Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Det norske gisselet Kjartan Sekkingstad (56) fra Sotra er satt fri av islamistgruppa Abu Sayyaf på Filippinene. Det bekrefter landets forsvarssjef, Ricardo Visaya, i en pressemelding sendt til NTB.

Også Filippinenes fredsminister, Jesus Dureza, bekrefter i en pressemelding at Sekkingstad er blitt frigitt i kommunen Patikul i Sulu-regionen på Filippinene.

Sekkingstad skal være i god form, men trenger å hvile før han reiser videre, sier viseguvernøren i Sulu-provinsen på Filippinene til NRK.

Tidligere i dag bekreftet talsmann Filemon Tan for militæret på Filippinene løslatelsen, ifølge .

I en sms til CNN skriver Tan at løslatelsen skal ha funnet sted klokka 16 lokal tid - det vil si klokka ti norsk tid.

Brende bekrefter

- Filippinske myndigheter har bekrefter at Sekkingstad ikke lenger er i fangenskap hos Abu Sayyaf geriljaen, sier utenriksminister Børge Brende i en uttalelse, etter å ha vært i kontakt med Filippinenes fredsminister, Jesus Dureza.

- Dette er en positiv utvikling i saken.

- Sekkingstad er ennå ikke overlevert til filippinske myndigheter. Det skjer trolig i morgen, sier Brende.

Ifølge filippinske myndigheter befinner Sekkingstad seg nå på et forholdvis trygt sted, opplyser utenriksministeren.

- Vi følger situasjonen nært og arbeider nå sammen med filippinske myndigheter for å bringe Sekkingstad endelig i sikkerhet. Vi fortsetter å arbeide med saken, og vil ikke slippe gleden løs før Sekkingstad er i god behold hos filippinske myndigheter, sier Brende.

- Fem millioner i løsepenger

Løsepenger kan ha blitt betalt til Abu Sayyaf-geriljaen som bortførte nordmannen Kjartan Sekkingstad 22 september i fjor, antydet Filippinenes president Rodrigo Duterte i slutten av august.

Sekkingstad ble bortført fra ferieanlegget Oceanview Resort på øya Samal natt til 22. september 2015., skriver NTB.

I dag hevder gisseltakerne, Abu Sayyaf-geriljaen, å ha satt Sekkingstad fri etter å ha mottatt om lag 5 millioner norske kroner i løsepenger.

Geriljaen har drept de to kanadierne som ble bortført sammen med ham, John Ridsdel og Robert Hall, fordi kravet om løsepenger ikke ble innfridd.

Halls filippinske kjæreste Marites Flor ble sluppet fri i juni.

Filippinenes president Rodrigo Duterte har tidligere hevdet at det var betalt 50 millioner filippinske pesos, nærmere 9 millioner kroner, i løsepenger for Sekkingstad, men at Abu Sayyaf har brutt sin del av avtalen om å slippe ham fri.

Utenriksminister Børge Brende har tidligere sagt at det er uaktuelt å betale løsepenger til islamistene for å få Sekkingstad løslatt.

- Har snakket med Sekkingstad

Ifølge NTB, må Kjartan Sekkingstad tilbringe natt til søndag på øya Jolo. Det opplyser Filippinenes fredsminister Jesus Dureza.

Nordmannen skal ved frigivelsen ha blitt overlevert til separatistgruppen Moro-folkets nasjonale frigjøringsfront (MNLF), som Filippinene har en fredsavtale med.

Sekkingstad skulle deretter flys ut fra øya Jolo i kveld, men styrtregn og mørkets frembrudd førte til at avgangen måtte utsettes, ifølge en uttalelse fra Dureza.

Sekkingstad skal derfor overnatte hos MNLFs leder Nur Misuari natt til søndag, ifølge Filippinenes fredsminister.

– Jeg kommer til å fly ham ut av Jolo i morgen tidlig, sier Dureza.

Han forklarer at han har snakket med Sekkingstad på telefon.

– Takk, president Duterte! var det første nordmannen sa, ifølge ministeren.

- Kriminalitet, men også politikk

Abu Sayyaf-geriljaen ser først og fremst på gisler som en inntektskilde og fører ingen religiøs kamp, selv om de har støttet både al-Qaida og IS.

– Det er kriminalitet, men også politikk. De bruker løsepenger for å kjøpe tilhengere og sikre seg kontroll over områder, sier en av Norges fremste eksperter på forholdene sør på Filippinene, antropologen Arne Røkkum, til NTB.

Geriljaen ble dannet med støtte fra Osama bin-Ladens svoger Mohammed Jamal Khalifa i 1991 og var i mange år regnet som en del av terrornettverket al-Qaida. Nå har de omfavnet IS. Røkkum mener de ikke har mye støtte fra muslimene i landet

– De kan ikke så mye om Koranen, og folk i området har ikke noe forhold verken til IS eller deres kalifat, sier Røkkum.

– Selv om den muslimske minoriteten sør på Filippinene lever etter veldig strenge moralske regler, er det slett ikke snakk om sharialovgivning, understreker Røkkum.

Han sier det er mulig at Abu Sayyaf har noe støtte i lokalbefolkningen, men i så fall fordi dette er lovløse områder der innbyggerne vil holde seg inne med dem som har penger og kan tilby en viss beskyttelse.

Har inkassert store beløp

Abu Sayyaf har tatt gisler i snart 20 år og innkassert store beløp i løsepenger. De fleste gislene løslates før eller siden, men Abu Sayyaf har også halshogd gisler for å understreke at de mener alvor med sine krav om løsepenger.

Nå er det ingeniøren Isnilon Totoni Hapilon som leder Abu Sayyaf, men han skal ha blitt såret i en skuddveksling i 2013 og sliter med helseproblemer.

Det var likevel han som i en video sommeren 2014 tok farvel med al-Qaida og sverget troskap til Abu Bakr al-Baghdadi og IS.

Ifølge filippinske etterretningskilder er det trolig den lokale Abu Sayyaf-toppen Muammar Askali som er hjernen bak kidnappingen av utlendinger.