BREMSER: Finansminister Siv Jensen (Frp) setter på avgiftsbremsen. Foto: Helge Mikalsen / VG

Budsjettlekkasje: Sløyfer omstridt avgiftsøkning

Avgiftssmellen på mange titusen kroner blir ikke noe av likevel: Regjeringen snur og dropper økningen av bilavgiftene i neste års statsbudsjett.

Oppdatert 5. september 2018

Artikkelen er over to år gammel

Det bekrefter finansminister Siv Jensen overfor VG.

– Det er riktig at Regjeringen legger opp til å utsette overgangen til avgiftsberegning basert på CO2-utslipp målt etter nye regler (WLTP) til 2020, sier Jensen.

les også Bompengeopprøret: Politiske hestekrefter

Det betyr at de fleste av landets bilister slipper de varslede avgiftsøkningene. Omleggingen hadde, i følge VG-beregninger, ført til at en rekke folkelige familiebiler ville fått mellom 80 000 og 123 000 kroner i økt avgift.

– Har vært stor usikkerhet

Det var i hovedsak bensin- og dieselbiler som ville blitt rammet, men også hybridbiler, med lite el-kapasitet.

– Er dere presset til retrett etter alle reaksjonene?

– Vi forstår godt at det har vært stor usikkerhet. Det nye målesystemet kommer, men det er for få biler som er registrert med den nye målemetoden: Det gir stor usikkerhet om konsekvensene, så vi utsetter fra statsbudsjettet i 2019 til 2020.

les også Bilbransjen frykter avgiftssjokk: Harde fronter mellom Frp og Venstre

– Det betyr at det ligger an til avgiftshopp i 2020?

– Vi får nå mer tid til å se på dette og eventuelt foreta justeringer. I følge regjeringsplattformen skal vi ikke legge opp til avgiftsøkninger i budsjettet og det står ved lag. Vi vil uansett ikke være med på en omlegging som gjør at folk som kjøper biler med lave utslipp skal straffes.

– Hvor mye falt inntektssiden i statsbudsjettet når denne avgiftsøkningen falt bort?

– Forutsetningene har hele veien vært et nøytralt opplegg, hvor avgiftene samlet ikke skulle øke. Men når vi opplever så stor usikkerhet som nå, mener vi det er nødvendig å tråkke på bremsen, slik at vi får tid til å sikre en sømløs og udramatisk overgang fra gammel til ny målemetode.

BACK SEAT DRIVER: Siv Jensen sitter som statsråd vanligvis i baksetet, men sier at hun i sommer selv kjørte privat bil flere ganger. Foto: Helge Mikalsen / VG

Bakgrunnen er innføringen av de såkalte WLTP-testene for forbruk og utslipp, som skal erstatte NEDC-målingene (se egen faktaboks). De nye laboratorietestene skal ligge nærmere det reelle utslippet og forbruket til de ulike bilmodellene.

les også Frp-lederen vil ikke garantere at bilistene unngår avgiftshopp

Meningsmålingene til Frp har vært fallende den siste tiden. Jensen avviser at det har noe med trussel om avgiftsøkninger på bil.

Avgiftskutt og bom-boom

– Jeg tror folk har fått med seg at bilavgiftene har gått kraftig ned. Siden 2013 har regjeringen lagt om engangsavgiften fra avgift på effekt og vekt til i større grad å legge avgift på utslipp. Omleggingen av engangsavgiften har gjort det vesentlig rimeligere å kjøpe nye, trygge og miljøvennlige biler i Norge, og bidratt til en raskere fornyelse av bilparken og lavere utslipp, sier hun:

– Siden 2013 har inntektene fra bilrelaterte avgifter falt med om lag 13,5 milliarder kroner. Gjennomsnittlig engangsavgift for en ny personbil - medregnet elbiler - er redusert med nær 40.000 kroner fra 2013 til 2017.

les også Stor test: Smarte og billige SUV-kjøp nå

– Under deres regjering har bompengeutgiftene gått kraftig opp?

