Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Kalenderen til offentlige tjenestemenn er i dag åpen for innsyn. Hvem som helst kan henvende seg til et offentlig kontor og spørre om å få opplyst hvilke møter en politiker eller offentlig leder har hatt med ulike aktører i samfunnet.

I 2014 fikk for eksempel lokalavisen Vigga innsyn i Outlook-kalenderen til rådmannen og ordføreren i Lesja kommune, etter en marsjordre fra Fylkesmannen i Oppland.

Etter en klage fra Dagbladet fikk nylig statsminister Erna Solberg (H) beskjed fra Sivilombudsmannen om det samme - nemlig å gi innsyn i kalenderposter tilbake i tid.

Men Solberg har hittil ikke gitt innsyn slik hun er bedt om. I stedet er det kun de møtene som statsministeren og hennes egen stab selv ønsker offentlighet om, som er blitt publisert på regjeringen.no.

Mener innsyn er overvåking

I et brev tar statsminister Erna Solberg nå til motmæle mot Sivilombudsmannens uttalelse, som fastslår at åpenhet skal være hovedregelen når noen spør om innsyn i hennes kalender.

Sivilombudsmannen Stortingets ombudsmann for forvaltningen (Sivilombudsmannen) er oppnevnt av Stortinget for å ta vare på den enkeltes rettigheter i møte med forvaltningen. Ombudsmannen arbeider blant annet for å gjøre offentlige myndigheter bedre, og bidra til at disse respekterer og sikrer menneskerettighetene. Kilde: Sivilombudsmannen.no.

Det er i dag Aage Thor Falkanger som innehar rollen som ombudsmann. Han har permisjon fra jobben som dommer i Norges høyesterett.

Om forholdet mellom Solbergs kalender og offentlighetsloven uttaler han blant annet:

«Formålet med loven er nettopp å legge til rette for at offentlig virksomhet er åpen og gjennomsiktig. Innsyn i kalenderoppføringer vil være en mulighet for allmennheten til blant annet å kontrollere hvilke møter som gjennomføres, hvem som deltar på møtene og hva som er agendaen for møtet».

Helt feil, mener statsminister Erna Solberg:

- Formålet med loven er å gi allmennheten mulighet til å kontrollere offentlige organers virksomhet. Vi mener det faller utenfor lovens formål å gi allmennheten rett til å overvåke ansatte i de samme virksomhetene.

Det skriver Statsministerens kontor i sitt svarbrev til Stortingets ombudsmann.

KRITISERES: Statsministerens kontor tolker offentlighetsloven annerledes enn sivilombudsmann Aage Thor Falkanger. Foto: Cornelius Poppe / NTB scanpix Vis mer

Vil endre loven

I brevet slippes samtidig nyheten om at Erna Solberg planlegger å fremme et forslag om å endre offentlighetsloven, slik at de får gjennomslag for sitt syn om hvordan offentlighetsloven skal tolkes.

«Regjeringen vil så raskt som mulig fremme forslag om lovendringer på området denne saken gjelder», heter det videre i brevet.

Svarbrevet presiserer videre:

«Saken gjelder ikke bare spørsmål om innsyn i statsministerens kalender spesielt, men om innsyn i offentlig ansattes elektroniske kalendere generelt».

Selv om statsministerens kontor er uenig i ombudsmannens lovtolkning, lover de nå likevel å etterleve loven i tråd med tolkningen, inntil en eventuell lovendring er på plass.

Les hele brevet fra Statsministerens kontor her.

Sivilombudsmannen vil gjennomgå brevet fra Statsministerens kontor, men ønsker ikke å kommentere saken overfor Dagbladet nå.

- Gal retning for Norge

Statsministerens håndtering av saken om innsyn i sin egen kalender vekker nå oppsikt både i og utenfor Stortinget.

- Det er tydeligvis det indre livet i regjeringen som skal styre lovarbeidet i dette landet, og ikke prinsippene om hva som er til det beste for demokratiet, sier stortingsrepresentant Torgeir Knag Fylkesnes (SV).

