Vláda nebude komunikovať s Denníkom N. Redakciu o tom po jej otázkach informoval tlačový odbor Roberta Fica. Viacerí hovorcovia ministerstiev v pondelok redaktorom N napísali, že na ich otázky neodpovedia. Urobilo tak ministerstvo vnútra, ktoré vedie Robert Kaliňák, ministerstvo zdravotníctva, ktoré vedie Viliam Čislák, a aj ministerstvo dopravy Jána Počiatka.

„Dohodli sa na tom členovia vlády po skončení jej zasadnutia v stredu minulý týždeň. Dôvodom je dlhodobé tendenčné informovanie o práci kabinetu zo strany denníka, ktoré vyvrcholilo odštartovaním samolepkovej politickej antikampane pod názvom: „Poburuje vás tento typ vládnutia? Dajte to najavo. Nalepte si Shootyho“, napísal tlačový odbor, ktorého riaditeľom je Erik Tomáš.

Samolepky so Shootyho karikatúrami boli vložené v novinách v stredu. Je na nich znázornený Robert Fico. Jedna karikatúra sa volá „Chyťte zlodeja!!!“ a druhá „Peniaze som zohnal vlastnou hlavou“. Premiér po ich zverejnení najprv zrušil akreditáciu dvoch novinárov z Denníka N, ktorí s ním malí ísť na pracovnú cestu do Moskvy.

„Touto aktivitou sa Denník N bezprecedentne pridal k opozičným politickým subjektom, a preto vláda nevidí zmysel v ďalšej komunikácii s ním. Vzhľadom na prijaté rozhodnutie zástupcovia komunikačných odborov vládnych inštitúcií vzájomne konzultovali ďalší postup po technickej a právnej stránke. Úrad vlády aj jednotlivé ministerstvá budú pri informovaní postupovať podľa platnej legislatívy,“ napísal tlačový odbor.

Denník N komunikoval s viacerými hovorcami, ktorí povedali, že pokyn nekomunikovať dostali buď od hovorkyne Beatrice Szaboóvej, alebo od Erika Tomáša. Následne to viacerí z nich konzultovali so svojimi ministrami a tí im dohodu na vláde potvrdili.

Novinári N tak budú odkázaní na infozákon, ktorý prikazuje ministerstvám odpovedať do 8 dní.

„Rozhodnutie vlády neodpovedať na otázky Denníka N považujem za tragické,“ hovorí šéfredaktor Denníka N Matúš Kostolný. „Doteraz to mohlo byť iba osobné zlyhanie premiéra Roberta Fica, ktorý sa otázok našich reportérov bál už niekoľko mesiacov. Za choré považujem už to, že sa samolepkami zaoberá vláda. To, že ich privedú k myšlienke nekomunikovať, je už iba prejavom paniky, v ktorej asi sú. Minimálne aj preto, že tým porušujú tlačový zákon,“ dodal Kostolný.

Ako Mečiar

„Keď sme zakladali agentúru Sita, tak sme niečo podobné zažili s premiérom Vladimírom Mečiarom. Vydal pokyn a nikto nám nesmel odpovedať. Vydržali tri mesiace, lebo sme ku každej správe na konci dali vetu, koho sme sa ešte pýtali a kto neodpovedal,“ spomína Pavol Múdry, zakladateľ tlačovej agentúry a šéf slovenskej časti medzinárodnej novinárskej organizácie IPI. Mečiar vtedy odmietol odpovedať aj denníku SME, Rádiu Twist a televízii Markíza.

Múdry upozorňuje, že premiér si nemá čo vyberať médiá, s ktorými bude komunikovať, pretože reprezentuje všetkých občanov, nielen svojich voličov, a takisto aj vláda, a preto sú povinní na otázky médií odpovedať. „Takéto výberové správanie k médiám nám starším novinárom pripomína totalitu.“

To, že štátne inštitúcie by mali komunikovať s médiami, hovorí aj tlačový zákon: „Orgány verejnej moci sú povinné na základe rovnosti poskytovať vydavateľovi periodickej tlače a tlačovej agentúre informácie o svojej činnosti na pravdivé, včasné a všestranné informovanie verejnosti.“ Garant zákona, minister kultúry Marek Maďarič na otázky, či bude zákon dodržaný, neodpovedal. V prípade nedodržania zákon sankcie nestanovuje.

