Tämä on yrittäjä Sami Karjalaisen, 40, tavallinen työpäivä. Hän herää kodissaan Nokialla kahdeksalta. Aamu on leppoisa ja aamupalan mainostoimistoyrittäjä syö yhdeksältä.

Kymmeneltä Karjalainen menee kotitalonsa päädyssä olevaan toimistoon ja avaa tietokoneensa.

– Teen töitä tietokoneella neljä tai viisi tuntia päivässä, Karjalainen sanoo.

Päivällä hän kokkailee itselleen lounaan ja nukkuu päiväunet, jos väsyttää.

– Tämä ei ollut tietoinen ratkaisu, vaan ajauduin tähän, luova suunnittelija kertoo työajastaan.

Uusia kokeiluja Suomessa

Vastaavat kokeilut näyttävät yleistyvän. Markkinointiviestintää tekevä Vapa kertoi tällä viikolla (siirryt toiseen palveluun), että se aloittaa ensimmäisenä suomalaisena asiantuntijayrityksenä huhtikuussa kuuden tunnin työpäivän. Kokeiluun osallistuu 45 työntekijää. Palkka säilyy samana ja tavoitteena on säilyttää sama tuottavuus kuin 7,5 tunnin työpäivän aikana.

Helsingin Sanomat kertoi helmikuun lopussa (siirryt toiseen palveluun), että mainostoimisto Wörksissä työntekijät siirtyvät kahdeksi kuukaudeksi nelipäiväiseen työviikkoon täydellä palkalla.

Viime kesänä tuolloin liikenne- ja viestintäministerinä ollut Sanna Marin (sd.) mietti, voisiko Suomessa olla tulevaisuudessa tällainen lyhennetty työviikko. Moni tyrmäsi tämän utopiaksi.

Esimerkkejä on myös maailmalla

Ohjelmistoyhtiö Microsoft kokeili viime syksynä Japanissa (siirryt toiseen palveluun) nelipäiväistä työviikkoa. 2 300 työntekijää sai viisi peräkkäistä perjantaita vapaaksi ilman että palkka pieneni. Yrityksen mukaan tuottavuus nousi 40 prosenttia.

Vuonna 2018 uusiseelantilainen kiinteistösijoitusyritys kokeili (siirryt toiseen palveluun) nelipäiväistä viikkoa 240 työntekijällään. Kokeilusta tehdyn tutkimuksen mukaan työntekijöiden stressi väheni 7 prosenttia. Työn ja muun elämän tasapaino parani huomattavasti.

Lisää esimerkkejä löytyy Harvard Business Reviewistä (siirryt toiseen palveluun).

Viiden vuoden kokemus

Tarvitsen vastapainoksi muutakin elämää, josta ammentaa ideoita, Sami Karjalainen sanoo. Jani Aarnio / Yle

Nokialainen Sami Karjalainen on kokeillut lyhennettyä työaikaa viisi vuotta. Silloin hän perusti Vehree-nimisen mainostoimiston.

Yrittäjä huomasi heti, että on tehokkaimmillaan, jos tekee töitä vähemmän kuin kahdeksan tuntia.

– Työtehoni on parempi, kun keskityn töihin oikeasti enkä vain roiku Facebookissa. Nukun hyvin, mikä on myös tärkeää.

Ennen omaa yritystä Sami Karjalainen oli kuusi vuotta töissä palkansaajana. Hän kävi töissä kyllä kahdeksan tunnin ajan, mutta myöntää, ettei tehnyt koko ajan täysillä töitä. Työt hoituivat työaikaa nopeammassa ajassa.

– Palkkatyössä piti välillä esittää, että on koko ajan ahkera. Nyt minun ei tarvitse esittää. Kun pääsin kokeilemaan yrittäjän vapautta, en ikinä vaihtaisi tätä pois.

Monessa työssä työvire katkeaa tutkimuksien mukaan kymmeniä, ellei satoja kertoja päivässä sähköposteihin tai puheluihin. Toisaalta jos saa keskittyneen flow-tilan päälle, työn tehokkuus paranee ilmiömäisesti.

Työn ja vapaa-ajan ero on kaventunut. Välillä on vaikea tietää, mikä on työaikaa ja mikä ei. Karjalaisen päässä syntyy ideoita, kun hän kantaa klapeja sisään tai käy uimassa.

– Luovalla alalla tarvitaan vapaata ja laiskottelua, että ideoita syntyy.

Sami Karjalainen ei ole tietokoneella monta tuntia päivässä, mutta ideat virtaavat vaikka rannalla. Sami Karjalaisen albumi

Karjalaisen mukaan työaika perustuu Suomessa liikaa maatalousyhteiskunnan käytäntöihin tai tehdastyöhön, vaikka työn luonne on muuttunut oleellisesti.