- Det statsministeren her gjør, er å ta til orde for at folk flest skal få redusert rett til å innsyn i beslutningsgrunnlaget til regjeringen. Dette er virkelig en gal retning for Norge, fortsetter Fylkesnes.

REAGERER: Torgeir Knag Fylkesnes (SV). Foto: Ole Gunnar Onsøien / NTB scanpix Vis mer

Han reagerer kraftig på at Statsministerens kontor beskriver innsyn i Solbergs kalender som «overvåking».

- Innsyn i kalenderen representerer en mulighet til å skaffe seg kunnskap om regjeringens beslutningsgrunnlag for viktige beslutninger. Innsyn er derfor et fundamentalt prinsipp for demokratiet.

- Statsministeren begir seg ut på en farlig tenkemåte hvis hun opplever innsyn fra allmennheten som overvåking, og i stedet bare skal gi innsyn i det hun selv ønsker, sier Fylkesnes til Dagbladet.

«Stor åpenhet»

Dagbladet har, siden Sivilombudsmannens uttalelse kom i februar, gitt politikeren og statsminister Erna Solberg flere tilbud om å kommentere saken om innsynet i hennes egen kalender. Det har hun ikke ønsket.

Svarene kommer i stedet fra kommunikasjonssjef Trude Måseide. Hun er administrativt ansatt. Det er også hun som svarer på Dagbladets spørsmål om denne saken. Hun sier at «statsministeren ønsker størst mulig åpenhet».

På spørsmålet til Solberg om hvorfor ikke hun som statsminister vil fortelle det norske folk hvem hun har hatt møter med og hvor, svarer Måseide:

- Det er stor åpenhet om statsministerens aktiviteter. Hennes aktiviteter legges ut på nett hver uke.

Måseide bekrefter samtidig at statsministeren er motstander av åpenhet om offentlige ansattes kalendere.

- Det er en grunnstamme i demokratiet at allmennheten skal kunne følge med på offentlige organers virksomhet, inkludert hvordan folkevalgte skjøtter sine tillitsverv. Vi har gode mekanismer for dette, uten at de ansattes egne elektroniske kalendere skal åpnes for innsyn, sier hun.

ANSATT SVARER. Det er Trude Måseide, kommunikasjonssjef ved Statsministerens kontor, som svarer på Dagbladets spørsmål til politikeren og statsministeren Erna Solberg (H). Foto: Johan Falnes / NTB scanpix Vis mer

Opposisjonen har tidligere påpekt at uten innsyn i Outlook-kalenderen, kan verken de eller pressen følge med på hvilke møter statsministeren faktisk har hatt.

- Man kan bare ane hva som ikke er offentliggjort, så lenge statsministeren faktisk ikke har gitt innsyn hittil, påpekte Torgeir Knag Fylkesnes (SV) sist Dagbladet skrev om saken.

Kommunikasjonssjef Trude Måseide svarer slik, når Dagbladet spør om det er slik å forstå at statsministeren ikke ønsker at det skal være norsk lov - men hennes egne og stabens ønsker som skal regulere hvilke møter og aktiviteter som skal være offentlige:

- Selvsagt følger statsministeren norsk lov. Men loven har ikke tatt høyde for den raske teknologiutviklingen, og derfor blir dette et spørsmål om hvordan loven skal forstås, og vi mener det er behov for å se på loven på ny.

- Fire år er gått siden staten, ved Fylkesmannen i Oppland, stadfestet at Outlook-kalenderen til ordføreren og rådmannen i Lesja er offentlig. Hvorfor er det først når Dagbladet ber om innsyn i din Outlook-kalender, at statsministeren tar til orde for å innføre hemmelighold?

- Vi har tatt en selvstendig vurdering av saken, uavhengig av saken du viser til fra Oppland.

