KONTRAKTEN: – Kontraktene er noe håndfast som kan gi håp i en håpløs situasjon, sier virksomhetsleder ved Kampen Omsorg+. Foto: Janne Møller-Hansen

Eldre bedt om å signere på at de ikke skal begå selvmord

For å forebygge selvmord blant sine eldre beboere har en omsorgsbolig i Oslo tatt i bruk antiselvmordskontrakter.

Oppdatert 24. mai 2019

Artikkelen er over ett år gammel

VG kan i dag avdekke hvordan eldre i Oslo blir bedt om å signere på at de ikke skal skade eller drepe seg selv i gitte tidsperioder.

Kampen omsorg+ er blant dem som tilbyr sine beboere slike kontrakter.

Antiselvmordskontraktene er ikke juridisk bindende, men en skriftlig avtale mellom ansatte og den eldre beboeren.

Om denne saken Denne saken er laget i samarbeid med Senter for undersøkende journalistikk (SUJO) ved Universitetet i Bergen. SUJOs målsetting er å styrke den undersøkende og kritiske journalistikken i Norge. Vis mer

«Jeg (navn) lover i mellomtiden med dette å ikke adlyde impulser til å skade eller drepe meg selv, fra dagen i dag til og med (dag), (dato). Hvis jeg på et tidspunkt skulle føle meg ute av stand til å motstå selvmordsimpulser, forplikter jeg meg til å ringe ...», heter det i kontrakten som VG har fått tilgang på.

Professor Lars Mehlum, ved Norsk senter for selvmordsforskning- og forebygging (NSSF), er kritisk til kontraktene, og kaller det en «falsk trygghet» – både for de eldre og for helsepersonell.

Les også: Bestefars selvmord

– Dette kan øke pasientens følelse av å være i en tvangssituasjon, og uten kontroll over sitt eget liv, sier Mehlum til VG.

KRITISK: Selvmordsforsker Lars Mehlum kaller kontraktene for en «falsk trygghet». Foto: Line Møller

– Jeg skjønner godt at ansatte på sykehjem kan synes det er vanskelig å gjøre noe effektivt med slike problemer. Men dersom vi skal kunne forebygge selvmord hos eldre, trenger vi en aktiv og kreativ eldreomsorg som gir dem lysten til å fortsette å leve, og ikke bare overleve, fortsetter han.

«Jeg er enig i at målet er å leve et liv med mer glede og mindre tristhet enn jeg har nå. Jeg forstår at det å være selvmordstruet når jeg er deprimert eller nervøs står i veien for denne målsettingen», heter det i kontrakten.

Sol Gangsaas, virksomhetsleder ved Kampen Omsorg+ utarbeidet kontrakten i fjor, og sier det er en måte å få de eldre til å føle seg tatt på alvor og fulgt opp.

– Vi er mye sammen med de eldre i det daglige, og kan se tragedien komme snikende. Jeg tror på den psykologiske bindende effekten av å signere en kontrakt, sier hun, og kaller det noe håndfast som «kan gi håp i en håpløs situasjon».

LEDER: Sol Gangaas ved Kampen Omsorg+ sier det er svært tøft for ansatte når tragedien rammer. Foto: Janne Møller-Hansen

– Virker dette?

– Det har jeg ikke nok erfaring til å vite ennå. Men jeg tror hvert fall ikke den har motsatt effekt når den brukes som et supplement til samtaler og nær oppfølging, sier Gangsaas.

– Har advart mot det

Fredrik A. Walby, forsker og psykologspesialist ved NSSF kjenner til bruken av antiselvmordskontrakter.

– Jeg og mange andre har advart mot det. Det gir en falsk trygghet. Ingenting tyder på at det hjelper i det hele tatt. Ofte er det et tiltak som brukes for å vise at man gjør noe, som viser hvor utilfredsstillende det er, sier han.

ANTISELVMORDSKONTRAKT: VG har fått tilgang på denne kontrakten som er tatt i bruk ved Kampen omsorg+ i Oslo.

Walby mener bruken av kontraktene henger igjen i tjenester som sykehjem fordi de gjerne har mindre kunnskap om psykisk helse og selvmordsforebygging.

