Visjoner fra en drøm gir refleksjoner og en bønn

La fremtiden bli vår

Vi høster bare det vi sår

Hva har vi så forstått av tiden som er gått?

Kan fortid bære fremtidens barn? Fra låten «Visjoner», vinner av Melodi Grand Prix i 1992, framført av Merethe Trøan

Nyttårsaften ringer klokkene for Kommune-Norge. Landet får 66 færre kommuner når den største omstokkingen av kommunegrensene på nesten 50 år finner sted.

Men dette er bare starten. Kommunereformen skal male ubønnhørlig videre i det nye tiåret. Rivaliserende nabokommuner som har skult til hverandre skal plutselig lære seg å leve sammen og seile under felles flagg.

Dette betyr flere kommunevisjoner og kommuneslagord.

En stor andel av alle norske kommuner har det. Setningen som målbærer hvordan Kari og Ola i Kvænangen kommune på en god dag skal se seg selv. Eller i det minste hva kommuneledelsen har drodlet seg fram til at innbyggerne bør etterstrebe å være. I tillegg skal ordene fungere som lokkemat for turister, næringsliv, sentralmakt og potensielle tilflyttere.

Og om man styrer et sted man selv mener er både naturskjønt og attraktivt for næringslivet, ja, da er man bare et kommunestyrevedtak unna å få dette nedfelt svart på hvitt.

Som den 2500 innbyggere store kommunen Grong, helt nord i Trøndelag, som har slått fast i sitt slagord at de er «et aktivt og robust regionsenter med livskvalitet og mangfold».

Er det sånn, eller er det bare tomme ord? Hva skal kommunene med disse slagordene og visjonene?

Skitbyen Steinkjer?

– Det slagordet til Grong vinner floskelprisen hvilken dag som helst.

Jens Kihl har besøkt alle landets 422 kommuner og ga nylig ut en «kommunal feelgood»-reisebok. Men kommentatoren i Bergens Tidende opplever selv et fall i egen livskvalitet og robusthet når han tenker på slike slagord.

– De er destruktive, slår han fast.

– De kommer i veien for hva kommunene virkelig er. For disse slagordene er ofte langt unna den virkeligheten som alle kan se ute i kommunene, sier han.

Han byr på et annet slagordeksempel fra tidligere Nord-Trøndelag fylke (R.I.P.):

– Steinkjers «åpen, lys og glad» er også veldig floskelaktig. Det er ikke noe galt med Steinkjer. Men når man skal dra på med voldsom språkbruk vil de fleste edruelige nordmenn synes at det bare blir litt dumt.

Det er grunn til å tro at slik slagordkritikk preller av på kommuneledelsen i Steinkjer, som har vært ute en vinternatt før. Da de skulle profilere byens datakompetanse for noen år siden, ble slagordet «IT-byen Steinkjer» valgt. Forsøket på å skape en positiv Silicon Valley-stemning innerst i Trondheimsfjorden falt til jorden da steinkjerbygger med sprayboks skrev «SK» foran slagordet på skilt og plakater.

Slike prosesser er sjelden helt gratis. Ifølge Tønsbergs Blad har Tønsberg kommune brukt over 300.000 kroner og ni måneder på å lande slagordet «Der barn ler». Jens Kihl er kritisk til at kommunene bruker penger på dette.

– Det kan innebære at det er et rom på et sykehjem som ikke blir pusset opp for de pengene. Eller at det er en ekstra dyktig person i en barnehage som ikke blir ansatt fordi pengene gikk til dette i stedet. Det er de helt reelle økonomiske prioriteringene som kommunen gjør.

«Sammen» og «framtid»

Slagordene begynte å poppe opp da markedstenkningen slo inn i offentlig sektor for 10–15 år siden. Kommunene skulle tenke mer som en bedrift rundt omdømme, visjon og branding.

Dette førte med seg slagord som var insisterende rundt egen fortreffelighet, samtidig som de skulle ta pulsen på tidsånden. Som i Brønnøy kommune, hvor kreative hoder i planutvalget ønsket å signalisere god internettdekning med å lure en krøllalfa inn i utsagnet «Slipp eventyret laus – fr@mtida e raus».

Andre slagord har vært av det mer bisarre slaget, og har mest framstått som et verktøy til intern opplæring av kommuneansatte. Som Klæbu kommunes lua-i-hånda-baserte «Hei klæbygg, ka kainn æ gjør for dæ?».

Mye har også blitt sagt om det geografiquiz-aktige slagordet til Rælingen kommune: «Trivselskommunen mellom Øyeren og Østmarka». Eller Ringebu kommunes mulige spark til janteloven: «Der det er lov å lykkes».

