Studien, som fredag ble offentliggjort i Nature Communications, har sett på hvordan hvert enkelt lands planlagte kutt i utslipp av klimagasser frem mot 2030 vil påvirke global oppvarming, dersom alle land fulgte samme politikk.

For eksempel har forskerne funnet at dersom alle land i verden gjorde de utslippskuttene som planlegges i Norge, vil verdens temperatur øke med 2,2 grader frem til år 2100.

Det er 0,2 grader over togradersmålet som ble vedtatt i Paris for tre år siden, men klart mer enn de 1,5 gradene oppvarming som FNs klimapanel i oktober sa var nødvendig for å unngå dramatisk endringer.

I forbindelse med studien har forskerne laget et interaktiv kart der man kan se hvordan hvert enkelt lands politikk ville varmet opp verden.

Kartet viser hvor stor global oppvarming de enkelte landenes klimapolitikk ville ført til om alle land fulgte deres politikk. Foto: Paris Equity Check

«Verstingland»

De landene som scorer dårligst på listen er land hvis utslippskutt frem mot 2030 ville ført til en global oppvarming på hele 5,1 grader som resten av verden oppfører seg på samme måte.

Canada. Kina, Russland, Saudi-Arabia og Tyrkia er blant landene i den kategorien.

Australia (+4,4 grader), Japan (+4,3 grader) og USA (+4,0 grader) er blant andre store utslippsland som ligger høyt på skalaen.

EU-landene varierer mellom +4,6 for Romania til +2,6 for Frankrike. Som helhet ligger de 28 landene i EU på en økning på 3,2 grader innen 2100.

Bortsett fra Island (+1,9 grader) er Norge med sine +2,2 grader best i Norden. Deretter følger Sverige (+2,7 grader), Danmark (+3,0 grader) og Finland (+3,5 grader).

Ingen enighet om utslipp

– Denne målemetoden gjør at vi kan vurdere effektene av målsettingene. Vanlige folk, eksperter og beslutningstakere kan bruke dette til å holde regjeringene deres ansvarlige, sier en av forskerne bak rapporten, Yann Robiou du Pont ved universitet i Melbourne, til Guardian.

Han sier at han håper studien vil motivere til å innføre nye og kraftigere målsettinger om klimakutt.

– Hver eneste brøkdel av en grad vil ha stor betydning, sier Robiou du Pont.

Forskerne bak rapporten har valgt på se bort fra forskjellige lands argumenter for at nettopp de bør få lov til å ha større utslipp enn andre.

I stedet er studien ment å være et verktøy for å sammenligne forskjellige lands målsettinger og politikk.

– Dette gjør det mulig for land å sjekke hvordan deres bidrag oppfattes av andre land og dermed se om de oppfattes som klimaleder eller klimaversting, sier Joeri Rogelj fra Imperial College i London.