Terrorofre får beskjed om å holde munn

Ansatte i Regjeringskvartalet har fått beskjed om at det er i strid med deres ansettelsesvilkår å kritisere dårlig sikkerhet. De blir truet med "sosiale sanksjoner".

afp000236802.jpg Fredrik Varfjell

17. des. 2011 08:08 Sist oppdatert 17. desember 2011

Flere av de berørte etter terroren 22. juli, som også var på jobb i Regjeringskvartalet da bomben gikk av, har også fått beskjed av ledere i departementene at de ikke trenger å skaffe seg bistandsadvokat.

Med unntak av debatten om stenging av Grubbegata og bildene som viste hvordan terrorsiktede Anders Behring Breivik (32) parkerte sin bombebil rett foran Høyblokken og gikk forbi overvåkingskameraene med pistol, har det vært stille rundt sikkerheten i Regjeringskvartalet etter fredag 22. juli.

Tause ansatte

Ingen ansatte har våget og gå ut mot egen arbeidsplass for å kritisere det de opplever som manglende sikkerhet, på tross av at dette har vært samtaleemne hos de ansatte i de ulike departementene siden 22. juli.

For å unngå offentlig sikkerhetskritikk har flere av de ansatte i Regjeringskvartalet, etter det Aftenposten erfarer, fått klar beskjed om at det strider mot deres ansettelsesvilkår å si sin mening om det de mener har vært dårlig sikkerhet og manglende ivaretagelse av de ansattes liv og helse.

Om de har ønsket å gå ut med kritikk av sikkerheten skal de ha blitt påminnet om rettslige sanksjoner i lovverket som sier at de først må ta opp kritiske spørsmål med sine egne sjefer.

Sjefene vil ordne opp

I tillegg skal flere ansatte i ulike departementer, som har ønsket å skaffe seg bistandsadvokat, fått beskjed om at det, slik de oppfatter meldingene, "ikke er nødvendig" at det bare vil skape uro og at "det er bedre om arbeidsgiver ordner opp".

Det skal, etter det Aftenposten erfarer, ha vært truet med "sosiale sanksjoner" for dem som insisterer på å få seg bistandsadvokat. De risikerer å bli stemplet som bråkmakere og urokråker.

Resultatet er at mange medarbeidere ikke våger å kritisere det de opplever som manglende sikkerhet i Regjeringskvartalet.

— Nei, det er ikke rom for det. Miljøet er lite og jeg kjenner at jeg absolutt ikke vil stå frem med kritikk. Det føles feigt, men jeg tror at det totale fraværet av sikkerhet som tema internt gjør det ekstra belastende å gå ut i en slik sak, sier en leder i et departement. Vedkommende ønsker å være anonym.

- Ha en avventende holdning

Mette Yvonne Larsen representerer flere av de etterlatte og ofrene etter terroren i Regjeringskvartalet. Hun bekrefter at enkelte ansatte opplever at det ikke er akseptabelt å gå ut med kritikk av sikkerheten på arbeidsplassen.

Hun bekrefter også at ansatte som var på jobb 22. juli har fått beskjed om å ha en avventende holdning til å skaffe seg bistandsadvokat, og at flere har fått beskjed om at de ikke trenger det fordi de ikke er fornærmet i saken.

— Jeg tror det er mørketall av skadelidte som ikke har fått den formelle status de har rett til etter straffeprosessloven, sier hun.

- Ansatte ble orientert

Aftenposten har spurt Statsministerens kontor (SMK), som overordnet ledelse i Regjeringskvartalet, om det strider med ansettelsesvilkår å si sin mening om sikkerheten. Spørsmålet rettes til SMK fordi de ansatte det gjelder ikke vil identifiseres med departement.

- Statsministerens kontor kan ikke uttale seg om oppfølgingen av ansatte ved andre departementer. Etter 22. juli ble samtlige ansatte vedStatsministerens kontor orientert om ordningen med bistandsadvokat. Statsministerens kontor har vektlagt at det er den enkelte som på selvstendig grunnlag måtte vurdere behovet og ønsket om kontakt med bistandsadvokat, og har når den enkelte har ønsket det også bistått med å opprette slik kontakt, sier Tor Borgersen, seniorrådgiver ved kommunikasjonsenheten ved SMK.

- Ikke enkelt

Advokatkontoret til John Christian Elden representerer fire av familiene som mistet noen i Regjeringskvartalet 22. juli, og flere av de overlevende. Han mener 22. juli-kommisjonen kan få klare svar, dersom de vil.

- Det er ingen kultur for offentlig kritikk mot egen arbeidsgiver, samtidig som de fleste ser at dette var en gal manns verk som det var vanskelig å gardere seg mot. Det er imidlertid ingen grunn til å tro at ikke 22. juli-kommisjonen kan få noen klare meldinger dersom de spør, sier han.

Advokat Carl Bore, som selv har jobbet i Justisdepartementet, viser til at ansatte kan være redde for å miste jobben eller få ødelagt karrieren hvis de kritiserer den dårlige sikkerheten.

- Det er ikke enkelt for statsansatte å stå frem med kritikk av egen arbeidsgiver for manglende sikkerhet. På den ene siden har ansatte – også ansatte i det offentlige – generell ytringsfrihet. Den må imidlertid veies opp mot lojalitetsplikten overfor egen arbeidsgiver, sier Bore.

per.anders.johansen@aftenposten.no

andreas.bakke.foss@aftenposten.no

rolv.christian.topdahl@aftenbladet.no

Fakta Sikkerhetsbrudd Aftenposten har denne uken skrevet at det de siste tre årene er registrert 19 "sikkerhetstruende" hendelser i departementene og Regjeringskvartalet.Nasjonal sikkerhetsmyndighet mener dette bare er toppen av isfjellet.Bare ett departement har gjennomført sikkerhetsøvelser i henhold til Sikkerhetsloven siden 2001. Vis mer