Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet) - Dette er ikke bra. Det har skjedd i Norge, og kommer til å skje igjen flere ganger. Det har bare ikke blitt filmet før.

Det forteller en politioverbetjent fra Østlandet som Dagbladet har snakket med, etter å ha sett videoen fra Sverige hvor tre kvinnelige politibetjenter strever med å pågripe en mann.

Videoen, som ble filmet i Fagersjö i Stockholm, er sett flere millioner ganger. Reaksjonene på politibetjentenes tilsynelatende mislykkede pågripelse har skapt store reaksjoner.

Du kan se videoen øverst i saken.

- Altfor lave opptakskrav

Politioverbetjenten har lang fartstid i politiet, og ønsker ikke å stå fram med navn. Dagbladet kjenner identiteten hans.

Han reagerer sterkt på scenene fra den svenske videoen, og mener at slike situasjoner lett kan oppstå, også her til lands.

- Denne videoen forundrer meg ikke, når tre små jenter på kanskje 45 kilo og som er 1.60 cm høy skal håndtere en mann som sikkert er sterk.

Han mener også videre at de fysiske opptakskravene er altfor lave ved inntak til Politihøgskolen.

- Utfordringen med mindre (i størrelse, red anm.) politifolk har vi også i Norge. Det begynte da Politihøgskolen fjernet kravet om minimumshøyde. Man kan ha god teknikk, men veier du 45 kilo og er 1.60 høy, så klarer du ikke å ta en svær mann. Men kravene, de klarer du.

Trekker seg unna

Han forteller om en episode hvor kvinnelige politibetjenter ble slått ned, og andre tilfeller hvor kvinnelige politibetjenter trekker seg unna idet de ikke tør å gripe inn.

Han forteller at hans første tanke da han så videoen var, «hva er dette for noe?»

- Det er nok mange som ler, men jeg tror ikke de tre politibetjentene har det godt i dag. Men de besto jo opptakene, forteller han.

«Små, puslete gutter»

En annen politibetjent som er enig i deler av kritikken mot opptaksprøvene, er lensmann Svein Engen ved Aurskog-Høland lennsmannskontor. Han vil likevel påpeke at han ikke sikter til jenter spesielt, men også gutter.

- Det er viktig å presisere at det ikke bare gjelder jenter, også små puslete gutter. De løper sikkert fort, men de er ikke sterke, forteller han til Dagbladet.

Han påpeker også at det i svært mange politioppdrag ikke er nødvendig å bruke fysisk styrke, men at alle burde være beredt på når det smeller.

- 99 prosent av oppdragene vi får, løser vi med kommunikasjon. Men noen ganger må vi ta i litt, og da er det dumt å veie 45 kilo og være 1.50 høy. Det er bekymringsfullt at opptakskravene til Politihøgskolen etter hvert blir borte, og at man ikke stiller krav til styrke. Det er tross alt et maktapparat vi snakker om.

Avviser lemping av opptaksrav

Politihøgskolen avviser at kravene etter hvert blir borte, og viser til dagens opptakskrav.

- De fysiske kravene er ikke vesentlig endret eller redusert de siste årene. Siden høsten 2010 har Politihøgskolen justert enkelte øvelser to ganger, grunnet endringer i fagplanene ved utdanningen. Endringene var å justere vektkravet i benkpress for kvinner fra 35 kg til 32,5 kg, samt korte ned kondisjonstesten, forteller Ann-Lisbeth Framaas, Seksjonsleder for Opptak og Rekruttering ved Politihøgskolen, til Dagbladet.

Framaas viser til at det fra og med opptaket i 2014 ble innført en ny øvelse i dykk som del av de fysiske testene i opptaket. Hun forteller at kravet om minimumshøyde ble forlatt i 2002, for både menn og kvinner.

- De fysiske testene i opptaket består i dag av svømming, undervannssvømming og dykk, to styrkeøvelser og kondisjonstest. Det er krav om at alle øvelser må bestås utifra angitt minstekrav for henholdsvis kvinner og menn ved hver øvelse. Politihøgskolen utdanner dagens og fremtidens politi, og vil naturligvis fra tid til annen vurdere opptakskravene til utdanningen, avslutter Framaas.