– Det er ofte snakk om ressursproblemer, og ikke minst kompetanse. Selvmord blant eldre får så lite fokus, så gjør folk så godt de kan i en travel hverdag, sier han.

Annie Norevik ved Ressurssenter om vald, traumatisk stress og sjølvmordsforebygging på Vestlandet sier slike kontrakter er noe de som regel ikke anbefaler.

Eldreråd om selvmordstall: – Uverdig situasjon

– Det er varierende meningen om kontraktene fordi de har tvilsom nytteverdi, sier hun.

Sol Gangsaas ved Kampen omsorg+ opplever på sin side at helsepersonell som jobber tett på eldre ofte føler de står alene.

– Fagfolkene ser på det fra et behandler-perspektiv. Vi er ikke behandlere og har heller ikke et apparat rundt oss. Så vi gjør det for å vise at vi er der for de eldre. Vi tror på dem, vi hører på dem, og vi følger dem opp, sier hun, og legger til:

– Kontrakten er et verktøy vi som hjelpeløse hjelpere kan ta i bruk når vi er redd for at det kan gå galt, men ikke vet hva annet vi kan gjøre mens vi venter på at beboeren skal få det tilbudet han eller hun trenger, sier Gangsaas.

Hun sier det er svært tøft for ansatte når tragedien rammer.

– Det er helt naturlig å tenke, hva kunne vi gjort annerledes? Hvorfor gjorde jeg ikke mer? Hva har vi ikke fanget opp? Det ligger i vår natur å i etterkant alltid klandre oss selv, sier Gangsaas.

– Åpent sinn

Oslos Byråd for eldre, helse og arbeid, Tone Tellevik Dahl (Ap), sier de har lang erfaring med bruk av kontrakter i Oslo kommune.

– Jeg er ikke kjent med betegnelsen antiselvmordskontrakt, vi kaller det bare kontrakter. Det er avtaler med personer i selvmordsfare om hva man bør gjøre når de mørke tankene kommer, sier hun.

Tellevik Dahl mener kontraktene er med å forebygge og redusere risikoen for selvmord. Men hun er klar over at bruken er omdiskutert blant fagfolk.

– Jeg tenker at vi uansett må prøve alt i forebyggingsarbeidet, samtidig som det er avgjørende at medarbeidere har god kunnskap om faremoment og signaler, sier Tellevik Dahl.

– Vi må ha et åpent sinn, og la helsetjenesten ta i bruk de virkemidlene som de har tilgjengelig, legger hun til.

– Handler bruken av kontrakter om manglende ressurser?

– Her mener jeg fagfolket er best rustet til å svare. De vet best hvordan de bruker tiden sin til det beste for pasienten. Vi har jobbet med en strategi for psykisk helse over lengre tid nå, og dette har ikke dukket opp som tema.

Antiselvmordskontrakter skal også ha blitt brukt i hjemmetjenesten i Bergen. I én psykologioppgave gjennomført ved Universitetet i Bergen i samarbeid med RVTS Vest beskrives dette som «effektivt» av en anonym informant.

Det har ikke lyktes VG å finne ut av hvilket bydel kontraktene skal ha blitt brukt.

Byråd for helse og omsorg i Bergen, Beate Husa (KrF) er ukjent med praksisen.

– Jeg har vært i kontakt våre fagfolk, og vi kjenner ikke til at dette har blitt brukt. I hvert fall ikke i systematisk grad, sier Husa.

Denne saken er laget i samarbeid med Senter for undersøkende journalistikk (SUJO) ved Universitetet i Bergen.

SUJOs målsetting er å styrke den undersøkende og kritiske journalistikken i Norge.

HER KAN DU FÅ HJELP

Det kan være mange og sammensatte årsaker til at noen har selvmordstanker. Det finnes flere steder der du kan få hjelp hvis du eller noen du er pårørende til sliter.

Ved akutte situasjoner, ring legevakten på 116 117 eller nødnummer 113.

Publisert: 21.05.19 kl. 14:11 Oppdatert: 24.05.19 kl. 08:28

Mer om Eldreomsorg Psykisk helsevern