Suurin osa poliiseista pitää IL:n kyselyn mukaan uutta terrori-iskua ja lähiöiden eriarvoistumista – ja jopa jengiytymistä – todennäköisenä. Myös syrjäseutujen turvallisuudesta ollaan huolissaan.

IL:n poliisikyselyn perusteella enemmistö Suomen poliiseista pitää uuden terrori-iskun toteutumista todennäköisenä.

Joidenkin vastaajien mukaan vuoden 2015 poikkeuksellisen suuri määrä Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita lisäsi poliisin työtaakkaa.

Lähiöiden lisäksi poliisit ovat huolissaan poliisiverkon katveeseen jäävästä syrjäseudusta.

Sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan tarvitaan satoja poliiseja seuraavalla vaalikaudella.

Noin 88 prosenttia Iltalehden kyselyyn vastanneista poliiseista piti vähintään melko todennäköisenä Turun puukotusten kaltaisen terrori-iskun toistumista.

Perusteluita oli monenlaisia: osa poliiseista pitää nykyisiä resursseja terroriuhkien torjuntaan liian vähäisenä, osa pitää yksittäisen terrori-iskun torjumista haastavana ja osa kokee, ettei rivipoliisilla ole todellisia mahdollisuuksia arvioida iskujen todennäköisyyttä.

Jopa 88 prosenttia IL:n poliisikyselyn vastaajista pitää todennäköisenä sitä, että Suomessa tapahtuu uusi terrori-isku. Kuva Turun puukotusten jälkeen pidetystä hiljaisesta hetkestä. Jenni Gästgivar

Siitä poliisit ovat yhtä mieltä, että ajatus Suomesta lintukotona on väärä.

– Suomi on aiemmin ollut lintukoto ja sen johdosta elämme vielä turvallisten aikojen jälkimainingeissa. Turun terrori-iskun pitäisi olla herätys. Näin pienillä poliisin resursseilla emme pysty torjumaan tänä päivänä esimerkiksi Ruotsissa vallitsevan tasoista lähes kaaosta, eräs poliisi väittää.

Kyselyn avovastauksissa viittauksia Ruotsiin on useita. Viittaukset tarkoittavat esimerkiksi elokuussa Ruotsissa tapahtuneita autopaloja ja sitä seurannutta keskustelua Ruotsin lähiöiden ongelmista, kuten järjestäytyneestä rikollisuudesta ja jengiytymisestä.

Turvapaikanhakijat

Iltalehden kysely poliisimiehille tehtiin ennen joulukuussa Oulussa paljastunutta, turvapaikanhakija- ja pakolaistaustaisten miesten tekemää seksuaalirikossarjaa, joka nosti kyseisen ryhmän korostuneen osuuden seksuaalirikosten tekijöistä suureksi puheenaiheeksi.

Jo ennen Oulun murheellisia uutisia poliisien huoli esimerkiksi kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista turvapaikanhakijoista ja maahanmuuttajien kotoutumisen ongelmista oli kyselyn perusteella merkittävä. Se nousi esiin ilman erillistä kysymystä avoimissa vastauksissa.

– Olisi naiivia väittää, ettei massamaahanmuutolla olisi mitään negatiivisia vaikutuksia yleiseen turvallisuuteen maassamme, sanoo yksi vastaaja.

Erään vastaajan mukaan erityisesti ”toimettomat maahanmuuttajat” aiheuttavat ongelmia, jotka uhkaavat vain pahentua tulevaisuudessa.

– Heidät pitää saada alusta asti tekemään tavoitteellisesti "suomettumista", eikä vaan makuuttaa vastaanottokeskuksessa tai muuten toimettomana. Tekemisellä ja suomen kielen opettelemisella he pystyvät integroitumaan yhteiskuntaan ja se auttaa myös pitämään yllä Suomen turvallisuutta, vastaaja tarjoaa ratkaisuksi.

Moni vastannut viittaa myös syksyn 2015 turvapaikanhakijoiden suureen määrään, joka lisäsi vastaanottokeskusten läheisyydessä poliisitehtäviä – myös alueilla, joilla ei ollut enää poliisiasemia.

– Huvittavaa oli lisäksi se, että maahanmuutto lisäsi erittäin paljon poliisitehtäviä. Pakolaisille perustettiin pitkin maakuntaa vastaanottokeskuksia, vaikka tietyillä alueilla ei edes ollut omaa poliisipartiota. Parhaimmillaan ajettiin Joensuusta käsin kolmen partion voimin Kiteelle hoitamaan väkivaltaista maahanmuuttajaa pois vokista. No, montako partiota oli enää käytettävissä maakunnassa? Yksi, ja sekin Nurmes–Lieksa-alueella, eräs vastaajista kirjoittaa.

IL kysyi myös, rehottaako poliisin sisällä vastaajien mielestä rasistisia asenteita. Tällaisen ongelman tunnisti vähemmistö vastaajista.

Jengiytyminen vaarana

Göteborgin autopalot käynnistivät Suomessa keskustelun siitä, voisiko samankaltaista tapahtua täällä. Sisäministerin mukaan merkkejä jengiytymisestä on nähtävissä. Lukijan kuva

Ruotsissa elokuussa tapahtuneet autopalot käynnistivät myös Suomessa keskustelun lähiöiden jengiytymisestä.

Esimerkiksi sisäministeri Kai Mykkänen (kok) myönsi elokuussa Uudelle Suomelle, että myös Suomen lähiöissä on samoja merkkejä jengiytymisestä kuin Ruotsissa kymmenen vuotta sitten.

Kyselyn perusteella poliiseilla on aito huoli jengiytymisestä: sitä piti vähintään melko suurena uhkana 75 prosenttia vastanneista.

Vastaajat näkevät omanlaisiaan uhkakuvia myös syrjäseuduilla, jossa poliisi on yhä harvinaisempi näky.

– Etniset jengit ja ryhmäytyminen on isojen kaupunkien ja lähiöiden ilmiö – maakuntiin ja hiljaisiin kyliin on pesiytymässä rikollisten joukko temmeltämään ja perustamaan huumekasvattamoja, koska siellä ei poliisia näy eikä verkostoja ole, yksi poliiseista kiteyttää.