Samalla kun hallitus on korottamassa pienimpiä eläkkeitä, osa hallituspuolueiden nuorisojärjestöistä haluaisi puhua enemmän eläkkeiden leikkaamisesta.

Vihreät nuoret haluaisi leikata työeläkkeitä sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden nimissä. Samaa on väläytetty myös keskustanuorten riveistä (siirryt toiseen palveluun). Demarinuoretkin olisivat valmiita selvittämään asiaa.

Puheet ovat sikäli yllättäviä, että monille poliitikoille jo eläkkeiden leikkaamisesta puhuminen on itsensä jalkaan ampumista. Yksi syy on, että eläkeläiset ovat kaikkein aktiivisimpia äänestäjiä.

Eläkkeiden leikkaaminen nousi epäsuosituimmaksi vaihtoehdoksi, kun Eläketurvakeskus selvitti suomalaisten suhtautumista eläkkeiden rahoituksen vahvistamiseen (siirryt toiseen palveluun). Leikkaamista piti perusteltuna vain viideosa, ja eläkeiän nostaminen ja eläkemaksujen korottaminen olivat selvästi suositumpia vaihtoehtoja.

Nuorisojärjestöt löytäisivät vastakaikua etenkin Elinkeinoelämän keskusliitosta, jolle eduista leikkaaminen kyllä sopisi. EK:ssa kuitenkin tiedostetaan, että maksussa oleviin eläkkeisiin puuttuminen on Suomessa vaikeaa, koska ansaittua eläkeoikeutta koskee omaisuudensuoja.

– Karttuneet eläkeoikeudet nauttivat Suomessa parempaa omaisuudensuojaa kuin muissa maissa, sanoo johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari Elinkeinoelämän keskusliitosta.

Kajoamista "pyhään lupaukseen"

Maksussa oleviin eläkkeiden leikkaamista on nimitetty kajoamiseksi "lupauksista pyhimpään", mutta Vihreiden nuorten mukaan moni nuori on menettänyt uskonsa eläkejärjestelmään.

– Perustuslakia on tulkittu 1960-luvulla niin, että eläkkeet nähdään omaisuutena. Tulkinta pitäisi katsoa uudelleen. Eläkkeet eivät ole omaisuutta, vaan tämän hetken sosiaaliturvaa. Ne eivät ole palkan jatke, sanoo Vihreiden nuorten puheenjohtaja Amanda Pasanen.

– Työeläkkeen kustannuksia pitäisi pienentää radikaalisti, jotta järjestelmä olisi kestävä ja reilu myös tuleville sukupolville, jatkaa Vihreiden nuorten toinen puheenjohtaja Sameli Sivonen.

Pasanen ja Sivonen painottavat, että Vihreät nuoret haluaisivat pienentää etenkin suuria työeläkkeitä, mutta pieniä eläkkeitä on hyvä korottaa.

Eläkkeet ovat jälleen pinnalla, sillä tiedot suomalaisten syntyvyyden laskusta ovat kiihdyttäneet puheita seuraavan eläkeuudistuksen tarpeesta. Näin on, vaikka vasta muutama vuosi sitten päätettiin suomalaisten eläkeiän korottamisesta.

Vihreät nuoret väläyttivät jo kaksi vuotta sitten eläkepamfletissaan (siirryt toiseen palveluun), että Suomi voisi ottaa mallia Ruotsista, jonka eläkejärjestelmää on sanottu päinvastaiseksi Suomeen verrattuna.

Kun Suomessa on nostettu eläkemaksuja, jotta rahat riittäisivät eläkkeisiin, Ruotsissa maksuja ei muuteta vaan leikataan eläkkeitä. Kyseessä on niin sanottu indeksijarru, joka leikkaa eläkkeitä automaattisesti, jos maksuja olisi tarpeen nostaa.

Indeksijarrua väläytti myös keskustanuorten puheenjohtaja Suvi Mäkeläinen, jonka mukaan suu­rim­pia hä­vi­ä­jiä oli­si­vat hy­vä­tu­loi­set elä­ke­läi­set, mutta pie­ni­tu­loi­sim­pia elä­ke­läi­siä muutos ei kos­ki­si, kos­ka työ­e­lä­kein­dek­si ei vai­ku­ta kan­sa­ne­läk­kei­siin ja ta­kuu­e­läk­kei­siin.

