Onsdag presenterte arbeidsminister Anniken Hauglie innholdet i den nye avtalen for inkluderende arbeidsliv (IA). Avtalen gjelder for perioden 2019–2022.

En vesentlig del av avtalen er at IA-avtalens virkemidler blir tilgjengelig for hele arbeidslivet, og ikke bare avtalepartene.

– Det gode trepartssamarbeidet fortsetter gjennom en IA-avtale, som nå vil gjelde hele arbeidslivet og med virkemidler som treffer alle, sier arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie.

Dette er IA-avtalen Partene i arbeidslivet og staten har forhandlet frem en ny IA-avtale (inkluderende arbeidsliv).

Avtalen har til nå hatt tre mål: Redusere sykefraværet, inkludere flere funksjonshemmede i arbeidslivet og få eldre til å stå lengre i arbeid.

Ifølge arbeidsminister Anniken Hauglie har IA-avtalen frem til i dag kostet staten 21 milliarder.

Høsten 2001 ble den første IA-avtalen undertegnet av partene i arbeidslivet og myndighetene.

I 2014 ble avtalen fornyet og forlenget for fjerde gang, frem til høsten 2018.

I underkant av 30 prosent av alle virksomheter er IA-virksomheter. Det er frivillig å være IA-virksomhet.

58,5 prosent av alle ansatte i Norge er ansatt i en IA-virksomhet.

Alle IA-bedrifter skal ha sin egen kontaktperson ved Nav Arbeidslivsenter, som teller 490 årsverk landet over.

Fra tre til åtte dager

Dagens IA-bedrifter har en ordning med utvidet egenmelding for sykdom. Nå vil man utvide denne ordningen til alle bedrifter.

Den utvidede egenmeldingen innebærer at ansatte selv kan melde seg syke i åtte dager sammenhengende og inntil 24 dager totalt i året uten bekreftelse fra lege.

Til nå har ansatte i bedrifter uten IA-avtale måtte nøye seg med tre dagers sammenhengende egenmelding før man har måttet gå til lege for sykemelding.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Fornuftig

Hverken staten, NHO, LO eller de andre hovedorganisasjonene frykter økt korttidsfravær med utvidet mulighet til å sykmelde seg selv.

– Ingen av erfaringene fra da ordningen i sin tid ble innført for IA-bedriftene tyder på dette, sier NHOs direktør for arbeidsliv Nina Melsom.

Akademikernes leder Kari Sollien ser tvert imot fordeler for folkehelsen:

– Nå kan legekontorer sitte fulle med 11 personer som bare trenger sykemelding for influensa, men hvor det ikke er aktuelt med noen behandling. Legene kan få mer tid til å ta seg av dem som virkelig trenger behandling, sier hun.

Akademiker-leder Sollien er selv lege og organiserer en stor del av yrkesgruppen.

Statsråd Hauglie presiserer at ny IA-avtale oppfordrer, men ikke pålegger, alle bedrifter å innføre flere egenmeldingsdager.

– Det skal da skje etter drøftinger mellom arbeidsgiver – og arbeidstagere, noe som i seg selv bidrar til tillit, sier hun.

Vil kutte sykefravær med ti prosent

I den nye IA-avtalen har partene blitt enige om to nasjonale målsettinger:

Sykefraværet skal reduseres med ti prosent sammenlignet med årsgjennomsnittet for 2018.

Frafallet skal reduseres.

Tidligere IA-avtaler hadde som mål å kutte sykefraværet med 20 prosent fra nivået i 2001. Store bedrifter med ressurser og personalmedarbeidere nådde i hovedsak målet, mindre bedrifter og offentlig sektor ikke.

Til nå har et annet mål vært at arbeidstagere over 50 år skulle stå 12 måneder lenger i jobb enn nivået i 2008. Arbeids- og sosialminister Hauglie sier til DN at det nå ikke lenger skal være tallfestede mål.

I forbindelse med den nye IA-avtalen lover regjeringen at den ikke vil foreslår endringer i sykelønnsordningen i avtaleperioden – som løper til 2022.

Dette er to år lenger enn statsminister Erna Solbergs løfte om at ordningen skal stå uendret ut denne stortingsperioden.

Avtalen inneholder likevel en setning om at det er anledning til å drøfte sykelønnsspørsmålet. Det er hovedorganisasjonen Virke som har slåss for å få denne inn, selv om faktisk endring nå først er uaktuell om fire år.

– Det er et svik mot norske små og mellomstore bedrifter når staten, LO og NHO nå freder sykelønnsordningen i nye fire år, sier administrerende direktør Olaf Thommessen i Bedriftsforbundet.

Fraværet koster bedriftene 30 milliarder kroner årlig, ifølge Thommessen.

Flere virkemidler

Foruten ønsket om å få flere bedrifter til å ta i bruk utvidet egenmelding, listes følgende virkemidler opp i forbindelse med den nye avtalen:

Etablere en ny arbeidsmiljøsatsing med vekt på kunnskapsutvikling, formidling og veivisning i forebyggende arbeidsmiljøarbeid.

Hele arbeidslivet får tilgang på arbeidslivssentrenes ressurser.

Målrette innsatsen mot bransjer og sektorer som har potensial for å redusere sykefravær og frafall gjennom bransjeprogrammer.

Forsøk med kompetansetiltak for langtidssykmeldte som på grunn av sykdom eller skade ikke kan komme tilbake til sin tidligere arbeidsgiver.

Bevilgningene til Navs arbeidslivssentre og til de spesielle tilskuddsordningene som betaler vikarer når det tilrettelegges for å få folk tilbake i jobb økes imidlertid ikke når flere bedrifter nå kan be om slik statlig bistand.

Ny IA-avtale vektlegger at ressursene fremover skal konsentreres om bransjer med spesielt store utfordringer i sykefravær og utfall fra arbeidslivet. Hvordan og hvilke bransjer dette skal gjelde, skal partene drøfte videre senere.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.