KAART | Kuu aja pärast võib apteegita jääda 34 asulat

Ravimiameti andmetel vastab tänase seisuga nõuetele ja saab 1. aprillil jätkata 190 Eesti apteeki 494st. Kuu aja pärast võib apteegiteenuseta jääda 34 väiksemat asulat.

Apteegireformi ühe peamise eesmärgi — tugevdada proviisori rolli tervishoiusüsteemis — saavutamiseks võivad alates esimesest aprillist tegutseda apteegid, mille enamusosalus kuulub proviisorile.

Tänase seisuga on Eestis kokku 494 üldapteeki, neist 352 põhiapteeki ja 142 haruapteeki.

494 apteegist 223 on proviisorosalusega ja sellest omakorda 190 enamusosalus kuulub proviisorile ehk need apteegid saavad pärast reformi rakendumist muretult tööga jätkata. Nõuetele ei vasta 304 apteeki.

Peaaegu igas maakonnas on asulaid, kus apteegiteenuse jätkumine on küsimärgi all. Selliseid asulaid, mis ei paikne suurema linna vahetus läheduses ja mis võivad kuu aja pärast apteegita jääda, on kokku 34. Sinna kuuluvad mitmed väiksemad linnad ja Kohtla-Järve linnaosa.

Apteegireformi nõuetega vastavusse viimiseks ja uute apteekide avamiseks on ravimiameti menetluses taotlusi 23. Nendest kaks on seotud asulatega, kus apteegiteenuse jätkumine pärast esimest aprilli on ebaselge (Liiva küla Muhumaal, Räpina linn).

Ravimiameti kommunikatsioonijuht Kristi Sarap ütles Delfile, et amet on reformiks rakendumiseks valmis ja avaldas heameelt, et 23 tegevusluba on neile tänaseks töösse antud.

"Probleemsed piirkonnad on meil jätkuvalt ka töö mõttes kõige prioriteetsemad. Oleme ühendust võtnud nende piirkondade kohalike omavalitustega ning suhtleme ka edaspidi, et teada saada, mis plaanid sealsetel apteekidel vähem kui kuu aja pärast on. Õnneks on nendest piirkondadest juba kahes: Räpinas ja Muhu saarel apteeginõuetega vastavusse viimaseks meile tegevusload menetluseks saadetud," sõnas Sarap.

"Riigikogu on oma otsused teinud ja see on andnud selge sõnumi kõigile apteegipidajatele. Nüüd on tõesti viimane aeg end seadusega kooskõlla viia, et 1. aprillist saaks mittevastavates apteekides apteegiteenus jätkuda," rõhutas Sarap.

Ravimiamet ootab kõigilt ettevõtjatelt kiiret tegutsemist, et apteegikülastajad ei peaks asjatult ootamatustega põrkuma. "Loodame, et ka kõik teised mittevastavad apteegid on samuti juba tegelemas, et esimesest aprillist oma apteekides apteegiteenusega jätkata," lausus Sarap.

"Kui võrdleme olukorda veebruari algusega, siis nüüd on infot rohkem. Riigikogu on oma otsused teinud ja see on andnud selge sõnumi kõigile apteegipidajatele. Nüüd on tõesti viimane aeg end seadusega kooskõlla viia, et 1. aprillist saaks mittevastavates apteekides apteegiteenus jätkuda.

Alloleval kaardil on punasega märgitud praeguse olukorra järgi suletavad apteegid. Oranžiga on märgitud ära apteegid, mis osaliselt on juba proviisoromandis, kuid mitte 51protsendilise osalusega. Rohelisega on märgitud apteegid, mille enamusosalus kuulub proviisoritele ja mis jäävad avatuks.

34 asulat maakondade kaupa, kus on pärast 1. aprilli apteegiteenuse jätkumine praeguse seisuga ebaselge:

Harjumaa — Haabneeme alevik, Kose alevik, Kuusalu alevik, Laulasmaa küla, Loksa linn, Muraste küla, Paldiski linn, Saku alevik;

Hiiumaa — Emmaste küla, Käina alevik, Kärdla linn;

Ida-Virumaa — Kohtla-Järve Oru linnaosa;

Jõgevamaa — Avinurme alevik;

Järvamaa — Väätsa alevik;

Läänemaa — Kullamaa küla, Risti alevik;

Lääne-Virumaa — Aseri alev, Haljala alevik, Kadrina alevik;

Põlvamaa — Räpina linn;

Pärnumaa — Lihula linn, Paikuse alev, Surju küla, Uulu küla;

Saaremaa — Liiva küla;

Tartumaa — Rõngu alevik;

Valgamaa — Otepää linn, Sangaste alevik, Tõrva linn, Valga linn;

Viljandimaa — Jämejala küla, Kõpu alevik, Mustla alevik, Võhma linn;

Raplamaal ja Võrumaal selliseid asulaid ei ole.