TRUET: Leif Einar «Lothepus» Lothe mener regjeringens nye krav rammer småbedriftene. Bransjen vil at regjeringen anerkjenner praktisk erfaring.

Arbeidsliv

Fra 1. juli vil alle større jobber i anleggsbransjen bli forbeholdt firmaer som har ansatte med teknisk fagskole eller ingeniørutdannelse på lønningslista. Firmaer uten ansatte med høyere utdannelse enn fagbrev vil miste godkjenning til å ta oppdrag i tiltaksklasse 2 og 3, det vil si større og teknisk avanserte jobber.

Mange firmaer som i dag er kvalifisert til krevende oppdrag på grunn av realkompetanse, frykter for framtida.

Godkjenningsregler: • Direktorat for byggkvalitet har en sentral godkjenningsordning med tre ulike tiltaksklasser. Klassene bestemmer hvor avanserte oppdrag firmaer i bygg og anleggs­næringen kan ta. • Ordningen er i prinsippet frivillig, men i praksis er godkjenningen viktig for hvilke oppdrag man får. • Regjeringen har nå skjerpet kravene til formell utdanning. Firmaer uten ingeniører eller teknisk fagskoleansatte vil kun få utføre den minst krevende oppdragene fra 1. juli 2018.

Avskilter «Lothepus»

En av dem som vil avskiltes med regjeringens nye utdanningskrav, er maskinentreprenør Leif Einar Lothe.

– Vi som har drevet med dette hele livet, blir utestengt. Dette betyr at bare de største selskapene med mye kapital har mulighet til å få de store jobbene, mens de mindre selskapene ikke får være med å konkurrere om oppdragene, sier Lothe.

Gjennom tv-programmer som «Fjorden Cowboys» og «Farmen kjendis» har Lothe, eller «Lothepus», blitt en kjent figur i norsk offentlighet. Men lenge før han ble kjendis, var han fagarbeider og maskinentreprenør.

Lothe tok fagbrev som maskinfører da han var 18 og ble sertifisert skytebas på 20-årsdagen. Han har drevet grave- og anleggsfirma i Hardanger i tjue år. Selv om han ikke har gått teknisk fagskole, har han fått godkjenning til å utføre større oppdrag i tiltaksklasse 2 på grunn av praktisk erfaring.

Den godkjenningen ryker 1. juli hvis regjeringens nye regler blir stående.

– Det som skjer, er at masse erfarne arbeidsfolk presses ut av bransjen og blir erstattet med folk som har tatt en eksamen. Det er greit med skole, men i denne bransjen må du ha erfaring. Det er som å bygge en mur, du kan ikke lese deg til det, du må gjøre det, sier Lothe.

For Lothe, og de rundt 2000 små og mellomstore bedriftene som kan rammes av utdanningskravene, kan avskilting få store økonomiske konsekvenser.

Lothes maskinpark på fire gravemaskiner, to bore­rigger, dumper og hjullaster er beregnet på større oppdrag. Degraderes han til å bare kunne ta de minst krevende oppdragene, vil det ikke være nok jobb for maskinene eller de åtte ansatte i firmaet.

Bransjen sier nei

– Norge har ikke råd til å miste gode aktører som har gjort godt arbeid i mange år. Særlig ikke i en periode hvor vi har et veldig høyt aktivitetsnivå, sier Jon Sandnes, administrerende direktør i Byggenæringens Landsforening (BNL).

Han har ledet bygg- og anleggsnæringens ekspertutvalg, hvor representanter fra 15 ulike bransjeorganisasjoner og Fellesforbundet har utarbeidet en rapport om godkjenningskrav innen bygg og anlegg.

Utvalget vil ha tydelige krav til fagbrev og kompetanse, men mener real­kompetanse skal belønnes:

«Utvalget foreslår et system med ‘klatrenøkkel’, slik at et foretak kan arbeide i en høyere tiltaksklasse enn den formelle kompetansen tilsier når foretaket har omfattende relevant praksis», skriver de i rapporten.

– Vi har en klar forventning om at regjeringen lytter til næringen i denne saken. Vi er nødt til å ta vare på den realkompetansen som finnes i bransjen, sier Sandnes.

– Må stilles krav

Selv om et flertall av bransjeorganisasjonene er kritisk til avskiltingen, er det ikke alle som mener de nye reglene er en dårlig idé. Tidligere utdanningsansvarlig i Fellesforbundet, Halvor Langseth, mener det er en selvfølge med klare krav til formell utdanning.

– I alle andre næringer har man tydelige krav om utdanning. Vi bygger for 500 milliarder i året, ting som varer i hundre år og har enorm betydning for samfunnet. Tydelige krav er å ta bransjen på alvor, sier Langseth.

Heller enn å la aktører fortsette å gjøre større jobber enn deres formelle kompetanse tilsier, vil han ha bedre system for å etterutdanne folk.

– Det er ikke en menneskerett å få godkjenning til alle typer jobber fordi du har lang erfaring. Hvem vil du skal operere deg, en lege eller en helsefagarbeider? spør Langseth.

Nye regler for sentral godkjenning i anleggsbransjen skal på høring til nyttår.

«Vi skal stille de riktige kravene som ivaretar seriøsitet i byggebransjen. Det følger vi opp i dialogen med Direktoratet for byggkvalitet og BNL», skriver Bjørn Laabak (Frp) statssekretær i kommunal­departementet i en e-post.

jos@klassekampen.no