«Norges beste arbeidsplass» er til salgs | Hans Olav Hellem

Hans Olav Hellem HR-direktør, Making Waves

9. apr. 2019 19:00 Sist oppdatert 14. april 2019

Det er dessverre ingenting som tilsier at vinnerne av Great Place to Work egentlig er Norges beste arbeidsplasser, skriver innleggsforfatteren. Tero Vesalainen, Shutterstock / NTB scanpix

Det er synd at Great Place to Work-rangeringen gir så lite mening.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Great Place to Work har nettopp kåret «Norges beste arbeidsplasser 2019». Mange virksomheter har vært spent på hvordan de gjør det i årets kåring. I et presset arbeidsmarked betyr det mye å kunne smykke seg med tittelen «Norges beste».

Det er dessverre ingenting som tilsier at vinnerne av Great Place to Work egentlig er Norges beste arbeidsplasser. Det er det flere grunner til:



Helkommersielt, smalt og skjevt

For det første er Great Place to Work en helkommersiell aktør som bedrifter betaler betydelige beløp for å jobbe med. Og det er kun kundene til Great Place to Work som er med i den årlige rangeringen. Det koster altså penger å bli vurdert som «Norges beste arbeidsplass».

Great Place to Work har definert at kun virksomheter med mer enn 20 ansatte kan delta i kåringen. Det finnes ca. 30.000 slike selskaper i Norge (av 580.000 totalt). Av disse er bare 200 med på Great Place to Work. Det tilsvarer 0,7 prosent (eller 0,03 prosent av totalen). Utvalget er altså smalt og skjevt.

Påvirkes svarene?

For det andre er «medarbeiderundersøkelse som konkurranse» en vanskelig øvelse.

Medarbeiderundersøkelser brukes for å kartlegge hvordan de ansatte har det. Skal man ha sjanse til å forbedre arbeidsplassen, må svarene være ærlige. Men hvordan påvirkes de ansatte når de vet at svarene de gir, bestemmer hvor godt arbeidsplassen gjør det i en konkurranse?

Det er grunn til å anta at vissheten om en rangering vil kunne påvirke svarene. Ville like mange deltatt i undersøkelsen, og ville de svart det samme, dersom Great Place to Work ikke hadde vært en kåring?

Lesere forledes

For det tredje er den journalistiske dekningen av Great Place to Work problematisk.

Når Great Place to Work omtales i mediene, som i Aftenposten og Ledernytt, forledes ofte leserne til å tro at dette er en åpen, nasjonal undersøkelse på linje med Universums kåring av studenters mest attraktive arbeidsgivere eller Norsk Kundebarometers rangering av norske forbruker-merkevarer.

Men det stemmer altså ikke. Betaler du ikke Great Place to Work, hjelper det ikke med lykkelige medarbeidere.

Markedsføring på sviktende grunnlag

Man kunne selvsagt latt svakhetene ved Great Place to Work passere. Men i et presset arbeidsmarked er det frustrerende å se konkurrenter markedsføre seg på sviktende grunnlag.

For det er naturligvis slik at Great Place to Works kunder bruker resultatene fra kåringen i markedsføring mot potensielle jobbsøkere.

Sopra Steria viser til seieren i årets GPTW-undersøkelsen som sannhetsvitne for å slå fast at de er Norges beste arbeidsplass. Det er ingen grunn til å tro at det ikke er flott å jobbe i Sopra Steria, men det er heller ingen grunn til å slå fast at dette er Norges beste arbeidsplass.

Upresis rangering

Det er synd at Great Place to Work-undersøkelsen resulterer i en upresis rangering. Medarbeiderundersøkelser er viktige og bør prioriteres høyt.

Hans Olav Hellem er HR-direktør i Making Waves som blant annet tilbyr digital tjenesteutvikling.

Det finnes heldigvis en rekke alternativer til Great Place to Work. Hos oss bruker vi et verktøy som løper gjennom hele året og som viser oss hvordan vi scorer på ulike arbeidsmiljø-aspekter sammenlignet med andre bedrifter i Norge og internasjonalt. Verktøyet hjelper oss å identifisere områder vi kan forbedre, og vi får konkrete tips og råd for å bli en bedre arbeidsplass.

Vi vinner ingen priser, riktignok, men det er da heller ikke målet med et godt arbeidsmiljø.

Les svaret fra Great Place To Work.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter