Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Vi har sørget for større fleksibilitet i arbeidslivet gjennom endringen av arbeidsmiljøloven, men vi trenger enda mer, særlig for små bedrifter, sier leder av arbeids- og sosialkomiteen i Stortinget, Erlend Wiborg (Frp), til Dagbladet.

Reversering av arbeidsmiljøloven, med økt adgang til midlertidige ansettelser, var det første Ap skulle ta tak i etter et regjeringsskifte. Men Ap tapte valget.

- Det ble mye ramaskrik og LO blåste seg opp om endringene i arbeidsmiljøloven, men norske arbeidstakere opplever ikke at arbeidsdagen blitt brutalisert, sier Wiborg.

Angriper LO

Frp-politikeren, som også i forrige periode satt i arbeids- og sosialkomiteen, kommer samtidig med et knallhardt angrep på LO:

-Jeg har en åpen dør og har ukentlig møter med fagforeninger, eller jeg får telefoner og mail. Men fra LO eller LO-familien hører jeg så å si ingenting. Det er veldig rart at LO ikke ønsker å være med og påvirke der de kan, til beste for sine medlemmer. For meg viser det at LO er mer opptatt av hensynet til Ap enn til egne medlemmer. Det synes jeg er synd, sier Wiborg.

LO-leder Hans-Christian Gabrielsen svarer på følgende måte:

- Erlend Wiborg er kanskje ikke klar over det, men i Norge har vi et formalisert trepartssamarbeid der myndighetene ved regjeringen samarbeider med arbeidslivets parter, herunder LO, gjennom formelle møter. Målet er å få til en god dialog mellom partene og myndighetene.

- Dessverre var det sånn de to årene Frp hadde arbeidsministeren at det ble veldig lite dialog og veldig mye diktat, sier han.

Se egen sak:

Parallelt med budsjettsamtaler i Stortinget pågår sonderinger mellom Høyre, Frp og Venstre om mulig regjeringssamarbeid og regjeringsplattform for neste periode. Wiborg siere de borgerlige partiene allerede er enige om hovedlinjer i arbeidslivspolitikken framover:

1. Det skal lønne seg å jobbe

- Man skal aldri få mer i trygdeytelser enn hvis man er i jobb. Tidligere var det eksempler på at uføretrygdede med barnetillegg for mange barn ville tape på å gå tilbake i jobb. Det fikk vi ryddet opp i. Men vi må gå gjennom alle ytelsene, se om det fortsatt er kombinasjoner av ytelser som gjør at det ikke lønner seg å jobbe, og «renske opp». Vi ser for eksempel at innvandrere er sterkt overrepresentert når det gjelder sosialhjelp. Dette er ett av områdene som bør endres for å styrke arbeidslinja, sier Wiborg.

2. Lønnstilskudd og restarbeidsevne.

- Systemet i Norge er lagt opp slik at enten er du 100 prosent frisk eller så er du 100 prosent syk. Mange vil bruke den restarbeidsevnen de har, og sa må vi legge til rette for det. Vi har allerede gjort loven mer fleksibel, slik at man kan jobbe mer i perioder og mindre i andre. Men vi må gjøre mer.

Mange uføretrygdede vil jobbe, men får ikke jobb. For arbeidsgiver kan det oppleves som en risiko å ansette noen som ikke er 100 prosent friske. Derfor vil vi utvide ordningen med lønnstilskudd istedenfor å betale folk for å være hjemme, sier Wiborg.

3. Makt til bedriftene

- Veldig mye av arbeidslivet vårt er bygd rundt de store bedriftene. Men flertallet av norske arbeidstakere jobber i små og mellomstore bedrifter, som en rørleggerbedrift med tre ansatte. De må ha et lovverk tilpasset deres behov. Avgjørelser bør kunne tas på den enkelte bedrift, av arbeidsgivere og arbeidstakere. Ute på den enkelte bedrift snakker man seg til gode ordninger.

- Du vil ikke at avtaler på en bedrift skal måtte godkjennes av LO eller et fagforbund for eksempel?

- Jeg vil redusere makta til Youngstorget, og flytte makt til de lokale tillitsvalgte ute på bedriftene. Vi på Stortinget skal sørge for strenge yttergrenser, slik at ingen skal jobbe seg i hjel. Men de ansatte og bedriften bør kunne avtale arbeidstidsordninger for eksempel som passer for dem. Vi har allerede gjort en viktig endring om gjennomsnittsberegning av arbeidstid, men må gå videre denne veien slik at man kan avgjøre mer på den enkelte arbeidsplass, sier Wiborg.

4. Styrke Arbeidstilsynet

Regjeringen har fjernet adgangen til kollektivt søksmål, der en fagforening går til sak mot bedriften for brudd på arbeidsmiljøloven eller andre lovbrudd.

- En fagforening skal ikke kunne gå til søksmål på dine vegne hvis du ikke selv ønsker. Det er heller ikke alle arbeidsplasser som har en velfungerende fagforening. Det er Arbeidstilsynet man skal varsle til. Og vi må sørge for at Arbeidstilsynet har ressurser til flere kontroller, sier Wiborg.

5. Vikarbyråer

I LO ønsker sterke krefter/LO å forby vikarbyråer i enkelte bransjer, som bygg og anlegg. Det vil ikke de blå. Et forslag om skjerping av regelverket rundt innleie av arbeidskraft er til høring. Men ifølge Wiborg har vikarbyråene en viktig plass i norsk moderne arbeidsliv.

6. Kamp mot arbeidslivskriminalitet

For å bekjempe arbeidslivskriminalitet er det viktig at etater som politi, tollvesen, skattevesen, NAV og utlendingsmyndigheter jobber tettere sammen, og at registre kan kjøres sammen, påpeker Wiborg. Han mener det fortsatt er systemer og lover som hindrer optimal innsats.

7. Nasjonal minstelønn?

KAMP MOT ARBEIDSLIVSKRIMINALITET: I kampen mot sosial dumping vil de blå styrke Arbeidstilsynet og fjerne skranker for tett samarbeid mellom NAV, politi, tollvesen og utlendingsmyndigheter. Foto: Henning Lillegård / Dagbladet . Vis mer

Som en del av kampen mot sosial dumping og arbeidslivskriminalitet vil Frp og Venstre innføre en nasjonal minstelønn. Det skal ikke være til erstatning for lønnsdannelsen i Norge, men fungere som «en gulvplanke», ifølge Wiborg. Forslaget ble nedstemt i forrige periode, men Wiborg sier Frp spille saken inn i forhandlingene om denne periodens plattform.

8. Mot trygdeeksport

Frp mener EØS-avtalen har problematiske sider for norsk arbeidsliv, og vil reforhandle avtalen. Frp mener norske velferdsytelser i hovedsak bør gå til norske statsborgere og andre som bor og jobber i Norge. Men Høyre vil ikke røre EØS-avtalen.