Ferske tall viser en eksplosjon i sosialhjelp. De siste fem årene har utgiftene økt 46 prosent.

Denne uken publiserte Statistisk Sentralbyrå (SSB) nye tall for sosialhjelpsutgifter. Totalt bruker Norge 6,6 milliarder på sosialhjelp. Det er over to milliarder mer enn for noen år siden.

Det hersker bekymring blant politikerne og det er iverksatt nye innstramninger for å demme opp den voldsomme økningen.

I snitt får sosialhjelpsmottagerne 10.500 kr i måneden, ifølge SSB. De som får mest er familier med barn.

Tilsvarer skatten til 52.000 nordmenn

Hver nordmann betaler i snitt 127.000 kroner i skatt. Det betyr at for å finansiere sosialhjelpen i Norge, gikk det med hele skattebidraget til omtrent 52.000 nordmenn.

Ifølge rapporten til SSB er det 123.000 personer som mottok sosialhjelp i løpet av året. Av dem er det 50.000 som lever kun av sosialhjelp, og er helt arbeidsløse.

Det er spesielt de siste årene utgiftene har eksplodert.

Utgiftene eksploderer. Foto: (SSB)

– Bekymret

Arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie (H) er bekymret for utgiftseksplosjonen. Hun vil komme med flere forslag for å stoppe utviklingen.

– Det er ikke hensiktsmessig at unge, friske mennesker skal kunne motta sosialhjelp fra det offentlige uten at vi stiller krav tilbake. Mitt inntrykk er at norsk ungdom er arbeidsvillig til tusen, sier Hauglie til Nettavisen.Økonomi

Hun mener det må strammes inn, og stilles tøffere krav.

– Regjeringen ønsker å utvide aktivitetsplikten til også å gjelde de over 30 år, fordi erfaringer med gruppen under 30 tyder på at det fungerer veldig bra, sier hun.

1. januar 2017 ble det innført aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottagere under 30 år. Det betyr at de må gjøre en jobb eller delta på kurs for å motta penger.

Ifølge Arbeids- og sosialdepartementet er det blitt 1.000 færre unge sosialhjelpsmottagere etter arbeidsplikten ble innført.

– Erfaringer fra kommunene som innførte arbeidsplikt for unge sosialhjelpsmottagere viser at det ble over 1.000 færre unge sosialhjelpsmottagere, sier Hauglie til Nettavisen.Økonomi

Statsråden kan notere seg heiarop fra NAV-kontorene for den nye plikten.

– Opp mot 78 prosent av NAV-kontorene mener aktivitetsplikten bidrar til at brukerne oftere kommer seg ut av en passiv tilværelse, sier ministeren.

– Nedverdigende

TAPERNE: Tor Bernhard Slaathaug er generalsekretær i stiftelsen Rettferd for taperne. Foto: Werner Juvik

Men det er ikke alle som er like positive til aktivitetsplikten. Rettferd for taperne er en stiftelse som representerer trygdede og de nederst ved NAV-bordet. De mener ordningen er nedverdigende.

– Tiltaket fra den unges synspunkt oppleves meningsløst, og til og med nedverdigende. Det skaper stor frustrasjon – særlig om man i utgangspunktet ønsker å fungere i det ordinære arbeidslivet, sier Tor Bernhard Slaathaug som er generalsekretær i stiftelsen til Nettavisen.Økonomi

De sier samtidig at de kommer med en rapport i mars, i samarbeid med tankesmien Skaperkraft og Nordre land kommune som ser på unge uføres forhold i Norge.

Jobb er nøkkelen

Ministeren med ansvaret for jobb og trygd er imidlertid fast bestemt på et løsningen er å få alle inn i vanlig arbeid.

– Hovedforskjellen på de som lever i inntektsfattigdom og de som ikke gjør det, er at den ene gruppen er i jobb, mens den andre står utenfor arbeidsmarkedet. Vår fremste oppgave er derfor å levere målrettede tiltak for å styrke norsk økonomi og skape nye jobber, sier Hauglie.