En komplett og oppdatert oversikt over alle kommuneslagord og visjoner finnes ikke. Men trenden er at mange av de mest originale slagordene er på vei ut. Framtiden er mer strømlinjede visjoner. Og særlig i disse dager er det mange som finspikker på ordvalgene i sine fagre lovnader og visjoner.

En av dem som har som jobb å geleide kommunene over i en ny virkelighet er seniorrådgiver Ingjerd Astad i KS-konsulent. Hun gir råd til dem som er berørt av et av Solberg-regjeringens kjæreste hjertebarn: Den store kommunereformen.

Vi får henne til å rydde litt opp i hva som er slagord og hva som er visjoner:

– Visjoner skal vise retning, være noe å strekke seg etter – det skal gi utviklingskraft og skape energi. Og etter en stund kan det være behov for å endre til noe mer særegent når kommunene har fått noe trening i å se hva det nye samfunnet skal sikte mot. Slagord og motto kan være mye enklere i formen og være enkle ord eller en setning som man tenker skal være beskrivende for kommunen, som VilleVakreVåler.

Astad er overbevist om at særlig kommuner som slås sammen med andre bør jobbe fram en felles visjon. Og gjerne et slagord i tillegg.

– Ja, jeg mener bestemt det. Man må skape ny identitet og tilhørighet. Nye kommuner må fortelle alle rundt seg at det er dette vi er, det er dette vi jobber for. Og innbyggere og aktører må få mulighet til å ta del i og føle tilhørighet til det nye som bygges.

Det er Astads inntrykk at flere og flere kommuner ønsker å ha visjoner eller slagord i disse tider. Signalordene «sammen» og «framtid» er særlig populære når kommuner blir slått sammen. For eksempel har den splitter nye trøndelagskommunen Heim valgt visjonen «Sammen griper vi mulighetene».

Nysammenslåtte kommuner skal altså sette ord på sine framtidshåp som et nyforelsket par som sender ut julebrev.

Et hav av muligheter

Hogne Eidissen er en travel prosjektleder for etableringen av splitter nye Senja kommune. Han blir også rådmann når Lenvik, Torsken, Berg og Tranøy blir én, stor, lykkelig familie på landets nest største øy fra nyttår av.

Hans ordvalg er en erfaren kommunetopp verdig når vi spør:

– Det spørs hva du mener med nytt slagord, for vi har jobbet med både verdier og visjoner. I sommer vedtok fellesnemnda verdier, verdiord og visjon for Senja kommune, og nå skal de implementeres, forklarer han.

Etter workshoper, høringsrunde, behandling i fellesnemnda og hjelp fra det statlige kommunehjelporganet Distriktssenteret, har de nå landet en visjon for Senja kommune:

«Et hav av muligheter. Sammen skaper vi en robust, livskraftig og attraktiv bo- og næringskommune.»

– Det var mange ulike meninger. Men det var en bred og god runde, slik jeg oppfattet det. Nå må vi profilere oss sånn at folk blir påminnet denne visjonen med jevne mellomrom. Det nytter lite å vedta sånne ting hvis de bare blir lagt i en skuff, sier han.

At det er viktig å ha en felles visjon akkurat nå som Senjas fire kommuner samles til én, er Eidissen klar på.

– Ja, nettopp nå er det utrolig viktig at vi går i takt – at vi oppfattes som én kommune. Det er jo viktig å ha visjon og verdier i en hvilken som helst kommune, men nå er det kanskje ekstra viktig å ha dette på plass.

Det er Eidissens inntrykk at det er populært å utarbeide gode visjoner og verdier – og ikke minst prøve å etterleve dem.

– Man kan ikke bare lage noe for å lage noe, da man blir sett i kortene. Da er du med en gang på minus.

– Hva tenker du om kritikken som rettes mot slike slagord?

– Den er i mange tilfeller berettiget. Jeg har selv jobbet som rådmann siden 2006 og jobbet i flere kommuner hvor jeg har kjent visjonene og verdiordene altfor dårlig. Og fra tid til annen skjer det ting i en kommune som ikke bør skje, og da kan ordene bli latterliggjort. For eksempel Lenvik kommune, som hadde «barnebyen» i sine verdiord. Da kan folk si «Åja, se på barnebyen» dersom noe har gått galt.

En jævla bra kommune

Folkelig latterliggjøring av kommuneslagord kan være med på å ødelegge den sentralstyrte ambisjonen om å vise stolthet over hvor man kommer fra. Eller det kan være et uttrykk for selvironi.

