BER OM BARN: Statsminister Erna Solberg (H) og regjeringen er ønsker at norske kvinner skal føde flere barn. Bildet er tatt i 2014 i forbindelse med Redd Barna-rapport som kåret verdens beste land å være mor i. Foto: Helge Mikalsen, VG

Professor uenig med Erna Solberg: Mener vi skal feire nedgangen i fruktbarheten

Selv om politikerne ønsker at norske kvinner skal føde flere barn, mener ledende ekspert at man ikke skal fortvile over den lave fruktbarheten, heller tvert om.

26. desember 2018

Artikkelen er over ett år gammel

På verdensbasis føder kvinner i gjennomsnitt 2,4 barn. Norge ligger sammen med Storbritannia, Japan og Russland under gjennomsnittet med under 2 barn per kvinne.

De lave fødselstallene har fått flere land til å fortvile. Her hjemme har politikerne sett på tiltak som skal bidra til at flere barn fødes, og statsminister Erna Solberg (H) har flere ganger tatt til orde for at nordmenn må få flere barn.

Fruktbarhet Den samlede fruktbarheten er en beregnet verdi som betyr det antall barn hver kvinne kommer til å føde i løpet av sin fruktbare periode. Man regner perioden 15–49 som kvinnens fruktbare periode. Total fertilitetsrate for et land eller et geografisk område er gjennomsnittlig antall levende barn som fødes per 1000 kvinner i fruktbar alder. I 2017 ble det født 56.600 barn i Norge. Det er 2.300 barn færre enn året før. I Norge er det samlede fruktbarhetstallet på 1,62 barn per kvinne. Dette er det laveste som er målt i Norge noen gang. I 2016 var fruktbarhetstallet på 1,71 barn per kvinne. Kilde: SSB/fhi Vis mer

Men det er ikke Sarah Harper, professor i gerontologi og ekspert på befolkningsendring ved Oxford, enig i. Hun mener kunstig intelligens, migrasjon og friske eldre gjør at land ikke lenger trenger en kraftig befolkningsvekst for å ta vare på den eksisterende befolkningen.

– Ideen om at man trenger mange mennesker for å forsvare landet og for å styrke landets økonomi, er en veldig gammeldags tanke, sier hun til The Guardian.

les også Yngre kvinner vil ha færre barn

Rekordlav fruktbarhet

Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) er fruktbarhetstallet fra 2017 det laveste som er målt i Norge noen gang. I 2017 ble det født 56.600 barn i Norge, det er mer enn 2.000 færre enn året før.

Samlet fruktbarhetstall i Norge har gått ned hvert år siden 2009. Likevel er nedgangen fra 2016 til 2017 betydelig større enn i årene før. I 2017 sank fruktbarheten for første gang i alle aldersgrupper.

Positivt for miljøet

En studie publisert i tidsskriftet Environmental Research Letters peker på at færre barn er svært positivt for miljøet. Ifølge forskningen vil det å ha et barn mindre redusere en forelders karbonutslipp med 58 tonn CO₂ i året.

Sarah Harper forteller at å kutte forbruket vårt er avgjørende, blant annet fordi land i Afrika og Asia, der befolkningen vokser raskest, trenger en større andel ressurser for å dempe den sosiale ulikheten.

– En nedgang i den totale fertilitetsraten er bra. For 25 år siden fryktet vi at verdensbefolkningen skulle bli 24 milliarder, sier Harper.

les også Dramatisk økning i andelen barnløse i Norge

Vanskelig spørsmål

Ekspert på befolkningsutvikling og tidligere forsker ved SSB, Helge Brunborg, synes det er vanskelig å si om bekymringer knyttet til de lave fødselstallene er overdrevet eller ikke.

– Dersom fruktbarheten fortsetter å synke vil det være negativt for Norge. Det vil føre til at folketallet etter hvert vil gå ned og at befolkningen blir eldre. Dette vil medføre store utfordringer, sier han til VG.

Brunborg er likevel enig med Harper i at færre barn vil føre til mindre utslipp og dermed være positivt for miljøet.

Publisert: 26.12.18 kl. 17:10

Les også