Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Det vekker oppsikt at innvandrings- og integreringsminster Sylvi betegner en FN-rapport som «angivelige opplysninger», og dermed tilsynelatende sår tvil om kredibiliteten.

Den kontroversielle uttalelsen falt etter et møte med en representant for FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) i går, hvor de blant annet diskuterte fersk informasjon fra UNHCR om at to syrere ble sendt tilbake til hjemlandet fra Russland i fjor.

Avventer rapport Men Listhaug akter ikke å umiddelbart legge FNs opplysninger til grunn. På en pressekonferanse etter møtet med UNHCRs regionale representant til Nord-Europa, Pia Prytz Phiri, gjorde statsråden det klart at regjeringen vil avvente den endelige rapporten.

- Vi er opptatt av å ha en god dialog med UNHCR og få til diskusjoner om temaer som vi er uenige om. Nå venter vi på en rapport fra UNHCR om de to som angivelig ble sendt tilbake. Den informasjonen blir viktig, sa Listhaug.

Phiri i UNHCR sa på sin side at hun ikke har noen grunn til å tvile på disse opplysningene.



Bryter norsk tradisjon Seniorforsker Elin Skaar ved Christian Michelsens institutt mener Listhaug med dette bryter med den norske FN-linja.

- Listhaugs uttalelse er ganske spesiell, og føyer seg inn i linja til regjeringen om at «målet helliggjør midlene», sier Skaar til Dagbladet.

- Norge har tradisjon for å feste lit til slike type opplysninger fra FN. Vi har tradisjon for å stå på FNs side, utdyper hun.

- Lite tillitvekkende Også i regjeringens samarbeidsparti Venstre reagerer de kraftig.

- Listhaug sår nå tvil om opplysninger fra FN om at syriske flyktninger er sendt tilbake til Syria av russiske myndigheter. Det er ikke tillitvekkende, og brudd med det som har vært den norske holdningen til FN som det overnasjonale organet som har mest kunnskap og autoritet på flyktningeområdet, sier innvandringspolitisk talsperson i Venstre, André N Skjelstad.

- Vi må lytte til og vise respekt for FN, ikke avfeie dem og vise forakt for dem.

Mente det ikke SV-leder Audun Lysbakken merket seg også statsrådens ordbruk.

- Jeg synes det var et avslørende øyeblikk. Det viste en norsk regjering som mangler den nødvendige respekten for UNHCR. Det synes jeg er veldig trist, for Norge er et land som pleier å gå foran og kreve at andre land skal vise respekt for menneskerettighetene, sier Lysbakken.

- Det er ingen tvil om at FN-representanten i veldig klare ordelag sier at de har et godt grunnlag for disse opplysningene, og da forventer jeg en norsk statsråd som er ydmyk og ikke bruker ord som trekker dette i tvil, sier han.

- Dette er storm i et vannglass. Vi hadde et godt møte med UNHCR der vi ba om å få oversendt mer informasjon. Vi venter derfor på å få rapporten og ser fram til videre samarbeid med UNHCR, som er en viktig kilde til informasjon på dette feltet, sier Listhaug via Justisdepartementets kommunikasjonssjef.

Forventer konsekvenser Både Venstre og KrF mener opplysningene om de som er returnert til Syria må få konsekvenser for vurderingen av Russland som et trygt tredjeland.

- Dette bekrefter at det har vært all grunn til å stille kritiske spørsmål rundt regjeringens utsendelsespraksis og hvorvidt den er i tråd med våre internasjonale forpliktelser, sier KrF-leder Knut Arild Hareide.

- Vi forutsetter at det er fullstendig uaktuelt for regjeringen å returnere syriske flyktninger til Russland som står i fare for å bli sendt tilbake til krig, forfølgelse og tortur i krigsherjede Syria, sier Skjelstad.

Truer med retten Bakgrunnen for møtet var at regjeringen og UNHCR har hatt ulikt syn på om den norske asylinstruksen med retur til Russland er i tråd med menneskerettighetene.

Det at Norge forbeholder seg retten til å ikke være enig med FN i håndheving i asylpolitikk er i seg selv ikke noe nytt, men etter møtet kom det også fram at UNHCR kan ta Norge til retten dersom Listhaug setter ut i livet sitt forslag om strammere regler for familiegjenforening.

Listhaug har foreslått å innføre et krav om minst fire års arbeid eller utdanning i Norge før familiegjenforening kan finne sted, og et inntektskrav på minst 305 000 kroner. Dette er ett av innstrammingsforslagene hennes som har fått aller mest kritikk.

- Jeg ser at det er muligheter for å følge opp dette gjennom rettssystemet. Hvis man ikke får familiegjenforening innen fire år så bryter det simpelthen med Norges forpliktelser under den europeiske menneskerettighetskonvensjonen, sa Phiri.

- Knallhard kritikk Elin Skaar ved Christian Michelsens institutt mener dette er meget alvorlige påstander.

- Norge har vært i front når det gjelder menneskerettighetsdialog med andre land. Nå snur Norge, og det er høyst kritikkverdig, sier hun.

KRITISK: KrF-leder Knut Arild Hareide mener de ferske opplysningene fra UNCHR viser at det har vært all grunn til å stille spørsmål ved regjeringens praksis. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

- Dette er knallhard kritikk, og det aller mest interessante er at hun så tydelig slo fast at forslaget er utenfor folkeretten. Det eneste regjeringen kan gjøre med dette forslaget nå, er å trekke det, sier Audun Lysbakken.