Po zverejnení informácie o bojkote Denníka N poslal tlačový odbor aj „právne stanovisko“, v ktorom Denníku N pripomínajú paragraf zákona, ktorý hovorí o práve na opravu. Od založenia Denníka N Úrad vlády do redakcie neposlal žiadnu žiadosť o opravu.

„Rovnako chceme Denníku N pripomenúť ustanovenie Etického kódexu novinára Tlačovej rady Slovenskej republiky, ktorý uvádza, že ‚hlavnými zásadami, ktorými sa novinár riadi vo svojej práci, sú nestrannosť, vyváženosť, objektivita, poctivosť, pravdivosť, zodpovednosť a dôsledné overovanie faktov‘.“

Eva Kováčechová z organizácie Via Iuris, ktorá je zároveň členkou Redakčnej rady Denníka N, rozhodnutie vlády hodnotí ako porušenie ústavného práva verejnosti na informácie. „Ak Úrad vlády uvádza, že jednotlivé ministerstvá budú pri informovaní postupovať podľa platnej legislatívy, tak jediný zákonný postup je, že medzi novinármi nebudú robiť žiadne rozdiely a informovať budú všetkých rovnako a včas.“

To, že hovorcovia by mali na otázky novinárov odpovedať, píše aj Etický kódex Asociácie hovorcov Slovenska. Ako jednu z povinností hovorcu uvádza „zabezpečiť rovnaký prístup k informáciám pre všetky relevantné médiá“.

Šéf asociácie a bývalý hovorca ministerstva obrany Milan Vanga povedal, že nevidí dôvod na tému reagovať, pretože „podľa našich informácií nešlo v tomto prípade o rozhodnutie hovorcu alebo inej osoby zodpovednej za komunikáciu s médiami“. Posúdia vraj každý podnet týkajúci sa podozrenia, že niektorý z členov Asociácie hovorcov koná neeticky. „Podľa AHS to nebol tento prípad,“ dodal Vanga.

Jarjabek: Zákon nehovorí, že musíme odpovedať

Predseda výboru pre kultúru a médiá Dušan Jarjabek zo Smeru s rozhodnutím vlády súhlasí. „Žiadny zákon nehovorí, že je povinnosťou vlády informovať akýkoľvek denník. Je to určite prísne rozhodnutie, ale ak k nemu prišlo, určite bol na to dôvod.“

Dôvodom na bojkot podľa neho nie sú len samolepky Shootyho. „Máte informovať pravdivo. Pokiaľ niekto má pocit, že pravdivo neinformujete, tak úplne legitímne s vami preruší kontakt,“ hovorí Jarjabek s tým, že „hlavne vaše komentovanie niekedy nie je hľadanie pravdy“.

„Tečie im do topánok,“ myslí si o rozhodnutí vlády ďalšia členka parlamentného výboru Magda Vášáryová. Tlačový zákon podľa nej nespomína žiadne sankcie voči ministerstvu, ktoré neodpovie na otázky, pretože „v normálnych demokratických krajinách sa nepredpokladá, že tam bude niekto, kto si povie: a just nie“. Premiér Robert Fico sa podľa nej inšpiroval na nedávnej návšteve v Moskve.

„Zažil som to za Mečiara, keď sa všetci členovia vlády asi tak dobrovoľne ako teraz zhodli na vylúčení z komunikácie SME, Markízy, Sity a Twistu,“ hovorí ďalší člen parlamentného výboru a bývalý minister kultúry Daniel Krajcer, ktorý bol vtedy redaktorom Markízy.