«Skilpadder»

Engen er ikke enige i at kravene er gode nok.

- Vi sender gjerne ut folk som ikke er rustet til tunge oppdrag. De små betjentene får seg en støkk og søker seg heller inn i etterforskningsavdelingen. Det blir stadig tøffere der ute, og da burde betjentene være tilsvarende.

For noen år siden skrev Engen en artikkel i politibladet rundt dette temaet. Det skapte reaksjoner.

- Jeg satte det litt på spissen, og beskrev blant annet de små menneskene i fullt verneutstyr som skilpadder.

Engen tror at det er mest den eldre garden i politiet som ser på dette som et problem.

- Politifolkene som blir utdannet i dag er av en helt annen type. De er teoretisk kjempeflinke, men de har ikke den erfaringen vi har fra gamle dager. Det er mye mas om bachelor og master, ikke så mye snakk om sunn fornuft og livserfaring.

Styrke og størrelse bare én av mange faktorer

Ansvarlig og faglærer i arrestasjon og pågripelse ved Politihøgskolen, Anders Lohne Lie, mener at man ikke må skille ut enkeltfaktorer.

Ansvarlig og faglærer i arrestasjon og pågripelse ved Politihøgskolen, Anders Lohne Lie. Vis mer

- Styrke er en av mange faktorer som blir viktig i en pågripelse, men ikke den alene. Faktorer som situasjonsvurdering og tilgjengelige ressurser er også viktig for en pågripelse. Det snakker vi mye med studentene om. Det blir for ensidig å fokusere på enkeltelementene, forteller han til Dagbladet.

Han forteller om flere faktorer som spiller inn, som gjennomføringsvilje, evne, og mental forberedelse.

- Man må hele tiden gjøre en situasjonsvurdering for de taktiske valgene man gjør. Da er jo størrelse og vekt en av de faktorene.

Han har sett videoen fra Sverige, men ønsker ikke å kommentere hendelsen, da «dette bare er en del av hele pågripelsen».

Ser ikke et skille

- Sammensetningen av patruljene må være hver enkelt tjenestested som vurderer, ettersom de kjenner mannskapet sitt. Man må sammensette mannskapet ut i fra hva som er mest hensiktsmessig, og ut ifra den tjenesten som skal gjøres.

Han legger også til at han selv ikke ser et skille mellom ulike kjønn og størrelser.

- Vi ser ikke noen merkbar sammenheng mellom størrelse og kjønn i forhold til de som gjør det bra, og de som gjør det mindre bra. Utifra vår eksamensgjennomføring så ser det ikke ut til å være et skille.

Etterforsker lovbruddene

Vikarierende seksjonssjef for seksjon for grove lovbrudd i området syd i region Stockholm, Fredrik Arnesson, etterforsker hendelsen i videoen over.

- Vi etterforsker alltid når det skjer vold mot politiet.

Arnesson forteller Dagbladet at han reagerer på de negative reaksjonene mot politiet i sosiale medier, som har kommet fram etter videoen.

- Min personlige mening er at det som skrives ikke står i proporsjoner med virkeligheten.

Han forklarer hele hendelsen med at brannvesenet fikk en melding om brann i et boligområde i Fagersjö. Da redningsmannskapet var på plass, holdt brannen på å slukne.

- Filmen viser når første patrulje er på plass. Det som man ikke ser, er at mannen, etter at videoen er ferdig, går til rommet sitt hvor han blir pågrepet.

Mannen føres så til politistasjonen. Like etter blir han innlagt på psykiatrisk avdeling, ifølge Arnesson. Han kan ikke kommentere hvem som sto for selve pågripelsen.

- Vi har noen avhør igjen å ta hånd om. Vi må vurdere helsen hans i forhold til det han er mistenkt for.

Det har ikke lyktes Dagbladet å komme i kontakt med politisjefen i Globen politistasjon i Sverige, hvor de tre kvinnelige politibetjentene er ansatt.