Rikosten määrä laski tammi-kesäkuun aikana runsaalla 7 prosentilla, eli noin 28 000 rikoksen verran viime vuoteen verrattuna. Myös seksuaalirikosten määrä on laskenut.

Yhden rikostyypin määrä kuitenkin jatkaa nousuaan. Raiskausrikoksia on tullut poliisin tietoon tänä vuonna 625, mikä on 115 kappaletta enemmän kuin viime vuonna. Nousu on ollut viimeisen kolmen vuoden aikana tasainen. Myös ulkomaalaisten osuus epäillyistä on kasvanut kolmena vuonna. Tänä vuonna osuus kasvoi 1,2 prosenttia viime vuodesta.

Poliisi uskoo raiskausepäilyjen kasvun johtuvan erityisesti siitä, että ilmoittamiskynnys seksuaalirikoksista on laskenut jatkuvasti.

– Erityisesti seksuaalirikoksiin liittyvä avoin keskustelu on madaltanut kynnystä. Rikoksen uhrin asemaan ja oikeuksiin liittyvät parannukset ja mahdollisuudet päästä avun ja tuen piiriin ovat myös edistäneet rikosten ilmituloa, sanoo poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen

Kolehmainen viittaa niin sanottuun uhridirektiiviin, jonka vaatimukset on sisällytetty lakiin viime vuonna. Sen myötä poliisille on tullut velvoite rikosten uhrien ohjaamiseksi avustusjärjestelmien piiriin sekä uhrien suojelutarpeen huomioiminen prosesseissa.

Petokset romahtaneet

Suurin muutos poliisin tilastoissa on tapahtunut petosrikollisuuden kohdalla. Poliisn tietoon tulleiden petosrikosten määrä on laskenut viime vuodesta 34 prosenttia, eli noin 7700 rikoksen verran. Vuoteen 2015 verrattuna laskua on jopa 61 prosenttia.

Poliisi perustelee kehitystä sillä, että poliisi on perustanut omia tutkintaryhmiään tutkimaan nettipetosrikoksia, sekä kyberrikollisuutta. Poliisin mukaan petosrikollisuudesta noin 60 prosenttia tapahtuu internetissä tai sen välityksellä. Lisäksi kansalaiset ovat poliisin mukaan aiempaa tietoisempia ja varautuneempia esimerkiksi maksuvälinepetosten varalta.

Turvapaikanhakijat epäiltynä 1390 rikoksesta

Turvapaikanhakijoiden osuus rikoksista epäiltynä ei ole muuttunut viime vuodesta. Tänä vuonna turvapaikanhakijoita epäillään 1390 rikoksesta, mikä on kuusi kappaletta enemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna. Suurin osa rikosepäilyistä koskee näpistyksiä, varkauksia ja pahoinpitelyitä. Turvapaikanhakijoita on paljon myös rikosepäilyn uhrina.

Toisaalta rikosepäilyjen voidaan todeta suhteellisesti kasvaneen, sillä turvapaikanhakijoiden määrä on laskenut viime vuodesta voimakkaasti. Suomen vastaanottojärjestelmässä on tällä hetkellä noin 15 730 turvapaikanhakijaa.

Ulkomaan kansalaisten osuus Suomen koko väkiluvusta on noin 4,5 prosenttia. Siihen nähden ulkomaalaiset ovat Suomen kansalaisia useammin rikosten uhreina lähes kaikissa rikostyypeissä.