Lovpriser norsk fredsinnsats i Colombia

De norske diplomatene som bidrar til fredsprosessen i Colombia, får nærmest uhemmet skryt i det internasjonale magasinet Monocle.

Den norske diplomaten Dag Halvor Nylander, nummer to fra venstre, beskrives som en av tre sentrale aktører i fredsprosessen mellom Farc og Colombias regjering. De to andre er Ivan Marquez fra Farc (til venstre på bildet) og den colombianske regjeringens sjefsforhandler, Sergio Jaramillo Caro. ENRIQUE DE LA OSA

3. september 2013

Det engelskspråklige magasinet Monocle, som spesialiserer seg på å profilere mennesker eller organisasjoner som de mener er fremragende, hyller i sin siste utgave det norske utenriksdepartementet for deres fredsarbeid.

Diplomatene i departementets seksjon for fred og forsoning, bare 12 i tallet, krediteres for å arbeide med cirka 20 fredsprosesser samtidig, de fleste av dem hemmelige.

Magasinet Monocle har fulgt de norske diplomatenes innsats for å legge til rette for fredsprosessen mellom Colombias regjering og geriljabevegelsen Farc.

Selv om forhandlingene nå foregår på Cuba, med cubanske diplomater som tilretteleggere sammen med de norske, så legger ikke Monocle skjul på at det etter deres mening er de norske diplomatenes innsats som har vært den viktigste.

Superdiplomaten

Særlig skryter magasinet av den norske sjefforhandleren, spesialutsending Dag Halvor Nylander. Sammen med Farcs sjefforhandler, Ivan Marquez, og den colombianske presidentens sikkerhetsrådgiver, Sergio Jaramillo Caro, fremstilles den norske diplomaten «med det barberte hodet» som «den ene av de tre mest innflytelsesrike aktørene i en av verdens viktigste fredsprosesser».

— Vi har gått inn i dette med ydmykhet, også i forhold til å bedømme egen innsats. Men vi har vært og er sentrale i forhandlingene, kommenterer Nylander på telefon til Aftenposten.

Sammen med kollegene i seksjonen for fred og forsoning får Nylander æren for å stå for en tidkrevende og sjelden berømmet innsats som FN burde stå for, men som altså landet Norge, med sine fem millioner innbyggere, påtar seg.

Hvorfor Norge påtar seg rollen? Fordi man gjerne vil bidra til fred, og fordi det gir Norge innflytelse.

Vil snakke med alle

I artikkelen sier statssekretær Gry Larsen at norske diplomater har stående ordre om å snakke med alle, med grupper som få andre vil ha noe med å gjøre.

Dag Halvor Nylander sier seksjon for fred og forsoning, som har eksistert i 11 år, har samlet erfaring fra flere fredsprosesser. Det drar de nytte av når de går inn i en ny fredsprosess.

— Selv om mye er ulikt, så finnes det alltid fellesnevnere, sier han.

— Vi er villig til å bidra der partene ønsker det og hvor vi føler vi kan bidra, og politisk ledelse er villig til å sette inn nødvendige ressurser.

Sakte fremgang

Det norske fredsarbeidet har ikke alltid gitt suksess. Ei heller i Colombia, der Norge tidligere har vært involvert i mislykkede forhandlinger med landets geriljagrupper.

Men Nylander var overbevist om at ønsket om å forsøke å komme frem til løsninger på fredelig vis ville melde seg igjen. Da det først skjedde, så var det norske diplomatiet i stand til å reagere raskt, forklarer han til Monocle, fordi det er kort vei mellom diplomatene og den politiske ledelsen i utenriksdepartementet, de har sterk støtte fra toppledelsen og de er fleksible.

På Cuba forhandles det i 11 dager av gangen. Neste forhandlingsrunde starter førstkommende mandag. Den colombianske regjeringen har sagt at et resultat må nås i god tid før presidentvalget mars neste år. Nylander sier han er forsiktig optimist.

— Partene er seriøse og produserer resultater. Jeg vil si at det går sakte fremover, men mange vanskelige spørsmål gjenstår, sier han.

Fredsforhandlingene mellom Farc og den colombianske regjeringen ble innledet i Norge. I midten i bakgrunnen ser vi Dag Halvor Nylander. Nordby Carl Martin