NIX: Kjersti Toppe mener helseminister Bent Høie (H) utviser «forakt for Stortinget» når han trosser et klart flertallsvedtak fra Stortinget.

– Det er en spesiell situasjon. Jeg skjønner ikke at de tør, sier Senterpartiets Kjersti Toppe til Klassekampen.

Hun sitter på kontoret sitt i Stortinget med regjeringens budsjettforslag foran seg, og er oppgitt. For på side 32 står det svart på hvitt at regjeringen sier tvert nei til å gjennomføre politikk som stortingsflertallet har vedtatt.

– De utsetter det jo ikke, som de kunne ha prøvd seg på. De går beint imot det som er Stortingets vilje, uten en annen forklaring enn at de er uenige. Jeg har ikke opplevd makan her inne på Stortinget noen gang – at en regjering viser en sånn forakt for Stortinget, sier Toppe.

Trosser flertallet

Politikken regjeringen ikke vil gjennomføre, ble vedtatt av Stortinget i februar. Da gikk en samlet opposisjon, inkludert KrF, inn for å dempe stykkprisfinansieringen i sykehusene, og vedtok følgende anmodningsvedtak:

«Stortinget ber regjeringen i forslag til statsbudsjett for 2019 redusere andelen innsatsstyrt finansiering i somatikken til å utgjøre maksimalt 40 prosent.»

Innsatsstyrt finansiering er en finansieringsordning som innebærer at sykehusene får refundert en fast takst per behandling basert på pasienttype.

Ordningen er ment å stimulere til økt aktivitet og reduserte kostnader, men er samtidig kritisert for å gi sykehusene insentiver til å prioritere «lønnsomme» pasienter.

Regjeringen skriver i sin regjeringsplattform at den vil «vurdere å øke den aktivitetsbaserte finansieringen», og regjeringspartiene Høyre, Frp og Venstre stemte imot forslaget fra Ap, Senterpartiet og KrF da det ble behandlet i Stortinget i februar.

Markedstenkning

Fi­nan­sie­ring av syke­hus: Innsatsstyrt finansiering (ISF) er en finansieringsordning for sykehus innført 1. juli 1997.

Ordningen innebærer at sykehusene får refundert en fast takst per behandling basert på hvilken diagnosegruppe pasienten tilhører.

ISF er ment å stimulere både til økt aktivitet og reduserte kostnader.

Samtidig kan ordningen gi incentiver for sykehusene til å velge pasienter hvor inntektene forventes å være høyere enn behandlingskostnadene.

Regelverket regulerer på inneværende budsjett overføringer på drøyt 36 milliarder kroner fra staten til de regionale helseforetakene. Kilder: Store norske leksikon og Helsedirektoratet

At regjeringen ikke har flertall for sin politikk, stopper imidlertid ikke helseminister Bent Høie (H). I regjeringens forslag til 2019-budsjettet står det:

«Det vil være uheldig å endre på en sentral rammebetingelse for spesialisthelsetjenesten, samtidig som det pågår en rekke andre endringer som har til hensikt å gjøre finansieringssystemet bedre. Det foreslås derfor at ISF-andelen videreføres med 50 pst.»

50 prosent ligger derfor også til grunn for de aktuelle bevilgningene i regjeringens budsjettforslag.

– Jeg syns ikke at vi skal finne oss i at de holder på sånn. Det er mye politikk i dette. For dette handler om hvor mye markedstenkning en skal ha på sykehusene. Her er det store politiske forskjeller. Så jeg kan forstår at de er uenig. Men at de ikke lytter til Stortinget, er altså helt ufattelig, sier Toppe til Klassekampen.

– Regjeringen advarer mot å endre dette nå, samtidig som det som det pågår en masse andre endringer i finansieringssystemet?

– Jeg har respekt for at du ikke skal ta opp og ned ISF hele tida. Det må være en langsiktighet i dette for helseforetakene. Men svaret tilbake igjen er at de gjorde det samme da de kom til makten i 2013, da gikk det rett opp fra 40 prosent til 50 prosent, svarer Toppe.

Høie: Kan gi økt ventetid

Helseminister Bent Høie sier til Klassekampen at han kvitterer ut vedtak ved å begrunne overfor Stortinget hvorfor det hvorfor det ikke bør gjennomføres. Han viser til at hele systemet gjennomgås:

– En sånn endring nå vil kunne føre økt ventetid for pasientene, sier Høie, som også viser til at den aktuelle prosentsatsen er avhengig av bevilgninger over statsbudsjettet.

– Hvis Stortinget ønsker å endre dette, må det skje ved at det flyttes penger på budsjettet. En kan ikke bare gjøre det gjennom et verbalvedtak, sier han.

– I regjeringsplattformen står det at dere vil vurdere å øke andelen. Det er ikke bare en rein politisk uenighet?

– Vi er uenig i at det er klokt å gjøre noe med dette nå, når hele ordningen gjennomgås. Derfor øker vi heller ikke andelen i budsjettforslaget. Det er viktig for meg å informere Stortinget om dette, sånn at Stortinget er klar over konsekvenser. Men så er det Stortinget som bestemmer dette gjennom budsjettet, og vi ble enige med KrF om et budsjett for 2018, og jeg har tro på at vi skal klare det igjen. Da må dette bli en del av de forhandlingene. Stortinget kan ikke danne flertall som angår bevilgningene på statsbudsjettet ved siden av budsjettbehandlingen, sier Høie.