For å få en folkelig forankring har flere kommuner invitert til såkalte «gjestebud» for å få innspill til sine slagord og visjoner. Dette går ut på at vanlige innbyggere – de som vanligvis ikke deltar på folkemøter – blir invitert av kommuneledelsen for å si sin mening og komme med innspill.

Det var noe sånt som skjedde da det ble arrangert en hel rekke «visjonsverksteder» for hvilke godord hordalandskommunene Ullensvang, Jondal og Odda skal samle seg rundt når de slår seg sammen ved nyttår.

Blant forslagene som kom fram etter en idédrodling på en videregående skole, var «Ullensvang – jævla bra kommune for faen». Forslaget ble etter hvert moderert til den marginalt vennligere «Ullensvang – jævla bra kommune», og var ett av alternativene da innbyggerne ble bedt om å stemme på sin favoritt. Selvsagt fikk «jævla bra kommune» 60 prosent av stemmene. Og selvsagt ble vinnerforslaget underkjent og hele saken utsatt.

For som Storbritannias tidligere statsminister David «Brexit» Cameron kan bekrefte: Å be om folkeavstemninger bør gjøres med forsiktighet. I forbindelse med at Troms og Finnmark slår seg sammen lagde lokalavisa Itromsø en avstemning over hva den nye regionen bør hete. Navneforslaget «Mordor», også kjent som hjemkommunen til den onde Sauron i Ringenes Herre, vant avstemningen med et solid flertall av stemmene.

Astad i KS-Konsulent skjønner godt at Ullensvang ikke valgte dette navnet, men liker at det kom på bordet.

– Jeg tenker at dette bare er bra og viser bredde i involveringen. Navneforslaget er med på å skape engasjement og snakke ungdommens språk ved å provosere og få opp noe. I prosessen er det bra, og dersom budskapet er at «Ullensvang er bra», så kan man jobbe videre med det, men kanskje se nærmere på hvilke ord man bruker.

Astads poeng med å skape et folkelig engasjement får ekstra tyngde når man ser på forsøket med å få et nytt kommuneslagord i Volda kommune. Kun totalt 133 stemmer – eller rundt én prosent av befolkningen – valgte å være med på å stemme over de seks alternativene, skriver Møre-Nytt. Konkurransen ble avlyst.

Når man skal finspikre et kommuneslagord, veies ordene på gullvekt. Ifølge Tønsbergs Blad måtte den kommunale heraldikk-gruppa (er den døgnbemannet?) alarmeres da nye Færder kommune ikke klarte å bli enige om hvorvidt slagordet skulle være «vind i seilene» eller «vind i seila» (førstnevnte vant fram).

Og man må være klar for å inngå kompromiss. Innbyggere i den nye kommunen Indre Østfold får en solid ordklynge å forholde seg til når fem nabokommuner straks slår seg sammen. For der har man nemlig valgt å videreføre alle slagordene fra kommunene som slår seg sammen.

Smaalenenes Avis skriver at både «Trivelige Trøgstad», «Kraftsenteret Askim», «Småbyen Spydeberg» og «Mysen som Østlandets mest attraktive småby» skal holdes i live. I det minste skal de 45.000 innbyggerne samles og leve sammen rundt én hovedvisjon: «På kornet». Som en bonus skal innbyggerne i Indre Østfold kommune få forholde seg til enda et slagord: De blir en del av den nye fylkeskommunen Viken, som har valgt seg «Viken viser vei».

Jens Kihl advarte mot dette i sin kronikk om konsekvenser av kommunereformen: «Det er lett at det ballar på seg. Plutseleg har du hamna i uløkka og sit der med nytt kommuneslagord og ein tre-fire nye kjerneverdiar i tillegg.»

Men kan disse ordene ha en positiv effekt med tanke på tilflytning og trivsel?

Vi ringer til professor Hilde Bjørnå ved UiT Norges arktiske universitet, som ledet forskningsprosjektet Omdømmebygging i kommunene.

Det kan ha det, sier hun.

– Noen ganger velger man et slagord som er knyttet til natur. Noe som alle kjenner seg igjen i, men som kanskje ikke fyller opp med noe annet innhold. Andre ganger har man jobbet med omdømmebygging som har skapt et engasjement hvor folk har tenkt gjennom hvem de er. Gjennom sånne prosesser blir man mer oppmerksom på at man har et fellesskap.

Hun nevner slagordet til Harstad kommune, «attraktiv hele livet».

– Det står på de kommunale bilene, og alle i Harstad er klare over at det er slagordet til kommunen. Så er det sånn at man kan synes det er litt rart. Men om du tenker på ordene og hva som er meningen med de, så er det jo at kommunen er stedet som skal hjelpe deg fra fødsel til grav. At den betyr noe for folk hele livet. Så det er ikke så dumt, det slagordet, sier hun.

