FØLGER TETT: Klimaforsker Øyvind Paasche ved Bjerknessenteret sier vinteren har vært svært lik den i 1995. Foto: Bjerknessenteret

– Det er all grunn til å være obs på situasjonen, som er veldig lik den i 1995 med mye snø i fjellet og en lang kuldeperiode. Blir det plutselig varme og mye nedbør, vil forholdene ligge til rette for en skikkelig vårflom, sier Øyvind Paasche ved Bjerknessenteret og prosjektleder for Hordaflom.

75-åring druknet i bilen sin

Flommen i 1995 gjorde skader på i underkant av to tusen gårdsbruk og kostet samfunnet rundt to milliarder kroner. Det gikk også liv tapt. En 75 år gammel mann druknet da bilen han satt i ble tatt av vannmassene ved Fåberg i Lillehammer.

– Den gangen begynte ikke temperaturene å stige før 22. mai, samtidig som det kom mye nedbør, forteller Paasche.

Ekstremflom på Østlandet i 1995 Du trenger javascript for å se video.

2. og 3. juni kulminerte flommen i Glomma og Gudbrandsdalslågen, mens Mjøsa nådde toppen først 11. juni.

– Flommen var voldsom. Hadde det ikke blitt gjort tiltak for å demme opp, kunne den ha blitt like stor som Storofsen i 1789, den største flommen vi kjenner til i Norge noensinne, sier Paasche.

Norges verste flommer Ekspandér faktaboks Den verste flomkatastrofen i Norge var «Storofsen» i juli 1789. Storofsen varte fra 21. juli til 23. juli og rammet særlig Glomma, Drammenselva, Numedalslågen, Driva Orkla og deler av Gaula. Det var også flom i Otra på Sørlandet. Mellom 60 og 80 mennesker omkom.

Nest verst var «Vesleofsen» i 1995. Flommen rammet både Østerdalen og Gudbrandsdalen. Flommen nådde toppen mellom 2. og 10. juni. En person omkom.

To andre flommer er også kalt ofser. Dette er «Digerofsen» som skal ha rammet Vågåmo i 1340-årene og «Ofseneller Storflaumen» som rammet Øst-Norge og Årdals- og Lærdalselva i juni 1860.

– Enorme vannmagasiner

Ifølge NVE ligger det nå 30 til 50 prosent mer snø enn normalt i hele Sør-Norge, mens det i enkelte lavereliggende områder ligger mer enn tre ganger så mye snø til vanlig.

Paasche sier snømengdene kan betraktes som enorme vannmagasiner. Det store problemet oppstår hvis denne snøen smelter i løpet av kort tid, i stedet for å smelte bort gradvis over tid.

– I så fall ligger til an til å bli en ganske betydelig flom på Østlandet, sier han.

Per nå er det ingenting som tyder på værskifte i Sør-Norge med det første.

– Gjennom hele helgen og utover i neste uke vil det fortsette å snø jevnt på Østlandet. Det er ikke noe mildvær på vei, sier meteorolog Magni Svanevik ved Vervarslinga for Nord-Norge.

UVANLIGE MENGDER: Slik var snø-situasjonen i Norge 6. mars, sammenliknet med gjennomsnittet i perioden 1981 til 2010. Foto: Senorge.no

Håper på varmeperioder i april

– Når begynner situasjonen å bli kritisk, Paasche?

– Hvis vi nærmer oss mai uten at det har vært noe særlig mildvær, da er det grunn til å være bekymret. Men noen varmeperioder i april kan bidra med mye i smeltingen. Så lenge oppvarmingen skjer gradvis, vil det gå bra.

NVE oppfordret i forrige uke kommunene i utsatte strøk til å gå i gang med forberedende tiltak for å være best mulig rustet til en eventuell storflom.

Også på Vestlandet er det mer snø enn normalt, men NVE frykter likevel ikke noe storflom der. Fra Trøndelag og nordover er snømengdene langt mindre enn normalt.