kan hindre at deres egne dyre bokhandelkjeder blir irrelevante raskere enn de ønsker.

Mer offentlig involvering

Det enkle faktum at en forlengelse av dagens frivillige bokbransjeavtale ville vært mer enn tilstrekkelig og endatil sikret fastpris på nye bøker i den første tiden etter utgivelse, har bransjelobbyen greid å gjøre til et ikke-spørsmål i iveren etter enda mer offentlig politikk på sitt felt.

Les også Ny boklov skal også gjelde for e-bøker

Det triste er at det usunt sterke fokuset på offentlig sektor i norsk kulturliv synes å hemme nytenkningen i kulturlivet selv, for den etterspørres ikke fra sentralt politisk hold. Hverken innovasjon eller kvalitet evalueres og belønnes av Kulturdepartementet. Dagens kulturpolitikk er ren administrasjon av tidligere ideer.For det sier sitt at de fleste norske kulturtopper svarte "Trond Giske" – nær fire år etter at han gikk av som kulturminister – da de i en undersøkelse i Bergens Tidende torsdag ble spurt «Hvem er den mest kunnskapsrike og ambisiøse kulturpolitikeren i storting og regjering i dag?». Ja, det står i dag.

"Yes, we can!"

Opposisjonen sier den vil avskaffe den overflødige bokloven hvis det blir regjeringsskifte til høsten. I mellomtiden kan forlagene og bokhandelkjedene de eier, feire den sementerende bokbransjeloven, som vi bør kalle den. "Vi har gjort det mange trodde ikke var mulig", sa kulturministeren da hun la frem loven på en såkalt pressekonferanse med Litteraturhus-salen i Oslo stappfull av feirende bransjelobbyister. Med flertallsregjering var det vel ingen som tvilte på at loven var "mulig"?

Det oppsto noen sekunders stillhet da kulturminister Hadia Tajik sluttet å snakke. Slik avrunder man slett ikke et politisk show. En forlegger grep derfor resolutt inn fra bak i salen og startet en kraftig applaus som raskt rev resten av boklobbyistene med seg. Det var forlagssjef Svein Skarheim i det Aschehoug-eide Universitetsforlaget. Han er kjæresten til hun som arrangerte pressekonferansen – kulturministerens kommunikasjonssjef Hanne Gjørtz.

knut.olav.amas@aftenposten.no

twitter.com/KnutOlavAmas