Bare 13 prosent vil gjøre det lov å røyke hasj og marihuana i Norge

Det er enda færre enn for to år siden. Flere rusforskere vil likevel myke opp i forbudet.

Meningsmålingen viser at så å si like mange som er positive til legalisering, har prøvd å røyke hasj eller marihuana. Johannessen, Sara

11. juli 2014 13:46 Sist oppdatert 11. juli 2014

Spørsmålet om liberalisering av norsk narkotikapolitikk løftes stadig opp i offentligheten. Men de liberales argumenter ser ikke ut til å vinne frem i befolkningen.

En landsomfattende meningsmåling som Respons Analyse har gjort for Aftenposten og A-magasinet, viser at et klart flertall er imot legalisering av hasj og marihuana i Norge.

Marihuanamaaling-655OBHLpai.jpg

Kun 13 prosent stiller seg positiv til å gjøre det lovlig å røyke cannabis, mens 81 prosent er negative til dette. Unge under 30 er de mest liberale. – Jeg er veldig fornøyd med at et overveldende flertall er imot legalisering. Jeg mener det er et fullstendig feilspor og har store problemer med å akseptere den form for argumenasjon som legaliseringsbølgen har forsøkt å fremme gjennom ulike medier. Det er mye kunnskapsløshet blant dem som sier hasj og marihuana ikke er farlig i det hele tatt, sier justis— og beredskapsminister Anders Anundsen (Frp) til Aftenposten.

Les også:

Les også Han er 58 år, sjef og røyker hasj i helgene

Like mange har prøvd

Meningsmålingen viser at så å si like mange som er positive til legalisering, har prøvd å røyke hasj eller marihuana. Det er flere menn enn kvinner som har prøvd, og bakgrunnstallene viser at det er flest yngre personer som har røyket hasj eller marihuana.

Delta i debatten på Twitter: #afthasj

Også i legaliseringsspørsmålet er menn og yngre personer mer liberale. Blant menn er 17 prosent positive, mens blant kvinner er det bare 9 prosent. Også i legaliseringsspørsmålet er menn og yngre personer mer liberale. Blant menn er 17 prosent positive, mens blant kvinner er det bare 9 prosent.

Det er kun blant dem som har prøvd hasj eller marihuana i løpet av det siste året, at det finnes et flertall for å gjøre det lovlig.

Aftenposten omtalte en tilsvarende undersøkelse i 2012. Da menteén av fem at hasj og marihuana burde legaliseres. Det store flertallet på 68 prosent var for et fortsatt forbud, mot 81 prosent i dag.

Flere er negative nå

Altså er flere skeptiske til hasj og marihuana i dag, til tross for nytenkning blant mange forskere.

— Narkotikapolitikken vår er 50 år gammel, og trenger en skikkelig overhaling. Strafferammene bør kraftig ned, det er urimelig at en kan straffes med 21 års fengsel for å importere et stoff som er legalt tilgjengelig i USA. Norge bør også følge de europeiske landene som har avkriminalisert bruk og besittelse av cannabis. Det er lite som tyder på at forbruket vil øke, sier Willy Pedersen, rusforsker og professor ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi, Universitetet i Oslo.

Pedersen mener likevel at det ikke er grunnlag for å åpne for regulert, legal omsetning av cannabis i Norge i dag.

– Men vi bør følge nøye med på hva som skjer i USA. Et hovedpoeng for dem er å ta knekken på den store, illegale økonomien. Om 5–10 år vil vi se om de klarer det, uten at forbruket øker. Da bør vi uten fordommer vurdere om vi skal følge etter.

Artikkelen fortsetter under grafikken.

Grafikken er ikke en fasit, men peker på mulige utfall av ulike type reguleringer. Hovedkilde: Seniorforsker Ole Røgeberg ved Frisch-senteret/www.forebygging.no

Cannabis på polet?

I dag fører Norge en narkotikapolitikk som innebærer strengt forbud av produksjon, omsetning og bruk. En legalisering vil innebære regulert, lovlig produksjon, regulert på linje med sprit. Legalisering er i strid med internasjonale konvensjoner Norge per i dag har sluttet seg til, men mange forskere ser likevel fordelene.

— Rusmidler, både legale og illegale, kan føre til skader på brukere og andre. Derfor må slike varer reguleres på en annen måte enn persille og tyggegummi, men vi må erkjenne at strengere regulering og forbud også har negative konsekvenser: Omsetningen flytter seg til illegale markeder, bruk forflytter seg til alternative rusmidler som kan være enda farligere, og folk som tas for å bryte forbudet får problemer, sier Ole Røgeberg, seniorforsker ved Frischsenteret.

— En god politikk må ta hensyn til alle disse konsekvensene og finne en balanse. Når det gjelder cannabis tilsier dette, i mine øyne, en forsiktig legalisering som plasserer cannabis på linje med sprit: omsatt i statlige, ikke-kommersielle pol.

Les også:

Les også Hva slags politikk er den beste overfor skadelige rusmidler?

Vil påvirke pris og tilgjengelighet

Anne Line Bretteville-Jensen, forskningsleder ved Statens institutt for rusmiddelforskning, sier en legalisering vil påvirke pris og tilgjengelighet.

— Dette vil øke forbruket. Flere enn tidligere vil dermed få problemer med stoffet. Tidlig oppstart og intensiv bruk øker klart risikoen for mange negative konsekvenser, blant annet avhengighet, lærevansker og psykiske problemer. Disse ulempene må veies opp mot fordelene ved en legalisering.

- Vi ikke vet nok om hva som faktisk vil hende. Føre-var-prinsippet tilsier derfor at en avkriminalisering, det vil si forbud men uten oppføring i strafferegisteret, vil være et bedre alternativ enn en legalisering, sier hun.

Jørgen G. Bramness, professor og forskningsdirektør ved Senter for rus og avhengighetsforskning (SERAF) på Universitetet i Oslo, velger ikke side i legaliseringsspørsmålet, men ser både foredeler og ulemper.

— Det finnes ikke noe forskningsbelegg som gjør at jeg kan svare klart det eller andre. På den ene siden er det mange ting som taler for at kostnadene ved kriminalisering i Norge er høye, og på verdensbasis klart for høye.

— På den andre siden har vi etter hvert god og relativt nyansert kunnskap om omfanget av skadevirkningene. Disse skal ikke overdrives, men de er der. Vi vet at folk kan bli avhengige av cannabis. Vi vet at cannabis gir økt fare for lungekreft. Vi vet at cannabis gir økt ulykkesrisiko i trafikken. Vi vet at cannabis kan gi økt risiko for psykose, i hvert fall hos disponerte. Å veie disse mulige ulempene mot hverandre er etter min mening en politikeroppgave. Som forsker velger jeg å la den ballen ligge.