Professor etter Aftenposten-avsløringer: Kan være tegn på at Riksrevisjonen bør revidere Stortingets pengebruk

Per Lægreid mener det kan være aktuelt at Stortingets vaktbikkje rettes mot seg selv.

Stortingsbygningen fotografert i oktober. Her holder 169 folkevalgte til, og virksomheten deres finansieres over statsbudsjettet. Men hverken Ap, Høyre, Frp eller Sp vil gi fullt innsyn i hvordan dere stortingsgrupper bruker offentlige penger. Pedersen, Terje / NTB scanpix

30. nov. 2018 20:49 Sist oppdatert 30. november 2018

– Dette er ikke akkurat noe som bidrar til å styrke folks tillit til politikere.

Det er professor Per Lægreids oppsummering av Aftenpostens funn de siste ukene. Vi har omtalt hvordan Stortinget har overført 862 millioner kroner til egne partigrupper de siste fem årene, og hvordan enkelte partigrupper bruker millionbeløp på fest og sosiale arrangementer.

Samtidig nekter fem av ni partier å gi detaljert innsyn i hvordan de bruker offentlige penger.

Parlamentarisk leder Hans Andreas Limi i Frp forklarte i forrige uke dette til dels med at en revisor «sjekker at alt vi foretar oss er i henhold til det regelverket som er vedtatt».

Men revisor Ole Gunnar Foss i Revisjonsselskapet AS har forklart at det ligger «utenfor revisors mandat å undersøke om pengene brukes på stortingsrelevant arbeid».

Lægreid, som er professor ved institutt for administrasjon og organisasjonsvitenskap ved Universitetet i Bergen, mener statlige organisasjoner ville «fått Riksrevisjonen på nakken» om tilsvarende forhold hadde blitt avslørt der.

Professor: Bør vurderes om Riksrevisjonen skal undersøke pengebruken

Riksrevisjonen er en offentlig myndighet som har som oppgave å «bidra til at fellesskapets midler og verdier blir brukt og forvaltet slik Stortinget har bestemt».

Organisasjonen rapporterer til Stortinget, men undersøker kun pengebruken i departementer og statlige organisasjoner, ikke i nasjonalforsamlingen.

– Riksrevisjonen undersøker ikke Stortinget, men dette kan jo være et tegn på at det bør vurderes om Riksrevisjonen bør begynne å revidere Stortingets pengebruk, sier Lægreid.

Fakta Dette er saken Aftenposten omtalte onsdag 14. november hvordan Stortingets partigrupper de siste fem årene har fått overført 862 millioner kroner fra statsbudsjettet. Dette er offentlige penger som partiene kan bruke nokså fritt, men det kreves at pengene skal gå til «stortingsrelatert arbeid». Fire av ni partier nekter å gi innsyn i detaljerte oversikter som viser hvordan pengene er brukt. MDG, SV, Rødt og KrF valgte å gi innsyn da Aftenposten spurte for første gang i slutten av oktober. 22. november snudde Venstre, og ga også innsyn. De fire partiene velger dermed å utvise mindre åpenhet enn kravene Stortinget stiller til offentlig sektor om innsyn i bruk av offentlige midler. Aftenposten har blant annet bedt om detaljert innsyn i følgende regnskapsposter: «Reiser andre»

«Kurs/seminar/kompetansehevingstiltak»

«Møter (herunder representasjon)»

«Andre arrangementer»

«Gaver»

«Telekostnader»

«Velferdsutgifter»

«Representanter reiser utenlands»

«Representanter reiser innenlands» Partigruppene består av både folkevalgte representanter og ansatte. Høyre, Frp, Arbeiderpartiet og Senterpartiet nekter fortsatt offentligheten innsyn i regnskapsdetaljer som viser hvordan de bruker offentlige midler. Vis mer

Universitetet i Bergen

Stortinget kan bestille gransking av seg selv

Professor Åge Johnsen ved Oslo Met (tidligere Høgskolen i Oslo og Akershus) mener at kontrollen bør ligge utenfor partigruppene, men likevel hos Stortinget.

– Det er naturlig at Stortingets administrasjon har kontrollrutiner og undersøker hvordan pengene blir brukt på vegne av presidentskapet, sier han.

Johnsen advarer samtidig mot å sette i gang et overdrevent kontrollapparat.

– Selv om det har fremkommet ting som tyder på at det kan være nødvendig med bedre oppfølgning av pengebruken, så skal man være forsiktig med å innføre for omfattende kontrollopplegg rundt et system som i utgangspunktet er tillitsbasert. Men da har også de som har fått tilliten et ansvar for å sørge for at denne ikke blir misbrukt, sier han.

Riksrevisjonens kommunikasjonsrådgiver Stein Morch opplyser at Riksrevisjonen i utgangspunktet ikke har mandat til å undersøke hvordan partigruppene bruker de offentlige pengene de bevilger til seg selv, men at loven åpner for at Stortinget i plenum kan be Riksrevisjonen om å gjøre en slik undersøkelse.

Danskene ber politikerne være forsiktige med fellesskapets bankkort

Det danske folketinget har i likhet med Norge en ordning der partigruppene får støtte. Men der heter det at bruken av pengene skal «ske under hensyn til god offentlig forvaltning og således, at en given aktivitet skal gennemføres med de minst mulige omkostninger».

De offentlige pengene som Stortinget bevilger til seg selv er ikke omfattet av tilsvarende krav.

«Regnskapsloven og bokføringsloven setter noen rammer, blant annet at bruken skal være rimelig i forhold til hva som kan forventes av tilsvarende type virksomheter, men det er her behov for betydelig grad av skjønn. Ansvaret for denne skjønnsutøvelsen ligger hos gruppene», skriver Stortingets kommunikasjonsrådgiver Isabell Pettersen Vikan i en e-post.

Hun understreker også det overordnede ansvaret for å undersøke hvordan pengene brukes ligger hos gruppene selv, men at revisor skal kontrollere at utgiftene er «innenfor regnskapsloven, skatteloven, bokføringsloven og Stortingets regelverk. Revisjonen tar ikke stilling til skjønnsutøvelsen i bruken av midlene, men Stortingets regelverket har likevel en rekke bestemmelser om bruken av tilskuddsmidlene som revisjonen aktivt må ta stilling til».

Har du tips om denne eller lignende saker? Ta kontakt med Aftenpostens journalister på e-post eller send en kryptert melding i Signal-appen til 970 42 342.