Autokaupassa myydään ensi vuosikymmenellä selvästi nykyistä enemmän sähkömoottorilla varustettuja autoja, mikäli Euroopan komission kaavailut toteutuvat.

Komissio julkisti keskiviikkona esityksen, jonka mukaan autonvalmistajien on alennettava uusien henkilö- ja pakettiautojen keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä 30 prosenttia vuodesta 2021 vuoteen 2030.

Käytännössä tämä tarkoittaa, että keskimääräinen uusi henkilöauto kuluttaisi vuonna 2030 noin 2,9 litraa bensiiniä tai 2,5 litraa dieseliä sadalla kilometrillä.

Tällaiset lukemat tarkoittavat sitä, että jatkossa yhä useampi ensirekisteröitävä auto liikkuu sähkömoottorin avulla joko osittain tai kokonaan.

– Tulee lisää täyssähköautoja, mutta varmasti tulee vielä enemmän ladattavia hybridejä, joissa yhdistyy polttomoottorin ja sähkömoottorin parhaita ominaisuuksia, VTT:n johtava tutkija Juhani Laurikko sanoo.

Ladattavassa hybridissä on sähkömoottorin ohella joko bensiini- tai dieselkäyttöinen polttomoottori.

Pelkkä polttomoottori väistyy

Mikäli komission esitys toteutuu sellaisenaan, uusien autojen keskimääräinen hiilidioksidipäästö olisi 67 gramman luokkaa kilometriltä vuonna 2030.

Autoteollisuudella piisaa tekemistä, sillä Suomessa uuden autokannan keskimääräinen päästö oli viime vuonna (siirryt toiseen palveluun) noin 121 grammaa per kilometri.

– Kyllä se tarkoittaa sitä, että kaikki myytävät uudet autot ovat jollain tasolla hybridejä, merkittävä osuus pitää olla ladattavia hybridejä ja täyssähköautoja, arvioi Tampereen teknillisen yliopiston apulaisprofessori Heikki Liimatainen.

Polttomoottorit eivät suinkaan kokonaan katoa uusien autojen kaupasta. Komission arvion mukaan polttomoottori on mukana ainakin yhtenä voimanlähteenä 80 prosentissa uusista henkilöautoista vielä 2030.

Kuitenkin pelkälle polttomoottorille heitetään suuressa mittakaavassa hyvästit, sanovat Liimatainen ja Laurikko.

– Pelkällä polttomoottorilla kulkevien (uusien) autojen aika alkaa olla ohi, Laurikko toteaa.

Muutos pitää toteuttaa hallitusti

Laurikon mukaan teknologian kannalta komission tavoite on realistinen. Haasteena on kuitenkin toteuttaa muutos niin, ettei autokauppa lamaannu.

– Emme voi kertarysäyksellä muuttaa autoja, koska silloin autokaupassa tapahtuisi iso murros ja uusia autoja vierastettaisiin. Mutta jos muutos viedään läpi portaittain, me emme edes huomaa sitä, Laurikko sanoo.

Sähköautojen ja ladattavien hybridien yleistymistä rajoittaa toistaiseksi autojen korkea hinta. Kiristyvät säännöt nostavat pienipäästöisten autojen valmistusvolyymejä. Laskeeko hintakin tätä myöten?

Pelkkä valmistusvolyymi ei tähän riitä. Asiantuntijan mukaan hinnat alkavat painua myös sitä kautta, että autoteollisuus oppii valmistamaan pienipäästöisiä autoja nykyistä ketterämmin.

– Autoteollisuus on erittäin hyvä tässä. He ovat purkaneet useita teknologioita ruuveiksi ja muttereiksi ja tehneet ne uusiksi halvemmalla. Esimerkiksi lukkiutumattomat jarrut olivat aluksi kauhean kallis lisävaruste, nyt ne ovat kaikissa autoissa, Laurikko sanoo.

Miten käy Suomen päästövähennysten?

Suomessa valtiovalta on odottanut jännityksellä komission esitystä. Suomi on toivonut komissiolta tiukkaa päästövähennystavoitetta henkilöautoille, sillä tämä helpottaisi Suomen omien päästövähennystavoitteiden saavuttamista.

Suomen pitää puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Yle kertoi aiemmin keskiviikkona, että liikenneministeri Anne Berner (kesk.) ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk.) vetosivat viime viikolla komissioon tiukkojen tavoitteiden puolesta.

Päättäjien huolena oli se, että jos komissio esittäisi aiempia oletuksia lepsumpia rajoja autojen co2-päästöille, Suomi joutuisi käytännössä keksimään kansallisesti lisää toimia liikenteen päästövähennyksiin. Liikenteen päästövähennykset ovat usein kalliita ja poliittisesti vaikeita toteuttaa.

Liimatainen arvioi, että Suomi saa komissiolta jonkin verran vetoapua päästövähennysten toteuttamiseen, muttei ehkä niin paljoa kuin toivottiin.

– Se voi tarkoittaa sitä, että joudutaan liikennejärjestelmän tehokkuuden kehittämisen kautta tai biopolttoaineiden lisäämisen kautta hakemaan pikkuisen lisää päästövähennyksiä.

Suomi aikoo hoitaa liikenteen päästövähennystavoitteen isoimman potin sekoittamalla fossiilisen polttoaineen joukkoon 30 prosenttia uusiutuvaa biopolttoainetta vuonna 2030.