Er den nye hurtigrutekaia i Bodø det verste eksempelet på offentlig sløsing for 2017?

En jury sammensatt av representanter valgt ut av Skattebetalerforeningen og Nettavisen har nominert fem kandidater til Sløseriprisen 2017. Prisen tildeles verste eksempel på sløseri i det offentlige i året som gikk.

Tirsdag presenterer vi den andre kandidaten: Den nye hurtigrutekaia i Bodø.

Her er de øvrige kandidatene:

Kandidat 1: Luftslottet Dale

Kandidat 3: På rømmen fra politiet, får penger fra NAV

Kandidat 4: Boligbygg-skandalen

Kandidat 5: Mens flere tusen jobbet frivillig, svidde idrettstoppene av kjempesummer på alkohol



Tips oss om sløsing: Send epost til redaksjonen her

Vinneren kåres gjennom en avstemning på Nettavisen.



- Kaster penger ut gjennom vinduet

Den kostbare kaia skulle etter planen stå ferdig allerede i 2014. Prisen var satt til 75 millioner kroner, ifølge NRK. Da kaia sto ferdig i fjor, endte prislappen imidlertid på svimlende 121,5 millioner kroner. Per i dag blir ikke kaia brukt av Hurtigruten, som fortrekker den gamle Terminalkaia. Rederiet mener den gamle kaia, som de skal bruke i tiden framover, har både bedre vindforhold og ankringsforhold enn den nye kaia.

Selv om den nye kaia var delvis bygget for Hurtigruten, har rederiet aldri bedt om den nye kaia.

- Dette viser hvor galt det blir når folk i offentlig forvaltning ikke snakker sammen og bruker millioner av kroner uten respekt for at det er skattebetalernes penger, sier jurymedlem og sjefredaktør Gunnar Stavrum i Nettavisen.

- Mens staten bruker hundrevis av millioner kroner på å kjøpe tjenester fra Hurtigruta, spurte ingen i Bodø om Hurtigruta ville ha den nye havna. Den ene offentlige etaten kaster penger ut gjennom vinduet fordi man ikke snakket med den andre offentlige etaten, sier Stavrum.

- I tillegg bommet Bodø på hvor mye den nye havna skulle koste, og prisen sprakk til slutt med 50 millioner kroner.

- Den nye havna er definitivt en kandidat til Sløseriprisen 2017, sier Stavrum.

- Ønsket å flytte tilbake til den gamle kaia

I tidsperioden 12. februar til november i fjor, benyttet Hurtigruten den nye kaia, ettersom den gamle Terminalkaia ble utbedret. Hurtigruten ønsket imidlertid å flytte tilbake til den gamle kaia straks det lot seg gjøre.

«Hurtigrutens konklusjon er per dato at vi av operative og sikkerhetsmessige grunner foretrekker å flytte tilbake til Terminalkaia når anleggsarbeidene er ferdige,» skrev rederiet i et evalueringsbrev, ifølge NRK.

Utviklings- og kommunikasjonssjef i Bodø havn, Erlend A. Willumsen, har tidligere uttalt til NRK at kaia ikke kommer til å bli stående tom, og vil bli brukt av cruiseskip og som liggekai av fiskebåter og offshorefartøy i framtiden.

Redaktør i Bodø Nu, Markus André Jensen, har omtalt den nye kaia som et skandaleprosjekt, og har tidligere skrevet i en kommentar at det vitner «om en spektakulær mangel på kontroll å iverksette et slikt prosjekt, uten å ha spikret en bruksavtale med den som til syvende og sist skal benytte kaia».

«Det faktum at kaia er uegnet for Hurtigruten burde vært avklart for lenge siden,» skrev han videre i en kommentar i november i fjor.

Les også Storsatsingen endte som pengesluk

- Ingen kortsiktig investering

Bodø havn og Bodø kommune har valgt å komme med en felles uttalelse om nominasjonen.

- Byggingen av Terminalkai Sør, som dere kaller hurtigrutekai, er en del av et stort utviklingsprosjekt som heter Byen og havna; for fortsatt utvikling av Bodø som sjøfarts- og havneby. Vi har selvsagt ikke bygget Terminalkai Sør bare for en aktør (Hurtigruten). Selv om Hurtigruten ikke legger til her nå, er kaien i daglig bruk både ved ulike anløp og gjennom utleie av areal på land, og den genererer gode inntekter, skriver kommunikasjonssjef i Bodø kommune, Tord Bertinussen, i en e-post til Nettavisen.

- Etter planen skal Terminalkai Sør benyttes når den nye kystruteavtalen trer i kraft i 2021, og det sees på om det skal etableres et terminalbygg på kaien blant annet for å ivareta behovene til Hurtigruten og Havila, som for øvrig vant anbudet om Kystruten som ble klart forrige uke. Å bygge kaier er relativt kostbart og ingen kortsiktig investering. Investeringens suksess eller fiasko kan derfor heller ikke konkluderes etter den korte tiden som er gått etter at Terminalkai Sør sto ferdig i 2017, skriver Bertinussen.

- Skipstrafikken i Bodø havn er slik at det er drøyt 7000 anløp årlig, og vi venter at tallet vil øke i årene fremover spesielt innen områdene gods/logistikk, passasjertrafikk, fiskeri offshore og cruise. Dette er trafikk som Bodø havn skal ta imot og håndtere på en profesjonell måte, og da trenger vi både Terminalkai Sør og de øvrige kaiene i indre havn, skriver han.