Tuoreimpien tutkimusten mukaan suomalaisten lasten ja nuorten oppimistulokset ovat heikentyneet.

Kyse ei ole vain Pisa-tutkimuksesta, vaan myös muutamat muut kansainväliset ja kotimaiset selvitykset tukevat käsitystä. Joidenkin asiantuntijoiden mielestä suunta on jo huolestuttava.

Kansainvälisessä tutkimuksessa havaittiin juuri, että esimerkiksi suomalaisten neljäsluokkalaisten osaaminen luonnontieteissä ja erityisesti matematiikassa on pudonnut yllättävästi. Jyväskylän yliopiston selvityksen mukaan ylipäätään suomalaisella peruskoululla menee paljon huonommin kuin on oletettu.

Suomessa on jopa lukutaidottomia nuoria, ja yhdeksäsluokkalaisten oppimistulokset ovat selvityksen mukaan suorastaan romahtaneet. Tämä herättää suurta keskustelua opettajakunnassa. Erityisesti uusi opetussuunnitelma saa rajua kritiikkiä.

Yksi suunnitelmaa arvostelevista on pitkän linjan opettaja ja rehtori Matti Sirkka, joka ei vaikuta yllättyneen uusista tutkimistuloksista.

– Alamäki on alkanut, ja valitettavasti uusi opetussuunnitelma voi vauhdittaa sitä. Toki joissakin kunnissa vaativaan tilanteeseen on osattu mukautua, mutta ei läheskään kaikissa, Sirkka sanoo.

– Jo muutaman vuoden on puhuttu, että suomalainen opettaja onkin enemmän ohjaaja kuin opettaja. On jouduttu tilanteeseen, jossa oppilailta ei voi vaatia juuri mitään, koska jollekin voi tulla paha mieli. Kun ei voida vaatia, silloin ei osatakaan mitään, Sirkka lataa.

Esimerkiksi Kainuussa ja Etelä-Suomessa opettanut Sirkka jäi muutama vuosi sitten eläkkeelle yhteiskoulun perusopetuksen rehtorin virasta, mutta on senkin jälkeen tehnyt opettajantöitä. Hän on seurannut tarkasti ja läheltä suomalaisen opetuskulttuurin muutosta.

– Aina löytyy niitä, jotka valittavat, että perusopetuksessa kaikki eivät ole tasa-arvoisia. Jo pienen ryhmän vuoksi eri asioita koulumaailmassa voidaan muuttaa kunnioittamatta vanhoja perinteitä. Ikävä kyllä, tällöin mennään monesti huonompaan suuntaan, Sirkka näkee,

Hänen mukaansa suomalaisten tulokset luonnontieteissä ovat edelleen riittävän hyvää luokkaa, mutta tulevaisuudessa tilanne voi olla tälläkin saralla heikompi.

– Uskon, että kolmen tai neljän vuoden päästä Opetusministeriö ja opetushallitus havahtuvat heikentyneisiin tuloksiin. Näin ei tarvitsisi olla. Meillä on osaava opettajakunta, miksi ihmeessä asioita ei laiteta kerralla kuntoon? Nykyajankin nuorilta pitää saada vaatia nykyistä enemmän, Sirkka alleviivaa.