Ingen bruker større andel av landets inntekter på flyktninger enn Sverige

Ingen land i Europa bruker en større andel av landets inntekter på flyktninger enn Sverige, men Norge kommer på andre plass.

Sverige har tatt imot et stort antall migranter i løpet av det siste året. Her er noen ved mottakssenteret i Malmö. TT NEWS AGENCY

31. januar 2016

Mer enn én million flyktninger kom til Europa i fjor. Mottaksapparat og integrering påvirker de europeiske landenes økonomi. Det internasjonale pengefondet (IMF) har i en fersk rapport sett på hvor store utgifter EU-land vil få som følge av tilstrømmingen av flyktninger. Svenskene vil bruke én prosent. Norge er ikke med på IMFs oversikt.

Du finner rapporten og et norsk sammendrag på Stortingets EU/EØS-sider her.

Vanskelig å finne tall

Finansdepartementet viser til at det over statsbudsjettet er satt av 22,9 milliarder kroner, som utgjør 0,7 prosent av BNP.

Dermed ville Norge blitt nummer to i andel av BNP til flyktninger på IMF-listen. Men tallet kan altså være større.

— Det er vanskelig å angi presist de samlede utgiftene i Saldert budsjett 2016 knyttet til asylområdet. Grunnen er at det ikke opereres med en klar definisjon av hvilke utgifter/andeler av utgifter på statsbudsjettet som knytter seg til området og at det ikke er foretatt en kartlegging av hvilke andeler av etatenes driftsbevilgninger (eksempelvis politiets) som benyttes til formål og tiltak rettet mot asylsøkere, skriver Finansdepartementets informasjonsmedarbeider Dorte Drange i en e-post til Aftenposten.

Flyktningstrømmen fortsetter:

Les også Ingen av tiltakene mot flyktningstrømmen fungerer. Nå kan Hellas bli kastet ut av Schengen.

3001flyktningekostnader.pdf

Sverige ligger på topp

IMF forventer at Sverige i 2016 vil bruke én prosent av BNP på flyktninger. Det er en dobling fra fjoråret, viser rapporten. (Se tabell)

Det svenske BNP er på rundt 4000 milliarder kroner og dermed vil Sverige bruke rundt 40 milliarder svenske kroner neste år.

Danmark er plassert nummer to på listen. Men ifølge danske medier gir oversikten et feilaktig bilde av hvor mye landet bruker på dette formålet. Ifølge nyhetsbyrået Ritzau skyldes dette at de danske tallene omfatter mer enn det de andre gjør.

På de tre neste plassene finner man Finland (0,37), Tyskland (0,35) og Østerrike (0,31).

Det er ingen tvil om at målt i penger er det Tyskland som har tatt imot flest og bruker mest. Men i EUs største land slår dette mindre ut i totaløkonomien.

Vil også gi vekst

I rapporten viser IMF til et positivt trekk, nemlig at flommen av asylsøkere, som i stor grad er yngre mennesker, demper utfordringene med en aldrende arbeidsstyrke i Europa.

På kort sikt vil det også kunne gi en noe høyere BNP-vekst, særlig i land som Sverige, Tyskland og Østerrike. Grunnen til det er at det nå bygges asylmottak, i tillegg økes arbeidsstyrken.

Hva skjer på sikt?

Det store spørsmålet for land i Europa, i og utenfor EU, er hvordan den store tilstrømmingen av flyktninger påvirker økonomien på sikt. IMF peker på at graden av integrering og hvor raskt den skjer, vil være avgjørende for den økonomiske utviklingen.

Les også:

Les også Listhaug om asylstrømmen: Frykter det som kan skje til våren

Rapporten understreker også at asylsøkere skiller seg fra økonomiske immigranter. Det gjelder ikke minst motivasjonen for å forlate hjemlandet og interessen for å bli værende i det nye landet. Det gjør at forskningen som er gjort på integrering av økonomisk immigranter ikke er direkte overførbar, men forskerne bak rapporten understreker at en likevel kan trekke en rekke lærdommer.

IMFs råd

I sin rapport peker IMF på flere tiltak som landene kan eller bør sette i verk for å gjøre det lettere for asylsøkere å bli integrert i arbeidsmarkedet i Europa:

• Det må bli lettere for folk å jobbe mens asylsøknaden behandles.

• Åpne muligheter for at flyktninger kan flytte dit de kan finne jobb.

• Midlertidige unntak fra minstelønnsbestemmelser.

• Flere arbeidsmarkedstiltak rettet mot flyktninger.

• Økt statsstøtte til bedrifter som ansetter flyktninger.

• Gjøre det lettere å starte egne bedrifter.

• Mange asylsøkere har utdannelse, men møter problemer med å få kompetansen godtatt.

Hør vår podkast om flyktningedebatten i Tyskland:

Du kan lytte til alle våre podkaster Aftenposten Verden påSoundCloud, iItuneseller fra vårRSS-strøm.