Regjeringen vil ikke gi norske barn rett til å klage til FN

Norske barn skal ikke ha mulighet til å bringe klager til FNs barnekomité, mener Regjeringen. Uvirkelig og et svik mot barna, sier organisasjonene.

Utenriksminister Børge Brende (H) og statsminister Erna Solberg (H) utenfor FNs hovedkvarter i New York. Nå vil de ikke slutte seg til avtalen som gir norske barn rett til å klage sin sak inn til FNs barnekomité. Pontus Höök, / NTB scanpix

30. sep. 2016 11:43 Sist oppdatert 4. oktober 2016

I 2011 forhandlet FN ferdig et tillegg til Barnekonvensjonen som gir barn mulighet til å påklage brudd på deres egne rettigheter både til norske myndigheter og til FNs barnekomité i Genève.

Det kan for eksempel være saker som gjelder mobbing, barnevern eller utlendingsfeltet.

29 land har så langt sagt ja til at deres barn skal ha denne muligheten, blant annet Danmark, Tyskland, Spania, Irland og Finland.

FNs barnekomité, med sine 18 eksperter på barns rettigheter, passer på at land som har skrevet under på barnekonvensjonen følger reglene.

Fredag ble det klart at Regjeringen ikke vil slutte seg til tilleggsprotokollen. Statsminister Erna Solberg (H) og utenriksminister Børge Brende (H) vil ikke åpne for at norske barn skal få en individuell rett til å klage sin sak inn til FNs barnekomité.

UNICEF: Ekstremt skuffende

Ivar Stokkereit, juridisk rådgiver i UNICEF Norge, kaller avgjørelsen «ekstremt skuffende» og «svært beklagelig».

– En ratifisering ville bidratt til å styrke barns rettssikkerhet i Norge. Det er helt uforståelig at Regjeringen ikke legger opp til at norske barn skal ha lik rett til å klage som barn i Danmark, Finland eller Tyskland, sier Stokkereit.

Brende: Menneskerettighetene godt beskyttet

Utenriksminister Børge Brende (H) mener menneskerettighetene er godt beskyttet i Norge. Han forklarer Regjeringens nei slik:

– Hovedårsaken til at Regjeringen ikke vil fremme forslag om norsk tilslutning til klageordningene, er at det er knyttet betydelig usikkerhet til hvilke konsekvenser ordningene kan få for Norges politiske handlingsrom, og en mulig rettsliggjøring av politiske spørsmål, sier Brende.

Han mener klageordningen inneholder brede målsetninger som er vanskelig å konkretisere, og som gjør dem lite egnet for internasjonal prøving i enkeltsaker.

Regjeringen viser blant annet til «prinsippet om barnets beste» og mener det er en risiko for at FNs barnekomité i mindre grad enn norske domstoler balanserer hensynet til barnets beste opp mot «andre viktige samfunnshensyn, som blant annet innvandringsregulerende hensyn».

- Norge ivaretar sine internasjonale menneskerettighetsforpliktelser på en meget god måte, og flere av FNs konvensjoner, herunder barnekonvensjonen, er gjort til norsk lov med forrang foran annen lovgivning, sier utenriksminister Børge Brende. Ørn Borgen, Aftenposten

Redd Barna: Uvirkelig

Thale Skybak, seksjonsleder i Redd Barnas Norgesprogram, kaller regjeringens standspunkt «uvirkelig».

– Når våre naboer som Danmark og Finland gir barn rett til å klage til FN, og 29 land har ratifisert avtalen, er det uvirkelig at Regjeringen ikke gir norske barn den samme muligheten, sier Skybak.

Hun mener det norske rettsvesenet ikke er barnevennlig, og at en klagerett ville styrket barns rettigheter og rettsvern, både globalt og i Norge.

Plan International: Svik mot barna

Siv Meisingseth, kommunikasjonssjef i Plan International, tror Regjeringens vedtak vil vekke oppsikt internasjonalt.

– Dette er et svik mot barna. Det er oppsiktsvekkende at Norge, som tradisjonelt har vært et foregangsland for barns rettigheter, nå velger å si nei til å gi barn rett til å klage, og dermed blir en bremsekloss for barns rettigheter, sier Meisingseth.

Advokatforeningen om Norges rolle i FN: Norge burde vært et forbilde ved å ta et absolutt standpunkt mot fengsling av barn. I stedet fremstår vi mer som en versting.

Kaller det oppsiktsvekkende

Norge har ratifisert flere tilleggsprotokoller i FN som gjør at borgere får mulighet til å klage inn sin sak til fagkomiteer, for eksempel FNs torturkomité.

I tillegg har norske borgere mulighet til å prøve sin sak i Den europeiske menneskerettighetsdomstolen (EMD).

– Det at man velger ikke å gi barn den samme klagemuligheten for brudd på deres grunnleggende menneskerettigheter, er oppsiktsvekkende, sier Ivar Stokkereit i Unicef.

Ivar Stokkereit, juridisk rådgiver i Unicef. Unicef Norge

Barneombudet: Stor behov for å styrke barns rett

Elin Saga Kjørholt, seniorrådgiver i Barneombudet, sier de ser et stort behov for å styrke barns rett til å klage over brudd på sine rettigheter.

– FNs barnekonvensjon er norsk lov. Viktige prinsipper om barns rettigheter er tatt inn i Grunnloven. Dette innebærer at rettighetene har en sterk juridisk posisjon. Men rettigheter er lite verdt dersom man ikke kan få prøvd om de som er ansvarlige faktisk oppfyller sine forpliktelser, sier Kjørholt.

– Det er vanskelig å se hvorfor norske politikere med fanen høyt hevet for barns rettigheter ikke ønsker å gi barn en rett til å få prøvd om rettigheter de allerede har, blir oppfylt, sier Kjørholt.

– Rettigheter er lite verdt dersom man ikke kan få prøvd om de som er ansvarlig faktisk oppfyller sine forpliktelser, sier Elin Saga Kjørholt, seniorrådgiver i Barneombudet. Jonas Bjoerkli/ Barneombudet

Brende: Norge ivaretar forpliktelsene

Norge er kjent for å kjempe for menneskerettigheter og barns rettigheter på internasjonale arenaer, spesielt i FN. Vi fikk verdens første barneombud i 1981 og verdens første barneminister ti år senere.

Vi var også et av de første landene som ratifiserte FNs barnekonvensjon i 1991.

Utenriksminister Børge Brende mener Norge ivaretar sine internasjonale menneskerettighetsforpliktelser på en meget god måte.

Han påpeker at flere av FNs konvensjoner, også barnekonvensjonen, er gjort til norsk lov med forrang foran annen lovgivning.

– Storting og regjering har ansvar for bredden i norsk politikk og vil kunne veie ulike samfunnshensyn opp mot hverandre i arbeidet med menneskerettighetene. Det er et politisk handlingsrom det er viktig å ivareta, sier Brende.