Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Julitallene fra Meteorologisk institutt er nå klare. De viser at årets juli måned sammen med juli 2014 var tidenes varmeste siden de landsdekkende målingene startet i 1900.

Skred av fylkesrekorder

Ikke minst fylkesrekordene for temperaturer viser hvor ekstrem denne julimåneden har vært. Der er det åtte rekorder og en tangering.

De gamle fylkesrekordene var fra 1901.

Klimavakt Ketil Tunheim ved Meteorologisk institutt forteller at de fleste rekordene har kommet på Østlandet - som omfatter Vestfold, Telemark, Buskerud, Østfold, Akershus, Oslo, Hedmark og Oppland - og framhever spesielt disse rekordene:

- For landsdelen Østlandet har vi et temperaturavvik på 5,3 grader fra normalen, og for Oslo som fylke er avviket 5,6 grader. Jeg vil tro at det er rekord, i og med at det også er satt temperaturrekord både for Østlandet og for Oslo, sier han.

Oslos rekordvarme juli kom ut med en middeltemperatur på 20,5 grader, mens rekordtallet for hele Østlandet ble 16,1 grader.

Mange slags rekorder

Det er også satt rekorder for mye nedbør.

- Fem stasjoner satte rekord for døgnnedbør i den helga som var, sier Tunheim.

Her er de viktigste temperatur-rekordene i juli 2018 Tallene gjelder gjennomsnittstemperatur for juli måned. Avvikene er avvik fra normalen. De gamle varmerekordene var alle fra 1901 Østfold: 20,2 Avvik: 4,3 Akershus: 20,1 Avvik: 5,4 Oslo: 20,5 Avvik: 5,6 Hedmark: 16,1 Avvik: 5,1 Oppland: 14,1 Avvik: 5,5 Buskerud: 16,0 Avvik 5,5 Vestfold: 20,2 Avvik 4,6 (bare tangering) Telemark: 16,3 Avvik 5,4 Aust-Agder: 16,9 Avvik 5,0

Også på andre måter er det årets juli en rekord-juli i Norge.

- Det blir nok en 40-50 rekorder til sammen, minst, sier Tunheim til Dagbladet.

Da dreier det seg både om både nedbørs-, tørke- og varmerekorder, på enkeltstasjoner og på fylkes- og landsdelsnivå. Rekordene gjelder både for enkeltmålinger og for månedsgjennomsnitt.

Forventer mer ekstremvær

Tunheim forteller at forskerne på Meteorologisk institutt har mange tanker om hva som er grunnen til alle rekordene.

- I forhold til årets temperatur, ser vi det som et eksempel på hva vi forventer å se mer av framover: Mer kaotiske værsystemer, mer spredning i forhold til regn, i Norge generelt vil det komme mer nedbør, men det vil gjerne komme litt mer her og der, mer spredt og som ekstremnedbør, i stedet for jevnt og trutt slik man trenger for å få gode avlinger, sier han.

Østlandet og Sørlandet er et unntak, forteller han: Der forventer ikke Meteorologisk institutt mer nedbør, men et tørrere klima.

- Det er fint å kose seg med is i sola, men hvis det blir vanlig at vi sliter ut brannvesenet og bøndene må hente høy fra USA, har vi en utfordring, sier Ketil Tunheim.