Stora mängder plast och engångsförpackningar flyter omkring i världshaven och en del av skräpet hamnar i Bohuslän. Årliga mätningar visar att omkring 8000 kubikmeter marint skräp flyter i land här varje år.

– Bohuslän är ett av de ställen som verkligen är illa drabbade i Europa. I genomsnitt så finns det 1200 föremål per 100 meter strandsträcka, berättar Per Nilsson, marinbiolog på Göteborgs universitet och Havsmiljöinstitutet.

Det betyder att just Bohuslän har en av de skräpigaste kuststräckorna i Europa. Något som kan förklaras med de havsströmmar som träffar just det här området, i och med att den Baltiska strömmen från Östersjön här möter den Jutska strömmen, vilket innebär att skräp från hela Nordostatlanten förs hit.

Av den totala mängden marint skräp så är omkring 80 procent plast, och hela 75 procent av skräpet består av engångsprodukter, enligt stiftelsen Håll Sverige Rent.

Bryts ner till mikroplast

Plastskräpet bryts med tiden sönder till mikroplast, vilket finns kvar i havsmiljön under en mycket lång period. Just mikroplast har blivit ett högaktuellt forskningsområde, eftersom det finns tecken på att dessa små plastpartiklar kan ha stora konsekvenser för djur- och växtliv.

Liksom större plastskräp förs även mikroplast till Bohuslän via havsströmmar. För att kartlägga hur stora mängder det rör sig om som på detta sätt hamnar i kustnära områden i Skagerack mäter ett forskarlag från institutionen för marina vetenskaper vid Göteborgs universitet regelbundet nivåerna av mikroplasten.

Enligt Martin Hassellöv, professor i analytisk miljökemi vid Göteborgs universitet, finns det i dag en relativt god kunskap om hur mycket mikroplast det finns i de stora virvelströmsområden ute i världshaven:

– Men däremot känner vi betydligt mindre till hur det står till med mikroplast i kustnära vatten som här längs den bohuslänska kusten. Så det är det vi försöker belysa nu, säger han.

Mätresultaten visar att nivåerna av mikroplast varierar mer vid kustområdena i Skagerack än ute i världshaven, men att halterna är lika stora som i till exempel Sargassohavet.

– Vi kan hitta hundratusentals fragment per kvadratkilometer av havsyta, berättar Martin Hassellöv.

Forskningen om mikroplast har gjort att plastskräp på stränderna nu börjar betraktas som ett allt större problem vid kusten, och det forskarna fokuserar allt mer på är just konsekvenserna för det marina livet.

Magnet för skadliga kemikalier

En misstanke är att mikroplasten äts upp av fiskar och andra djur och på det sättet hamnar i näringsväven, något som ekotoxikolog Bethany Carney Almroth forskar på. Hon leder en studie vid Göteborgs universitet där forskarna undersökt om fiskar som befunnit sig i ett område med höga nivåer av mikroplast även fått i sig större mänger plast:

– Vi ser en skillnad i maginnehåll på de här fiskarna. Så vi har kunnat bevisa att plasten som släpps ut hamnar i fiskarna, säger hon.

Förutom att plasten kan täppa till mage och tarmkanaler så att djuret inte får i sig tillräckligt mycket näring, kan den också föra med sig skadliga kemikalier. Plast kan innehålla tillsatser som kan vara hormonstörande och cancerogena, men mikroplast kan även fungera som en magnet för olika kemikalier:

– När plasten kommer ut i naturen där det finns mycket kemikalier, så kan dessa bindas till plasten. Plasten fungerar då som en svamp som samlar upp kemikalier i miljön och koncentrerar upp dem, säger Bethany Carney Almroth.

Hon menar att det även visat sig att plastens kemikalier stannar kvar i djurens vävnader där det riskerar att ge toxiska effekter i levervävnad men även skador i celler.

Men det är inte bara fysiska förändringar, forskarna misstänker även att det kan leda till beteendestörningar om fiskar exponeras för mikroplast med olika kemikalier. Tidigare forskning på sandmaskar visade på ett förändrat ätbeteende när de fick i sig mikroplast, samtidigt som man kunde se effekter på deras metabolism. Så att plasten påverkar olika djur, det får allt mer stöd från olika forskningsresultat, menar Bethany Carney Almroth:

– Helheten har vi inte identifierat än. Vi vet inte om det finns andra effekter som vi inte sett ännu. Det är det vi forskar på nu.

Se mer om det marina plastskräpet i kvällens Vetenskapens Värld, SVT2 kl.20.00