I fem måneder har Mohamed Riad Ramadan (45) forberedt seg til å ta førerkort i klasse C. Drømmen er å kunne leve av å kjøre lastebil.

Det var det han gjorde hjemme i Syria. I over 15 år var Ramadan yrkessjåfør – han kjørte lastebil i ti av årene, semitrailer og buss de resterende.

Godkjent av trafikkskolen

Med godkjent voksenopplæring i norsk, bestått teoriprøve og 30 timer med kjøreopplæring, mente kjørelærerne ved Stjørdal-Meråker Trafikkskole at Ramadan var god nok til den praktiske prøven – som også inkluderer obligatoriske kontrollspørsmål før kjøringen starter.

Men sensoren fra Statens vegvesen var ikke enig, og stoppa hele førerprøven utenfor bilen før han i det hele tatt hadde fått startet lastebilen.

– Jeg svarer på ett spørsmål, men forstår ikke det andre. Da jeg lurer på hva spørsmålet betyr, svarer ikke sensor meg. Så sier han at jeg trenger mer opplæring, forteller Ramadan.

Sensoren har ikke svart på NRKs henvendelser.

IKKE BESTÅTT: På vurderingsskjemaet har sensor skrevet at Mohamed Riad Ramadan ikke behersker norsk språk godt nok. Foto: Morten Andersen / NRK

– Norskprøve må være greit

Da Ramadan kom tilbake til trafikkskolen, trodde ikke daglig leder ved Stjørdal-Meråker Trafikkskole John Magnar Høiseth det han hørte. Nå krever han at Statens vegvesen legger bedre til rette for at fremmedspråklige kan ta førerprøven i tyngre klasser.

– Det må være sånn at når man har bestått en norskprøve, så er det greit. Det er behov for å røske opp i systemet, sier han.

Seksjonssjef for trafikkopplæringskontoret i Statens vegvesen, Per Gunnar Veltun, tar med seg erfaringene til Ramadan, men er ikke sikker på om vegvesenet trenger å rydde opp.

– Sensor har ganske kort tid på å vurdere om kandidaten har tilstrekkelig kunnskap i norsk slik at førerprøven kan gjennomføres på en sikker måte. Da er det mulig at det går an å gjøre feilvurderinger, sier Veltun.

KLAR FOR NY RUNDE: John Magnar Høiseth fra Stjørdal-Meråker Trafikkskole har trua på Mohamed Riad Ramadan, når han nå skal kjøre opp på nytt. Foto: Morten Andersen / NRK

Har ikke språkkompetanse

Veltun sier også at i Statens vegvesen har ikke sensorene kompetanse til å vurdere en persons språkkunnskaper, og det finnes heller ikke retningslinjer for hvilket språknivå en førerkortkandidat skal ligge på.

For tunge kjøretøy stilles det krav for at førerprøven gjennomføres på norsk, i motsetning til personbil, fordi sjåføren for eksempel skal kunne hjelpe til i en ulykkessituasjon, forteller Veltun.

– Det å ta førerkort på tyngre kjøretøy vil gjerne være knyttet til å gjøre et yrke, at yrkessjåføren skal fungere som en ressursperson i tilfelle ulykker, og det har med å gjøre at sensor skal ha en trygg kommunikasjon under prøva – fordi vi beveger kjøretøy som kan veie opp mot 40 tonn.

INGEN RETNINGSLINJER: Per Gunnar Veltun er sjef for opplæringsdivisjonen i Statens vegvesen, og sier at sensorene ikke har kompetanse til å vurdere norskkunnskapene til førerkortkandidater. Foto: Morten Andersen / NRK

Uten lappen, ingen jobb

Ved trafikkskolen i Stjørdal er de ikke fornøyd med svaret fra Statens vegvesen.

– Jeg opplever ingen form for forsøk på å gjøre noe med saken, slik at det blir bedre i framtiden. Kjøreskolen blir jo også satt i dårlig lys. Skal vi ta betaling, og så får ikke eleven gå opp til eksamen, spør Høiseth.

Hele opplæringsløpet har kostet Ramadan over 100.000 kroner, og uten førerkort for tunge kjøretøy har han heller ingen jobb.

– Jeg liker ikke å sitte hjemme eller å gå til Nav hver måned. Jeg gjør dette for å få en jobb, og jeg liker å jobbe.

Men for Ramadan har det norske språket gitt en ekstra utfordring.

– Vi er jo ikke professorer i norsk, vi trenger litt hjelp fra nordmenn til å forstå, sier han.