Työlainsäädännön muutokset työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi

Suomessa työsuhteen konkreettiset ehdot määräytyvät pitkälti työehtosopimusten mukaan. Valtakunnallisissa työehtosopimuksissa on puolestaan otettu huomioon alakohtaiset tarpeet. Alasta riippuen työehtosopimuksissa on annettu työpaikkatasolle mahdollisuus sopia työehtosopimuksessa sovituissa rajoissa paikallisista järjestelyistä. Osana neuvottelujärjestelmää paikallinen sopiminen edellyttää, että sopijapuolten tasapuolinen kohtelu turvataan.

Työtehtävien muutoksista aiheutuva osaamisvaatimusten kasvaminen edellyttää jatkuvia toimia työntekijöiden työssä oppimisen ja jatkuvan kouluttautumisen mahdollistamiseksi. Osaamistarpeiden muutosten ennakointi on avainasemassa pyrittäessä mahdollisimman tehokkaasti vastaamaan uusiin haasteisiin.

1.24* Työmarkkinajärjestöjen neuvottelu- ja sopimusjärjestelmää sekä sen osana paikallisen sopimisen pelisääntöjä koskevien neuvottelujen tuloksia hyödyntäen arvioidaan kolmikantaisesti lainsäädännön muutostarpeet. (TEM)

1.25* Jatketaan TEM:in johdolla jo käynnistynyttä kolmikantaista selvitystyötä asioista, jotka liittyvät nollatyösopimuksiin, alipalkkauksen epäkohtiin ja osa-aikaisten mahdollisuuksiin tehdä lisätöitä. (TEM)

1.26 Parannetaan ulkomaalaisten opiskelijoiden edellytyksiä jäädä tutkinnon suorittamisen jälkeen työskentelemään Suomeen valmistumisen jälkeen myönnettävän oleskeluluvan keston merkittävän pidentämisen ja harjoittelumahdollisuuksien avulla. (SM)

Mistähän se johtuu, että kun puhutaan kolmikannan asioista, suomenkielikin muuttuu koukeroiseksi ja ilmaisut kryptisiksi.

Tuo ulkomaalaisten opiskelijoiden asia pitäisi saada kuntoon kokonaan. Miksi me koulutamme lahjakkaita kiinalaisia kalliilla rahalla ja sitten karkotamme heidät maasta? Huippuasiantuntijoita kohdellaan erittäin alentavasti. Voisiko ajatella, että Suomessa suoritettu riittävän korkea tutkinto oikeuttaisi suoraan oleskelu- ja työlupaan?

(Ensimmäinen osa tuli valmiiksi. Pidän vähän taukoa)