Ruotsin eläkeuudistus "radikaali"

Osastopäällikkö Ismo Risku Eläketurvakeskuksesta sanoo Ruotsin viime vuosikymmenellä käyttöön otettua indeksijarrua radikaaliksi. Hänen mukaansa Ruotsin suuntaan meneminen tarkoittaisi Suomessa suurta periaatteellista muutosta.

Vihreät nuoret ehdottavat, että indeksijarrulla voitaisiin lisätä eläkkeiden rahoituksen kestävyyttä lyhyellä aikavälillä. Kyse olisi työeläkkeen indeksikorotusten jäädyttämisestä.

Demarinuorten puheenjohtaja Mikkel Näkkäläjärvi sanoo, että kaikkia keinoja pitää miettiä avoimesti ja indeksijarrun soveltuvuutta Suomeen voidaan selvittää, mutta järjestöllä ei ole kantaa asiaan. Hallituksen ajama pienten eläkkeiden korottaminen oli nimenomaan SDP:n vaalilupaus.

Vihreiden Sameli Sivonen ehdottaa, että perustuslakivaliokunnan pitäisi tulkita ovatko työeläkkeet omaisuudensuojan piirissä.

EK:n Rantahalvari sanoo, että Suomessa pitäisi ensin ratkaista periaatekysymys siitä, puututaanko maksussa oleviin eläkkeisiin.

– Varsinainen eläkemäärä on perustuslain suojelema, mutta indeksitarkastukset ovat kohde, jota voidaan muuttaa ilman perustuslain säätämisjärjestystä, sanoo Rantahalvari, joka oli mukana edellisissä eläkeneuvotteluissa.

Ruotsin indeksijarrua Rantahalvari sanoo hyväksi ideaksi, koska rahojen riittäminen eläkkeiisiin ei olisi poliittisen päätöksenteon varassa vaan lakiin perustuva automatiikka.

Rantahalvari kuitenkin korostaa, että EK haluaa ensin katsoa keinot parantaa syntyvyyttä, lisätä työperäistä maahanmuuttoa ja edistää ylipäätään työllisyyttä. Sen jälkeen on "aika katsoa miten paljon pitää tehdä eläkepolitiikassa".

Rantahalvarin mukaan aiemmat eläkeuudistukset on kaikki tehty niin, että maksussa oleviin eläkkeisiin ei ole pääsääntöisesti puututtu millään tavalla.

– Kaikki uudistukset ovat kohdistuneet nuoriin ja työelämässä oleviin. Oma käsitykseni on, että kun seuraava uudistus tehdään, tullaan vakavasti pohtimaan, että myös maksussa olevia eläkkeitä katsotaan kriittisesti.

"Eläkeläiset voivat olla rauhallisin mielin"

SAK:n työura- ja eläkeasioiden päällikkö Sinikka Näätsaari sanoo, että Ruotsin indeksijarrun kaltaista mallia ei suljeta SAK:ssa täysin pois muttei myöskään kannateta.

Näätsaari korostaa, että eläkkeet nauttivat perustuslain suojaa, ja kyse olisi eläkkeiden heikentämisestä. Hän huomauttaa, että monet toimijat, kuten SDP:n Kimmo Kiljusen johtama Senioriliike ovat tuoneet keskusteluun aivan toisensuuntaisia ehdotuksia.

– Meillä on pyrkimyksenä olla tasapainossa, että ihmisille pysytään takaamaan sovitut eläke-edut, että rahoitus on kunnossa ja maksutaakka kohtuullinen kaikille, Näätsaari sanoo.

– Eläkeläiset voivat olla rauhallisin mielin, mitään äkkinäistä ei olla tekemässä.

Vihreiden Amanda Pasanen uskoo, että eläkeläiset ymmärtävät tilanteen muuttuneen.

Näätsaari puolustaa viimeisintä, vuonna 2014 sovittua eläkeuudistusta, jossa lyötiin lukkoon suomalaisten eläkeiän asteittainen nostaminen.

– Uudistus mahdollistaa sen, että nuorten eläkemaksutaakka on pienempi. Eläkeikää on nostettu aika nopealla tahdilla, jotta maksajia on enemmän, kun suurempi ryhmä on töissä.

Demarinuorten Näkkäläjärvi sanoo, että 1970-luvulla ja sen jälkeen syntyneitä ei voi pitää ainakaan voittajina, vaikka viime eläkeuudistuksessa "pikkuisen parannettiin nuorten asemaa".

– Siinä mielessä seuraavassa eläkeuudistuksessa, joka jossain vaiheessa tulee, olisi syytä kiinnittää yhä huomiota sukupolvinäkökulmaan.