Ny undersøkelse: Flere vil ha bedre kollektivtilbud, men færre vil betale for det med bompenger

Massiv støtte til kollektivutbygging. Sterk støtte til sykkelveier. Men interessen for å betale for dette med bompenger faller kraftig.

Folk er mer positive til bompengebruk til bypakker enn det politikerne tror, sier Kjell Werner Johansen, assisterende direktør ved Transportøkonomisk institutt (TØI). Og flest vil ha satsing på kollektivtransport. Stein Bjørge

11. juni 2019 23:05 Sist oppdatert 12. juni 2019

Dette er noen av de viktigste tilbakemeldingene fra 4000 trafikanter som i NAFs Trafikantbarometer er spurt om hva de ønsker at politikerne skal prioritere:

Satse på mer veiutbygging?

Legge bedre til rette for sykling?

Satse på jernbane?

Legge til rette for miljøvennlige biler?

Hva med bypakker og bompenger?

Kollektivutbygging det viktigste

Ingen ting har nå så sterk støtte som videre satsing på kollektivutbygging. Selv på landet sier langt flere (55 prosent) at de vil ha satsing på dette enn på utbygging av nye veier (32 prosent).

I de største byområdene svarer hele 78 prosent at de vil prioritere satsing på kollektivtransport, mot 20 prosent som vil prioritere utbygging av nye veier.

Andre viktige tilbakemeldinger fra undersøkelsen er:

I storbyområdene kommer sykkel som prioritet nummer to.

På landet kommer vedlikehold av eksisterende veier som prioritet nummer to.

Satsing på jernbane har omtrent like stor støtte i hele landet, fra 33 til 39 prosent.

Det å legge til rette for miljøvennlige biler har påfallende svak støtte sammenlignet med de andre alternativene. Uavhengig av by og land ligger støtten til dette på drøyt 20 prosent.

Fakta Dette er NAFs Trafikantbarometer Gjennomføres hvert annet år, i valgår. Årets undersøkelse ble gjennomført i februar og mars av TNS Kantar. Undersøkelsen er landsomfattende og inkluderer store byområder, mindre byer og landkommuner. I alt 3975 personer har deltatt. Trafikantbarometeret er ifølge NAF den mest fullstendige undersøkelsen av folks handlinger og holdninger i trafikken. Dette er årets spørsmål: Av følgende ulike tiltak, hva mener du er viktigst at politikerne prioriterer? Bompenger blir i dag hovedsakelig brukt på to ting: Strekningsvise utbygginger av veinettet og «bypakker» i byene, hvor det inngår tiltak knyttet til vei, kollektivtrafikk og gang/sykkelvei. I hvilken grad synes du at det er greit at bompenger finansierer bypakker? Kunne du tenkte deg å reise mer med kollektivtransport hvis tilbudet ble bedre? Vis mer

Vil fortsatt ha bypakkene, men ...

I 2017 svarte nesten halvparten (47 prosent) at de støttet at bompenger ble brukt til å finansiere bypakker for bedre bymiljø, kollektivutbygging og til å løse dagens trafikkproblemer.

I 2019 har støtten falt til 39 prosent. Andelen som er kategorisk imot bompenger til bypakker har i løpet av to år økt fra 19 til 31 prosent. Motstanden har økt mest i Stavanger og Bergen.

NAF mener at resultatene viser at folk fortsatt vil ha bypakkenes innhold, altså satsing på kollektiv, sykkel og bane.

Og et betydelig flertall, også på landet (58 prosent) sier vil reise mer med kollektivtransport hvis tilbudet ble bedre.

Problemet nå, mener NAF, er bompenger.

Les også Venstre setter hardt mot hardt i bompengestriden med Frp

NAF vil hverken ha bompenger eller veiprising

– Endelig har politikerne forstått at bomregningen er blitt for høy. Men hverken kutt i bypakkene eller et nytt system med brukerbetaling i form av veiprising vil løse denne floken, sier NAF-sjef Stig Skjøstad.

– For å levere på dette må politikerne finne en ny løsning på finansieringen. De viktige investeringene som ligger i bypakkene, må gjennomføres for å unngå kø, kork og kaos i årene fremover. Befolkningen i byene øker, og transporttilbudet må bli bedre. Men stadig færre bilister kan ikke ta den regningen, sier han.

– Hvorfor er dere imot veiprising?

– Vi er ikke imot veiprising som prinsipp. Men nå snakker man om veiprising som erstatning for bompenger. Vi ønsker en utredning av veiprising som handler om å finne et bilavgiftssystem basert på bruk, ikke som i dag med en masse faste avgifter uansett når folk kjører, sier Skjøstad.

Fakta Dette er bypakker En bypakke består av flere samferdselsprosjekter i og rundt byene. I Oslo og Akershus heter bypakken Oslopakke 3. Den er allerede vedtatt i fylkestinget i Akershus, bystyret i Oslo og i Stortinget. Bypakkene starter lokalt. Fylkeskommunen og de berørte kommunene blir enige om hvilke prosjekter de vil ha. Statens vegvesen er også med, og er «statens representant». Deretter behandles pakkene i Stortinget. Det inngås også byvekstavtaler med staten. Her kommer blant annet nullvekstmålet inn. Det pågår nå forhandlinger om bypakker flere steder, som i Drammen, Bergen, Trondheim, Vis mer

– Mer positive til bompenger enn politikerne tror

Folk er mer positive til bompengebruk til bypakker enn det politikerne tror, sier Kjell Werner Johansen, assisterende direktør ved Transportøkonomisk institutt (TØI).

Han konstaterer at motstanden gjerne svinger med hvor stor oppmerksomhet det er rundt temaet, og tidspunktene for taksthevinger.

– Folk preges av det som kommer frem i mediene, og av dem som snakker med de høyeste og tydeligste røstene. Om man støtter bompenger til bypakker går man ikke i demonstrasjonstog for det, sier Johansen.