– Regjeringen kan vanskelig lastes for lokale vedtak rundt omkring i kommunene om bompengefinansiering. Sannheten er at vi - i motsetning til under de rødgrønnes regjeringstid - bruker mer penger på veier, enn bilistene betaler inn i avgifter og bompenger. Siden regjeringen overtok i 2013, har utgiftene til veiformål økt fra om lag 49 milliarder kr i 2013 til over 67 milliarder kroner i 2018, inklusiv bompengefinansiering, i nominelle kroner.

I Frp er det de som mener klimakrisen ikke er menneskeskapt - og mange er skeptisk til å bruke milliarder på å kutte CO2-utslippene.

Jensen er ikke der.

El-bilsalget øker og øker

– Vi ønsker å kutte utslippene. Fra 2013 til 2017 er gjennomsnittlig CO₂-utslipp fra nye personbiler redusert fra 123 gram til 82 gram CO2 per kilometer. I 2017 viste prognosen for utslipp av klimagasser for første gang en nedgang frem mot klimaforlikets ambisjon for 2020. Den viktigste årsaken er lavere utslipp fra veitrafikk, sier hun og viser til at i 2017 var rundt 20 prosent av nybilsalget elbiler og rundt 18 prosent ladbare hybridbiler.

les også Stor oversikt: Nå kommer de elektriske varebilene

– De nye reglene trer i kraft i høst: Riskererer bilistene økte avgifter når de registreres etter den nye metoden?

– Når vi utsetter WLTP betyr det at det også i 2019 vil være utslippsverdier som tilsvarer dagens testmetode (NEDC) som legges til grunn for beregning av CO2-komponenten i engangsavgiften på biler. For noen enkeltmodeller som i stor grad har utnyttet tilpasningsmulighetene etter den gamle målemetoden, kan det være avvik.

WLTP-omleggingen * Fra 1. september 2018 skal alle nye biler typegodkjennes etter en ny målemetodene, kalt WLTP (world harmonised light vehicle test procedure), som erstatter NEDC-syklus (New European Driving Cyclee). Ordningen ble innført for typegodkjenning av helt nye modeller 1. september 2017, og omfatter fra i år alle personbiler. Neste år også varebiler. * WLTP er også laboratorietest, som utføres av godkjente testsentre på vegne av nasjonale godkjenningsmyndigheter. * WLTP-testen er mer omfattende og utviklet for å gi et mer realistisk bilde av forbruk og utslipp av CO₂ og NOx. Labtesten simulerer flere typer veier, den varer i 30 minutter (tidligere 20), er ca. 23 km (før 11), har snittfart på 46,5 km/t (34 km/t), og toppfart 131 km/t (120 km/t). Det er mindre bykjøring og lavere temperatur. * Biler målt med WLTP får høyere målt utslippsstall, hvor stort varierer fra modell til modell. EUs vitenskaps- og kunnskapssenter, Joint Research Center, har beregnet at CO₂-utslippene i snitt vil bli 21 prosent høyere. * Mens NEDC målte en bil per modellvariant med en standardvekt uten utstyr, må hver bil nå måles med forskjellig ekstrautstyr. Dermed vil for eksempel sikkerhetsutstyr, elektriske seter og hengerfeste øke vekten, og derigjennom forbruk og CO₂-utslippet. Rapporten fra JRC tar ikke høyde for dette. * Tall Bilimportørenes Landsforening har samlet inn, viser en snittøkning i CO₂-utslippet på 26 prosent for biler med lite utstyr, til 41 prosent for biler med mye utstyr. * I Norge er en stor del av bilavgiftene CO₂-avgift. Den er progressiv, det vil si avgiften per gram blir dyrere og dyrere. Per gram opp til 40 gram: Minus 1120 kr. 41–70 g: Minus 952 kr. 71–95 g: 929 kr. 96–125 g: 1041 kr. 96-125 g: 1041 kr. 126–195 g: 2729 kr. 196 g og oppover: 3505 kr. (avrundet). * Norske bilimportører har fått en overgangsordning fra WLTP fra 1. september 2018 frem til 1. januar 2019. I disse fire månedene skal bilavgiftene beregnes via en kalkulator (kalt CO2mpass, der man tar utgangspunkt i WLTP og tilbakeregner til NEDC (kalt NEDC 2.0). Denne kalkulatoren gir mellom 7 og 10 prosent høyere CO₂-verdier, ifølge BIL. * 1. september innføres samtidig krav om utslippstesten RDE (Real Driving Emissions) for typegodkjenning. Her måles CO₂-utslipp og NOx under kjøring på ulike veier og kjøreforhold, med påmontert testutstyr. Poenget er å kontrollere at utslippene er innenfor en gitt grenseverdi (tillatt overskridelse 110 prosent, senere senkes det til 50 prosent). (Kilder: Bilimportørenes Landsforening, NAF, Norges Bilbransjeforbund, WLTP-facts EU) Vis mer