„Trvalo to niekoľko mesiacov, v zásade sme si poradili. Spôsobovalo nám celkom milý pôžitok chodiť na tlačovky HZDS a vychutnať si to.“ Krajcer hovorí, že precitlivelí ľudia nemajú čo robiť v politike. „Mňa si Shooty párkrát tiež vychutnal, väčšinou dosť trefne. Tiež možno sekundu moja mužská márnomyseľnosť reagovala, ale potom som sa na tom dokázal zasmiať.“

Denník N oslovil aj predsedu parlamentu Petra Pellegriniho. Jeho tlačový odbor povedal, že odpovedia v utorok.

„Nie je to štandardná situácia,“ povedala o rozhodnutí vlády europoslankyňa Smeru Monika Flašíková-Beňová. Aj ju Shooty naštval pre karikatúru. „Tiež som vtedy zaregovala emotívne, hnev človeka o dva-tri dni prejde a zasmeje sa na inej Shootyho karikatúre, ktorá už nie je o ňom.“ Flašíková-Beňová hovorí, že chápe, že Fico sa naštval. „Ja si myslím, že aj váš denník, aj vláda to prežijú.“

Denníka N sa zastali aj kolegovia

„Postup, ktorý zvolil premiér Fico, protirečí zásade rovnosti prístupu k médiám a v konečnom dôsledku poškodzuje čitateľa a demokratickú spoločnosť. Dúfam, že novinárska obec prejaví solidaritu s reportérmi Denníka N a bude sa vlády pýtať otázky, na ktoré odmietla odpovedať,“ napísala o Ficovom rozhodnutí šéfredaktorka denníka SME Beata Balogová.

„Nie je to v poriadku a exekutíve takéto rozhodnutie neprislúcha,“ povedala o Ficovom rozhodnutí šéfredaktorka denníka Pravda Nora Slišková.

Kritická je aj šéfredaktorka denníka Plus 1 deň Nancy Závodská: „Nie je to v poriadku. Takýmto rozhodnutím vláda v podstate vylučuje z práva na informácie aj svojich voličov, medzi ktorými určite sú aj čitatelia Denníka N. A v neposlednom rade si myslím, že by sa vláda mala zaoberať vážnejšími vecami ako Shootyho karikatúrami.“

„Vyjadrujem týmto plnú solidaritu .týždňa s Denníkom N. Pokus vlády postaviť ňou ovládané štátne orgány proti slobodnému médiu a odrezať ho od informácií je nielen v rozpore so zákonmi a s povinnosťami štátu, ale je úplne nezlučiteľný so Slovenskom ako súčasťou slobodného Západu,“ napísal šéfredaktor .týždňa Štefan Hríb. Sľubuje tiež redaktorom Denníka N pomoc. „Napríklad kladením spoločných otázok alebo ďalšími cestami. Vyzývame k spolupráci a solidarite s Denníkom N aj ostatné slobodné médiá,“ dodal Hríb.

„Tak ako by všetci novinári mali dodržiavať zásady novinárskej etiky, všetky štátne inštitúcie a organizácie, financované z verejných zdrojov, by mali dodržiavať platné zákony,“ povedal o Ficovom zákaze komunikovať riaditeľ sekcie spravodajstva, športu a publicistiky RTVS Lukáš Diko.

Televízia Markíza prostredníctvom hovorkyne odkázala, že rozhodnutie vlády nebude komentovať.

„Vláda Slovenskej republiky sa vedome rozhodla porušovať zákon, keď sa na svojom riadnom zasadnutí dohodli jej členovia nekomunikovať s celoštátnym registrovaným médiom Denníkom N. Členovia vlády týmto vedome obchádzajú tlačový zákon a porušujú ústavné právo verejnosti na informácie,“ napísal vedúci editorov servera Aktuality.sk Jakub Filo.

Ficove rozhodnutie si všimol aj server Echo24.cz, ktorý pripomína, že podobnú skúsenosť majú z roku 2010 aj českí novinári so šéfom ČSSD Jiřím Paroubkom. Ten odmietol komunikovať s Lidovými novinami, Mladou frontou Dnes, Hospodářskymi novinami, Reflexom a Respektom. Novinári vtedy na tlačovkách ČSSD kládli otázky prostredníctvom kolegov z verejnoprávnych médií, ktorí sa pýtali za nich.