En ny undersøkelse avdekker nedslående oppfatninger om ytringsfriheten blant offentlig ansatte.

Ytrings- frihet

– Det er alvorlig for samfunnet at så mange som halvparten av de spurte sier de vegrer seg for å delta i en offentlig debatt på grunn av lojalitetskravet til arbeidsgiver, sier generalsekretær Arne Jensen i Norsk Redaktørforening.

I går la generalsekretæren fram en ny undersøkelse som viser hvordan offentlig ansatte vurderer sin mulighet til å fortelle mediene om kritikkverdige forhold ved arbeidsplassen.

Undersøkelsen tar utgangspunkt i 199 mellomledere knyttet til Utdanningsforbundet, Sykepleierforbundet og Politiets Fellesforbund i begge agderfylkene.

Ytringsfrihet for offentlig ansatte: • Ny undersøkelse utført av InFact Norge på oppdrag fra Norsk Redaktørforening. • 199 mellomledere i Utdanningsforbundet, Sykepleierforbundet og Politiets Fellesforbund i agderfylkene svarte på hvordan de vurderer sin mulighet til offentlig å si fra om kritikkverdige forhold ved sin arbeidsplass. • Undersøkelsen ble presentert på et arrangement under Arendals­uka i går.

– Strengere lojalitetskrav

– Det er ingen grunn til å tro at disse funnene ikke er representative for resten av landet, sier Jensen.

Undersøkelsen viser at 83 prosent av de intervjuede mellomlederne i politiet svarer at kravene til lojalitet til politiledelsen er blitt strengere de seneste årene. Tilsvarende tall for Utdanningsforbundet og Sykepleierforbundet er 32 og 34 prosent.

Et lite lyspunkt for politiet er at 17 prosent oppgir at det i løpet av de siste årene er blitt lettere å utveksle synspunkter og erfaringer med kolleger på samme nivå.

– En fryktkultur

En mulig feilkilde i undersøkelsen er at den kun har 18 respondenter fra Politiets Fellesforbund, mens 108 svarte fra Utdanningsforbundet.

Leder i Politiets Fellesforbund Sigve Bolstad tror imidlertid undersøkelsen tegner et riktig bilde av situasjonen for ytringsfriheten i politiet.

– Dette samsvarer med undersøkelser vi selv har gjort internt, sier han.

– Hvorfor er politiet en versting i slike undersøkelser?

– Det handler om kulturen for å si fra og uttale seg offentlig i politiet. Jeg hører ofte ordet fryktkultur bli brukt i denne sammenhengen.

De siste årene fins det flere saker der varslere i politiet har opplevd represalier. Skrekkeksempelet er konsekvensene for varsleren i Monika-saken, Robin Schaefer.

Det såkalte Fougner-utvalget konkluderte med at varsleren ble utsatt for ulovlig gjengjeldelse av ledelsen i Hordaland politidistrikt da han varslet om etterforskningsfeil etter at åtte år gamle Monika Sviglinskaja ble funnet død i 2011.

– Saken er på alle måter et godt eksempel på hvilke represalier man kan oppleve dersom man sier fra i politiet. Det fins mange liknende eksempler, uten at jeg vil gå inn på enkeltsaker, sier Bolstad.

Stemplet som bråkmaker

Fagforeningslederen peker på betydningen av tillit.

– Det handler om hva slags samfunn vi skal ha. Ønsker man et samfunn der befolkningen kan ha tillit til ordensmakta, der kritikkverdige forhold kan tas opp i offentligheten? Eller ønsker man et samfunn der slikt skyves under teppet?

Bolstad opplever at offentlig ansatte som går inn i en offentlig debatt om sine yrker, fort blir stemplet som bråkmakere.

– Det som egentlig bunner i en kjærlighet til jobben og et ønske om å utføre samfunnsoppdraget på en best mulig måte, blir fort tolket som det motsatte, sier han.

Politilederen krever at regjeringen tar tak i ytringsfrihetsspørsmålet i den pågående politireformen.

– Det er hyperaktuelt nå som vi er inne i tidenes største reform, sier Bolstad

Også våre folkevalgte bør ta problemet mer alvorlig, mener Bolstad.

– Det sto fint lite om holdninger og ytringskultur i stortingsmeldingen som kom fjor. Tonen fra toppen, både fra administrativ og politisk ledelse, har mye å si for å få til en ny type kultur som applauderer at ansatte sier fra om kritikkverdige forhold på arbeidsplassen, sier Bolstad.

morten.smedsrud@klassekampen.no