Nylig ble det kjent at Norges største bank har økonomiske interesser i den omstridte oljerørutbyggingen i USA; «Dakota Access Pipeline» (se faktaboks).

I det denne artikkelen publiseres, har 2.297 personer skrevet under på protestoppropet mot DNBs pengestøtte til oljerørutbyggingen (ekstern lenke).

Nå har også mengder med kunder henvendt seg til banken med varsler om å si opp som kunde, grunnet DNBs støtte til utbyggingen.

– Dette er DNB med på! Skam dere! Skal skifte bank!, skriver Karen Inga Vars.

Hun er en av kundene som via Facebook i skarpe ordelag har varslet DNB at man vil avslutte kundeforholdet (ekstern lenke – Facebook-medlemskap eller -innlogging ikke påkrevd).

Dette er DNB med på! Skam dere! Skal skifte bank! Publisert av Karen Inga Vars Onsdag 2. november 2016

Enorm pengestøtte

STIKKER TIL KONKURRENT: Tana-bosatte Karen Inga Vars har i lengre tid vært trofast DNB-kunde. Nå er det slutt. Foto: Nils Henrik Måsø / NRK

– Naturinngrepene er massive, og det at man neglisjerer urfolket i området gjør at jeg ikke kan være DNB-kunde lenger, sier Karen Inga Vars til NRK.

DNB har lånt store pengesummer til tre ulike selskap som er involverte i oljerørutbyggingen, ifølge selskapenes egne rapporter.

Dette utgjør en sum på til sammen 341,5 millioner dollar – eller cirka. 2,8 milliarder kroner.

Dette har DNB lånt til prosjektet Ekspandér faktaboks DNB Bank ASA, Grand Cayman Branch: 66,5 millioner dollar til Energy Transfer Equity.

DNB Capital LLC: 175 millioner dollar til Energy Transfer Partners.

DNB Capital: 100 millioner dollar til Sunoco Logistics.

DNB Capital: 120 millioner dollar til Dakota Access Pipeline.

DNB Capital LLC: 52 millioner dollar til Marathon Petroleum.

DNB Capital LLC: 42 millioner dollar til Phillips 66. Tilsammen 555,5 millioner dollar, eller ca. 4,7 milliarder norske kroner. Tallene gjelder for utgangen av 2015. Kilde: Energy Transfer Equity, Energy Transfer Partners, Sunoco Logistics, Bloomberg, Marathon Petroleum, Phillips 66 Faktaene er oppdatert 24.11.2016

– Forbrukermakt

NRK har forsøkt å kartlegge antallet DNB-kunder som via bankens Facebook-side har varslet opphør av kundeforhold.

Dette har vist seg å være utfordrende, da kundehenvendelsene for tiden strømmer jevnt inn uten stans.

– Men dette er iallfall et godt eksempel på forbrukermakt. Det er bra at kunder viser at vi ikke aksepterer slik bankatferd – at profittjag er viktigere enn alt annet, sier Karen Inga Vars.

DEMONSTRASJONS-BRUDULJER: Dette er utdrag fra denne høstens utallige demonstrasjoner som har funnet sted i Cannonball-området ved Missouri-elven, i grenseområdet mellom Nord- og Sør-Dakota. Representanter fra urfolksstammegrenen Standing Rock fører an i demonstrasjonene (se egen faktaboks om Standing Rock nederst i artikkelen). Du trenger javascript for å se video. DEMONSTRASJONS-BRUDULJER: Dette er utdrag fra denne høstens utallige demonstrasjoner som har funnet sted i Cannonball-området ved Missouri-elven, i grenseområdet mellom Nord- og Sør-Dakota. Representanter fra urfolksstammegrenen Standing Rock fører an i demonstrasjonene (se egen faktaboks om Standing Rock nederst i artikkelen).

God stemning hos bankkonkurrent

GLISER AV KUNDETILSTRØMMING: Skandiabankens kommunikasjonsansvarlig Ole Bernhard Larsen tar gjerne imot dem som måtte være misfornøyd med DNBs oljerørinteresser. Selv tør Larsen garantere at Skandiabanken ikke har lignende beskjeftigelser. Foto: Skandiabanken

Mandag meldte Nettavisen at Skandiabanken opplever kundeflukt fra DNB, som følge av DNBs innføring av gebyr på kontantuttak fra minibank.

Ole Bernhard Larsen hos Skandiabanken bekrefter dette overfor NRK.

– Men før helgen ble det jo også kjent at DNB har interesser i den omstridte oljerørutbyggingen. Kan også det være årsaken til kundetilstrømmingen til dere?

– Helt klart.

– Hvordan kan dere være sikre?

– Vi har opplevd konkrete spørsmål fra kunder hvor de henviser til oljerørutbyggingen. Kundene spør om vi i Skandiabanken også driver med slikt, forteller Larsen, og tillegger:

– Da svarer vi kategorisk «nei». «Bra» svarer de da.

– Kan du garantere det svaret dersom gravejournalister går Skandiabanken etter i sømmene?

– Det kan jeg garantere, svarer Larsen.

«DEN SORTE SLANGE»: Urfolksstammen Sioux kaller den påbegynte oljerørledningen for «The black snake». Foto: EWA-MARI HEDMAN / NRK

Merker ikke kundeflukt

AVVISER AT KUNDER RØMMER: Informasjonsdirektør i DNB, Even Westerveld, hevder overfor NRK at det er viktig for DNB at oljerørutbyggingen gjennomføres i henhold til lover og reguleringer, og FNs erklæring om urfolksrettigheter. Foto: DNB

– Vi opplever ikke noen større kundeflukt som følge av dette.

Dette hevder Even Westerveld hos DNB.

Mengdene med kritiske kundehenvendelser via Facebook har man derimot merket seg.

– Vi skjønner at saken engasjerer. Det er bra at folk bruker sosiale medier til å si ifra, tillegger han.

– Men vi håper samtidig kundene ser at vi tar saken på alvor, og at vi er proaktive for å få mer informasjon om de forskjellige påstandene, skriver Westerveld til NRK.