Ris og ros

– Dette er skuffende fra regjeringen: Å utsette er bare å skyve problemene foran seg. Vi burde i stedet sett fremdrift i denne saken, sier fagsjef Runa Haug Khoury i Bellona.

Konkurrenten Zero er uenig.

– Utsettelsen av overgangen til ny testsyklus som grunnlag for avgiftsberegning på nye biler er uproblematisk. Det viktige er at regjeringen fortsetter omleggingen av engangsavgiften for å gjøre utslippsfrie biler mer konkurransedyktige, i tråd med regjeringserklæringen, sier Marius Holm, leder i ZERO.

– Dette er sent, men godt fra Siv Jensen. Utsettelsen gir en forutsigbarhet som norske bilkjøpere burde fått mye tidligere, sier kommunikasjonssjef Camilla Ryste i NAF.

– Det er bra at regjeringen nå ser det NAF lenge har advart mot, at et hopp i bilavgiftene vil forsinke en nødvendig grønn omlegging av den norske bilparken. Når finansministeren også sier hun vil sikre en god overgang til den nye målemetoden i budsjettet for 2020, så har NAF vunnet frem. Vi kommer til å følge det videre arbeidet tett på vegne av norske forbrukere, sier hun og legger til:

– Det som er synd er at overgangsordningen som kom 1. september alt har gitt økte priser på noen bilmodeller.

SVs talsperson, Kari Elisabeth Kaski, sier det er skuffende at regjeringen setter på bremsene i innføringen av nytt avgiftssystem.

– Konsekvensen er at de belønner bilprodusenter for å ha jukset med testresultater i flere år, noe som har gitt unaturlig lave utgifter for bensin- og dieselbiler.

Hun sier bensin- og dieselbilene må bli dyrere.

– Dette har også Venstres Abid Raja sagt, og jeg håper han nå følger opp egne lovnader. Avgiftspolitikken må hindre at forbrukerne blir lurt til å kjøpe biler som forurenser alt for mye.

Talsperson Arild Hermstad for De Grønne peker også på Venstre.

– Dette er utrolig skuffende. Her har FrP totalt overkjørt Venstre. Det blir tydeligere og tydeligere at med Venstre i regjering, så har Norge tapt et miljøparti, sier han.

Administrerende direktør i Norges største bilimportør, Ulf Tore Hekneby i Harald A. Møller AS sier de deler vi regjeringens vurdering.

– Nå må KrF komme på banen og være tydelige på at de stiller seg bak dette, og unngå at dette spørsmålet blir overlatt til politisk spill i Stortinget denne høsten, sier han.

Publisert: 05.09.18 kl. 05:36 Oppdatert: 05.09.18 kl. 12:45

Les også