Eksterne kommentarer: Dette er en debattartikkel. Analyse og standpunkt er skribentens egen.

Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Belysning er blant menneskets viktigste hjelpemidler. Flammen var i årtusener vår eneste lyskilde utenom solen. Alle voktet flammen av frykt for brann, men da Thomas Edison oppfant glødelampen i 1879, opphørte faren. I dag kan vi forlate lysene våre. Vi kan la dem stråle i store antall uten å miste kontrollen. Men med dette oppstod et nytt problem – lysforurensning.

Erling Fjeldaas. Vis mer

I Norge sender gatelamper, lyskastere og flombelysninger direkte lys formålsløst opp mot stjernene. Lyset reflekteres i atmosfæren og legger et slør mellom oss og himmelen.

Dyr og mennesker har forholdt seg til stjernehimmelen i all tid. Den har vært gjenstand for åndelighet og mystikk. Den har minnet oss om hvem vi er, små vesener i et stort univers. I dag ser mange bare en brøkdel av himmelen sammenlignet med tidligere. Mer enn to tredeler av Norges befolkning bor et sted hvor Melkeveien ikke lenger synes.

I Oslos gater ser befolkningen sjeldnere dunkle gule lys. EU har nemlig forbudt salg av kvikksølvlamper og glødepærer av hensyn til energieffektivitet. Og nå bytter Bymiljøetaten ut alle gamle kvikksølvlamper med LED-pærer. EUs insentiv om energieffektivitet er god. Men de har oversett en viktig konsekvens.

Lysforurensningen i Norge har nemlig økt drastisk etter LED-lys-revolusjonen. Det viser satellittbilder tatt av NASA. LED-lyset reflekteres kraftigere i atmosfæren enn lyset fra de tradisjonelle kvikksølvlampene. De installeres ofte med sterkere lysstyrke. De kan være opp til 20 ganger mer energieffektive enn kvikksølvlampene, så hvorfor ikke gi mer lys til landet?

LURT AV LAMPA: For innsekter kan natt fort bli til dag når lampa er sterk nok og ikke slukkes. Vis mer

Fordi lysforurensning skaper ikke bare problemer for utsynet mot stjernene. Kunstig lys påvirker alt som lever og gror. Innsekter svermer forvirret rundt lysene. Trærne blir mindre rustet for vinteren. Pattedyrs biologiske klokker forstyrres.

I Norge er ikke naturen direkte beskyttet mot lys. Et problem er for eksempel at trekkfugler sirkler rundt opplyste oljeplattformer. De mister kreftene før videre flyvning. Noen kollapser før land. Andre utmagrede fugler blir enkelt bytte for rovfuglene.

Lovgiveren i Florida er et forbilde for naturvernet i Norge. De har regulert lys langs strendene av hensyn til skilpadder som følger månelyset tilbake til havet når de klekkes. Tidligere var det vanlig med påkjørte skilpaddebabyer langs strandpromenadene.

Også mennesker forstyrres. Lysforurensing er et folkehelseproblem. Store mengder kunstig belysning kan lede til søvnløshet og depresjon. Det hvitere lyset fra LED-pærer er dessuten særlig helseskadelig. Det kan skade fotoreseptorene i øynene.

Kommuneleger i hele landet mottar jevnlig klager om sjenerende belysning fra naboen. Ålesund kommune slo for eksempel ned på Sportsklubben Herd i 2009. De nektet klubben å belyse etter klokken ni. De nektet dem kraftigere belysning enn 75 lux (200 lux under kamper). Og ikke nok med det: Klubben måtte kjøpe inn lystette gardiner til alle berørte naboer.

Nærmest all form for forurensning er regulert i Norge. Støy, lukt, tilførsel til luft, vann og jord, og til og med temperaturforurensning er regulert. Lys derimot, regnes ifølge forurensningsloven § 6 nr. 3 bare som forurensning «i den utstrekning forurensningsmyndigheten bestemmer». Ingen tiltak er gjort siden loven ble vedtatt i 1981. I dag, 37 år senere, regnes fortsatt ikke lys som forurensning.

Det kan virke som om teknologien har løpt fra lovgivningen. Heller ikke i plan- og bygningsloven eller byggeteknisk forskrift finnes krav til belysning. Kommuner krever derfor ikke tillatelser for å sette opp lysstolper.

Men finnes mer ruvende tiltak, under den mørke delen av døgnet, vel og merke? Kanskje har vi glemt mørke i Norge. Kanskje ønsker vi det ikke. Kanskje frykter vi det.

I motsetning til Norge, ivaretar andre land utsynet mot stjernene. Atten amerikanske delstater har vedtatt egne lyslover. Ifølge New Mexicos «Night Sky Protection Act» må alle lamper over 150 watt skjermes. Hvis ikke, må de holdes avslått fra klokken 11 om kvelden og inntil soloppgang.

Også på den spanske øya La Palma er himmelen vernet. De har vedtatt en lov de kaller Himmelloven. På øya finnes en av verdens største astronomiske forskningsbaser. Himmelloven er derfor enda strengere enn «Night Sky Protection Act». Brudd på reglementet straffes med dyre bøter. Bilder tatt før og etter at Himmelloven ble vedtatt, viser store forskjeller.

Klima- og miljødepartementet burde la lys regnes som forurensning. Da vil særlig lysforurensende tiltak som idrettsanlegg, drivhus, akvakulturanlegg og veianlegg trenge særskilt tillatelse for å lysforurense. I tillegg burde Kommunal- og moderniseringsdepartementet stille krav til utebelysning i byggteknisk forskrift.

Eller er det på sin plass at nordlyslandet Norge får sin egen himmellov? Hva med «Stjerneloven»? Dessverre er utsynet mot himmelen hittil ikke et tema på Stortinget. Partiene burde mene noe. Ønsker vi å se stjernene og Melkeveien? Har mørke en verdi for oss? Eller er lys så viktig, at jo mer, jo bedre?

For meg er svaret klart: Vi trenger god skjerming, gjennomtenkte tidsinnstillinger og passende styrke. Det er energieffektivt, estetisk, miljøvennlig og godt for helsa. Vi trenger et sunt miljø, og vi trenger omgivelser som gjør oss godt, med behagelig belysning og utsyn mot stjernehimmelen. Lysforurensningen er unødvendig. Fremtidens belysning burde utelukkende komme oss til gode, som det viktige hjelpemiddelet det er.