Jusprofessor: - Dramatisk

- Å kategorisk unnta all kommunikasjon som finner sted med omverdenen gjennom møteinnkallinger i Outlook vil i realiteten være å skjære vekk en vesentlig del av offentlighetsloven, sier professor emeritus Jan Fridthjof Bernt, en av landets kanskje fremste eksperter på offentlighetsloven, har.

Han understreker:

- Det er helt utenkelig at man skal kunne akseptere dette forslaget.

ADVARER: Jusprofessor Jan Fridthjof Bernt advarer mot konsekvensene av statsministerens forslag. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix Vis mer

I sitt brevet til ombudsmannen gir statsministerens kontor uttrykk for at Sivilombudsmannen har gått lenger i sin tolkning av offentlighetsloven enn hva Stortinget har ment.

«Det bør være lovgiver, og ikke ombudsmannen, som eventuelt beslutter en slik utvidelse av innsynsretten som ombudsmannens uttalelse etter vårt syn vil innebære», skriver Statsministerens kontor.

Professor Bernt har lest både Sivilombudsmannens uttalelse og statsministerens brev. Han kommenterer saken slik:

Dramatisk innhugg i innsynsrettighetene Jan Fridthjof Bernt, professor emeritus ved Universitetet i Bergen

- Sivilombudsmannens uttalelse fremstår meget grundig og veldokumentert. Uttalelsene fra Statsministerens kontor oppfatter jeg derimot som svært tynn. De hevder at ombudsmannen tolking av loven er i strid med lovgivers intensjoner, men uten å gjøre noe forsøk på å underbygge dette ved å sitere fra Stortingets behandling av saken, sier Bernt.

Han advarer også mot forslaget om å endre offentlighetsloven for å unnta meldinger som legges inn i møtekalenderen i Outlook.

- Dersom statsministeren får gjennomslag for det hun her foreslår vil det representere et ganske dramatisk innhugg i innsynsrettighetene. Vi kan ikke åpne for å la Outlook-kalenderen, og det som legges inn i denne, bli et slags reservat hvor retten til offentlig innsyn ikke eksisterer, sier Bernt.

Professoren mener ombudsmannen i sin uttalelse gjør helt rett i å advare mot hemmelighold av kalenderoppføringer i Outlook. Etter ombudsmannens syn kan nemlig dette åpne for omgåelser av loven, ved at dokumenter, bilder eller andre opplysninger legges ved som vedlegg til møteinnkallinger, og dermed unndras offentlig innsyn.

Men dette mener Statsministerens kontor er et hensyn som ikke skal vektlegges. «Det offentlige må legge til rette for åpenhet og kan ikke omgå dette ved å overlevere dokumenter per hånd, sende eposter, bilder, møteinnkallinger eller annet», heter det i svarbrevet til ombudsmannen.

- Det de egentlig sier her, er at verken opposisjonen på Stortinget eller folk flest skal ha noen rett til å kontrollere hvorvidt statsministeren etterlever offentlighetsloven. I stedet må vi bare stole på at forvaltningen gjør jobben sin og lar oss se det de mener vi bør se, kommenterer Bernt, før han poengterer:

- Hele poenget med offentlighetsloven er jo nettopp at man skal ha en rett til innsyn også der det offentlige ikke ønsker det.

Den erfarne professoren har skrevet kommentarutgaven til offentlighetsloven, og har gjennom en årrekke vært regnet som en av landets fremste innenfor offentlig rett. Han understreker at ombudsmannens tolkning ikke betyr noen utvidelse av innsynsretten ut over det som allerede gjelder i dag.

- Det er en rekke unntaksregler i offentlighetsloven som kan brukes der det er et legitimt behov for skjerming, som der informasjon må unntas av hensyn til for eksempel statsministerens sikkerhet eller av andre tungtveiende hensyn, og der det er tale om forvaltningsorganets egne arbeidsdokumenter med interne vurderinger.

Dagbladet gjør for ordens skyld oppmerksom på at klagesaken om innsyn i statsministerens kalender er ført i pennen av artikkelforfatteren.