Danskerne har en bugnende nettoformue over for udlandet, og det giver en solid gevinst til de danske boligejere. Siden 2015 har den officielle danske rente ligget under eurorenten, og det vil med stor sandsynlighed fortsætte de næste år frem. Det er samlet et plus for den danske økonomi, men der er både vindere og tabere ved den uhyre lave rente.

Mere præcist er eurorenten på minus 0,4 pct., mens Danmarks Nationalbanks indlånsrente er på minus 0,65 pct. Det er med til at give en negativ rente på de helt korte boliglån i Danmark og er ligeledes med til at give rekordlave renter på de fastforrentede boliglån.

Berlingske Business har foretaget en rundspørge til seks økonomer. De mener alle, at de rekordlave renter vil fortsætte, og den danske rente vil være under eurorenten de kommende tre år. Danmark er et af de få europæiske lande, som har en rente, der er lavere end eurorenten, og derved høster de danske boligejere frugterne af, at vi har fået fjernet vores udlandsgæld og fået rettet op på statsbudgettet.

»Danmark er med i en ganske lille gruppe af »eliteøkonomier« med ekstremt stærke balancer. De eneste andre medlemmer er Schweiz, Sverige og Norge. Samtidig er euroen præget af politisk fragmentering og endda risiko for opløsning. Hvis vi får en global gældskrise, vil den danske krone klare sig godt,« siger cheføkonom i svenske SEB Thomas Thygesen.

»Markederne er lige nu i gang med at prissætte et »japansk scenarie« med nulrenter, så langt øjet rækker. Det virker realistisk, for Den Europæiske Centralbank, ECB, dummede sig ved at stramme for tidligt for nogle år siden, og nu kommer de næppe til at hæve renten før den næste krise,« siger Thomas Thygesen, der fremhæver, at bagsiden ved den lave rente i Danmark er, at det kan være svært at kontrollere gældsætning og huspriser.

Kedelig baggrund

Over en bred kam mener økonomerne, at der kan komme mindre rentestigninger i løbet af de næste år. De fleste mener, at ECB vil sætte renten op enten i slutningen af året eller næste år. Derefter vil Danmarks Nationalbank sandsynligvis følge efter. Eurorenten kan på den måde godt kravle over nul til næste år. Det vil stadig være en uhyre lav rente historisk set.

Samtidig er der stigende usikkerhed om væksten i den globale og europæiske økonomi. Det kan påvirke, hvornår ECB næste gang trykker på knappen til en renteforhøjelse. Den helt store motor i den europæiske økonomi i form af Tyskland kører på kanten af en recession. Og både IMF og EU har nedjusteret forventningerne til fremgangen i den europæiske økonomi i år.

Chefanalytiker i Danske Bank Arne Lohmann Rasmussen mener, at Nationalbankens rente vil være under eurorenten mange år frem af flere årsager. Ud over overskud på betalingsbalancen og stor nettoformue er de danske statsfinanser »kernesunde«. Sidstnævnte giver den danske økonomi den mest fornemme internationale kreditvurdering i form af AAA.

»Absolut ingen stiller spørgsmål ved vores kreditvurdering, og samtidig er der bred politisk enighed om at føre en stram finanspolitik med meget beskedne underskud,« siger Arne Lohmann Rasmussen.

Men han understreger, at den lave danske rente kommer på en kedelig baggrund.

»De lave renter er selvsagt med til at understøtte den danske økonomi, herunder boligmarkedet. Bagsiden af medaljen er, at de lave danske renter er et spejl af, at ECBs renter er lave. Og ECBs renter er og forbliver lave, fordi vækstpotentialet i realiteten er beskedent i eurozonen. Vi ville have foretrukket, at renterne kommer til at stige mere, end både vi og markedet venter,« siger Arne Lohmann Rasmussen.

Ny æra for dansk økonomi

Tidligere havde vi i Danmark solide problemer med store underskud på betalingsbalancen. Men danskerne er gennem en årrække blevet tvunget til at spare op til pension via overenskomster, og det har været med til at løse det problem. Tilbage ved indgangen til 2010erne begyndte så for alvor den nye æra for dansk økonomi, hvor vi fik nettoformue over for udlandet i stedet for nettogæld.

Thomas Thygesen, cheføkonom i svenske SEB »Markederne er lige nu i gang med at prissætte et »japansk scenarie« med nulrenter, så langt øjet rækker.«

Vi havde et enkelt år med nettoformue over for udlandet i 2006, og det fik den daværende finansminister Thor Pedersen (V) til frejdigt at bemærke, at »vi ender med at eje hele verden«. Det kommer næppe til at ske, men den stærke danske økonomi betyder, at vi er blevet en sikker havn for de udenlandske investorer, når den globale økonomi ryster.

Cheføkonom i Jyske Bank Niels Rønholt mener ligeledes, at situationen med en dansk rente under eurorenten er kommet for at blive. Det er godt, men ikke for alle danskere.

»På bundlinjen er lave renter selvfølgelig samlet set godt for danskernes økonomi. Det er indiskutabelt en økonomisk gevinst for Danmark, når japanerne køber danske realkreditobligationer til ekstra lave renter. Det nyder boligejerne godt af,« siger Niels Rønholt.

»Men der er både vindere og tabere blandt danskerne. Boligejerne og andre med stor gæld får en fordel. Modstykket er, at personer med en stor formue får et lavere afkast end ellers. På den måde sker der en intern omfordeling ved de ekstra lave renter,« siger Niels Rønholt.