Katarina Svenning är högstadielärare på Dammfriskolan i Malmö. Hon är en av dem som har varit med att tycka till om utbildningsmaterialet som nu lanseras.

– Det som är bra med att ett studiematerial tas fram är ju att det avsätts tid för att tala om de här sakerna, säger hon.

Filmer och samtalsövningar

Utbildningspaketet som nu erbjuds 288 lärare i kommunen är framtaget av Judiska Församlingen, Malmö Stad och företaget Xenofilia.

Förutom samtalsövningar innehåller kursmaterialet filmintervjuer med människor som har flytt till Sverige från andra världskriget och framåt och människor som har upplevt rasism här och nu.

– Just filmerna gör att man kommer människorna väldigt nära, säger Katarina Svenning.

”Vi måste göra något åt det”

När de 288 första lärarna gått kursen kan närmare 7000 elever ta del av studiematerialet. Utbildningssatsningen är statligt finansierad och förhoppningen att lärare på fler håll i landet ska kunna erbjudas samma kurspaket.

– Det är ett nytt fenomen att vi har minoriteter som ogillar varandra och vi måste göra någonting åt det, säger Fredrik Sieradzki från Judiska församlingen i Malmö.

Diskussioner om rasism är svåra

Ett skäl till satsningen är också att många lärare har tyckt att diskussioner om rasism kan vara svåra att hantera.

– Jag får signaler att lärare tycker att det är svårt att gå från teori till handling, säger skolkommunalrådet Anders Rubin (S).

Många har egna erfarenheter

Grundtanken i projektet är att hitta berättelser som Malmös ungdomar själva kan relatera till. Många har egna erfarenheter av flykt och rasism. När skolmaterialet testades i olika grupper visade det sig att ungdomar med sådana erfarenheter blev mer engagerade.

Melvin Wenzel i årskurs 9 på Dammfriskolan håller med.

– När man lyssnar på en människa som har flytt väcker det starka känslor. Berättelserna är ofta dramatiska och det kan vara otäckt, säger han.