Hänkin tunsi ensin huonoa omaatuntoa, kun ei ollut tietokoneella heti aamusta. Sitten mies huomasi, että saa saman liikevaihdon, vaikka herää myöhemmin. Sami Karjalainen kertoo tienaavansa sen verran, että tulee toimeen.

– Pointti on tehdä hommat. Kellonajalla ei ole merkitystä.

"On yrittäjiä, joita ei saa pois töistä"

Suomessa noin kaksi kolmasosaa yrittäjistä on yksinyrittäjiä. Vuonna 2018 yksinyrittäjiä oli 182 000.

Pirkanmaan Yrittäjien toimitusjohtaja Pasi Mäkinen tietää, että yrittäjät tekevät keskimäärin pidempiä päiviä kuin palkansaajat. Jani Aarnio / Yle

Pirkanmaan yrittäjien toimitusjohtaja Pasi Mäkinen sanoo, että läheskään kaikilla aloilla Karjalaisen työaika ei onnistuisi.

Tämä johtuu siitä, että yrittäjät tekevät usein pienillä tuntiveloituksilla pitkiä päiviä. Suomen Yrittäjien kyselyn mukaan jopa 16 prosenttia alle tuhat euroa kuukaudessa tienaavista yrittäjistä tekee yli 50 tunnin työviikkoa.

– On yrittäjiä, joita ei saa pois töistä. Sitten on yrittäjiä, jotka näkevät keskeiseksi asiaksi vapauden.

Suuri osa yrittäjistä haluaa kasvattaa yritystään. Tämäkin ajaa pitkiin päiviin. Mäkinen muistuttaa kuitenkin, että asiakas ostaa lopputuloksen, eikä aikaa.

Yrittäjät pitävät yleensä harvoin lomaa

Yksinyrittäjistä (siirryt toiseen palveluun) vain joka viides kertoi viettävänsä vähintään neljä viikkoa lomaa vuodessa. Joka viides on lomalla viikon tai vähemmän.

Sami Karjalainen tekee tässäkin eri tavalla. Hän pitää kesäisin viiden viikon kesäloman.

Lisäksi hän on ollut useana vuonna marras-joulukuussa kuukauden Espanjassa. Sitä Karjalainen kutsuu työlomaksi.

– Viihtyisin Espanjassa pidempäänkin, koska en pidä Suomen marraskuusta.

Sami Karjalainen ei tee iltaisin tai viikonloppuisinkaan töitä. Sen sijaan hän käy uimassa, taidenäyttelyissä ja elokuvissa, näkee kavereita, remontoi 120-vuotiasta taloaan tai osallistuu yhdistystoimintaan.

Jos asiakas soittaa hänelle, eikä hän pääse vastaamaan, hän soittaa myöhemmin takaisin. Hänestä asiakkaat ymmärtävät tilanteen.

Sami Karjalainen huomasi, että työt onnistuvat hyvin Espanjasta käsin, tarvitaan vain tietokone ja nettiyhteys. Sami Karjalaisen albumista

Osa kummeksuu valintaa

Karjalainen ei ole juuri puhunut asiakkaidensa kanssa työajastaan. Moni hänen asiakkaistaan on uusi yrittäjä, joka haluaa logon ja verkkosivut. Tapaamisessa puhutaan työasioista, ei henkilökohtaisia asioita.

Sen sijaan toiset yrittäjät ovat kummeksuneet valintaa.

– Toinen yrittäjä on sanonut suoraan minulle olevansa niin rahalle ahne, että haluaa tienata enemmän rahaa. Se on minusta jokaisen oma asia.

Suomessa yrittämisestä annetaan helposti raskas kuva. Sami Karjalainen toivoo, että hänen tarinansa rohkaisee nuoria ryhtymään yrittäjiksi.

1980-luvulla tai sen jälkeen syntyneet millenniaalit haluavat työltä muuta kuin vanhempansa. Rahan merkitys vähenee: tärkeämpää on merkityksellinen työ kuin hyvä palkka.

– Uskon, että työaika on nuorille tärkeä asia.

Voit keskustella aiheesta to 5.3. kello 23. asti.

Lue lisää:

Kuusituntista työpäivää kokeiltiin Suomessa jo 1990-luvulla ja kaikki tuntuivat hyötyvän siitä – miten ihmeessä kokeilu ei jatkunut tähän päivään?

Keskustelu kuuden tunnin työpäivästä käy kuumana: “Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita"

Nuoret työntekijät ovat epälojaaleja ja kärsimättömiä – mutta paljon parempia työntekijöitä kuin vanhempansa