Ingjerd Astad i KS-Konsulent argumenterer slik for slagord og visjoner:

– Det som er viktig med et slagord eller en visjon er å vise at man skal ha noe å strekke seg etter. Noe meningsfullt som viser en retning som samfunnet skal utvikle seg i og som innbyggerne skal kunne kjenne seg igjen i. Slik at folk tenker «ja, dette stemmer med denne kommunen».

Men når hun jobber tett med kommunene merker hun at det kan være tøft å bli enige når visjonen skal spisses. Det kan ligge mye politikk i ordvalgene. Er det for eksempel oppvekstvilkår eller næringsvirksomhet som skal få mest fokus?

Det verste som kan skje, er nemlig for mye innhold i visjonen. Kommunene Rygge og Moss, som slås sammen fra nyttår, har hatt en utfordring der.

Hvordan parrer du «Rygge er en selvstendig, landlig kommune i vekst og utvikling – bygget på medansvar og med livskvalitet for alle» med «Moss skal fremstå som den gode by som er fremtidsrettet og legger avgjørende vekt på kunst, kultur og design.»

– Du kan ikke ta dem på innhold, men det er FOR MYE innhold, sier hun.

(PS: De har nå blitt enige om den noe mindre altomfattende visjonen «Mangfoldige Moss – skapende, varmere, grønnere»).

Slagord og svindel-e-poster

Kjersti Bjørkmo er blant dem som definitivt har latt seg inspirere av kommunenes slagord og visjoner. Riktignok på en annen måte enn det som opprinnelig er tenkt.

Forfatteren er aktuell med diktsamlingen «Hadde du bodd her hadde du vært hjemme nå», hvor hun har skrevet poesi med utgangspunkt i eksisterende eller utgåtte visjoner og slagord.

Møtet med det tidligere slagordet til sørlandskommunen Vegårshei, «en kystnær innlandskommune», satte spor hos henne.

– Det er noe av det mest rørende, triste, fantastiske ... For det er sånn: Sørlandet er så full av kyst og idyll. Og så skal du få lov til å presentere deg selv – og så ender du opp med å dytte fingeren rett inn i det såret du har ved å si at «VI ER LIKE VED KYSTEN».

Det er Bjørkmos inntrykk at mange kommuner ikke fokuserer nok på det man faktisk har, men at man heller er smertelig klar over at man er i bakleksa og prøver å komme eventuell kritikk i forkjøpet.

Samtidig avviser hun at den poetiske harselasen er noe form for utdritingsprosjekt.

– Jeg gjør dette av stor kjærlighet til de som bare bor på et sted og lever sine liv – og så ville jeg se hva som skjer når hverdagslivet møter det tørre, vedtatte språket. Jeg har lenge vært interessert i hvilken definisjonsmakt som ligger i språket fra det offentlige. Men først og fremst var det et ønske om å få frem den ufrivillige melankolien som jeg er helt sikker på at er utilsiktet.

Hun mener at språket som brukes i sånne visjoner og slagord manglet en tydelig avsender og mottaker. Dermed blir det bare påstander man ikke vet hvor kommer fra. Som et grep har Bjørkmo derfor flettet inn noen svindel-e-poster i boka og satt dem ved siden av noen av slagordene.

– Der er det også bare påstander, og det er ikke måte på hvor store muligheter om vekst og rikdom som loves i de også.

– Hvilket råd ville du gitt til en kommune som trenger nytt slagord?

– Gå til litteraturen eller til sanger som handler om stedet. Finn en tydelig, enkeltstående setning. Og avklar først hvorfor det er viktig å ha et slagord, slik at man vet hvem man snakker til.

– Tror du at noen noensinne har flyttet noe sted fordi de var fristet av kommuneslagordet?

– Nei. Men den svenske kommunen Vallentuna har «Var femte invånare är en häst». Kanskje det kan lokke til seg noen hesteglade?

Politisk ledelse i kommunaldepartementet ønsker ikke å kommentere om hvorvidt de mener at kommunene bør skaffe seg egne visjoner og slagord. Her kan du se full oversikt over hvilke kommuner som slår seg sammen fra nyttår av.

Hei! Har du noen tanker om denne saken, eller tips til andre historier vi burde se på? Send meg i så fall en e-post. Les også gjerne det jeg har skrevet om veteranbilentusiaster, Norges mest populære, ukjente musiker eller ordmitraljøsen Egon Holstad.

Anbefalt videre lesning: