Jarno Mela

YT-neuvottelut Postin arkea Luottamusmiehet ympäri maata todistavat henkilöstöpolitiikan kiristyneen viime vuosina. Yt-neuvottelut ovat olleet arkea, moni työntekijä on saanut tai ottanut lopputilin eivätkä jäljelle jääneet aina pysty hoitamaan töitään työaikojensa puitteissa. Uuden postilain arvioidaan aiheuttavan lisää henkilöstövähennyksiä.

Näin postilaki muuttuu Taajama-alueilla, joissa sanomalehdet jaetaan erikseen varhaisjakelussa, yleispalvelukirjeiden jakelukertoja voidaan supistaa viidestä kolmeen päivään viikossa. Kirjeiden kulku hidastuu. 97 prosenttia on oltava perillä viidessä arkipäivässä, kun nykyään 95 prosenttia on oltava perillä kahdessa arkipäivässä ja 98 prosenttia kolmessa arkipäivässä. Yleispalvelukirjeiden hinnoittelussa sallitaan ”kohtuullinen kate”, mikä mahdollistaa postimaksujen nousun noin 20 prosentilla. Harvaan asutuilla alueilla, joissa ei ole

sanomalehtien varhaisjakelua, Postin on kilpailutettava jakelu. Uudistuksen aiemmassa vaiheessa valtioneuvoston myöntämistä postitoimiluvista siirryttiin ilmoituksenvaraiseen postitoimintaan kesäkuusta 2016 alkaen. Posti joutuu luovuttamaan osoitetiedot syrjimättömästi kaikille postitoimintaa hoitaville muille toimijoille. Tätä on kritisoitu siitä, että luovutuskiellossa olevat osoitteet voivat joutua vääriin käsiin.

Posti puhuu siitä, että yhteistyössä tehdään asioita. Se on paskapuhetta, sanoo Helsingin Postikeskuksen pääluottamusmies Jari Pellikka.

Helsingin Postikeskuksen pääluottamusmies Jari Pellikka vaikuttaa leppoisalta mieheltä. Postin viimeaikaisesta kehityksestä puhuminen saa hänet kuitenkin äkäiselle mielelle.

– Ihmiset ovat todella kovilla. Työvuorot kiristetään äärimmilleen, kaikki tehot vedetään irti. Työnantaja on yksipuolisesti vähentänyt esimerkiksi taukoja käymättä neuvotteluja. Jopa 40 vuotta toimineita vakiintuneita käytäntöjä on purettu.

– Posti puhuu siitä, että yhteistyössä tehdään asioita. Se on paskapuhetta. Olen ihan täynnä sitä jonninjoutavaa höpötystä, Posti- ja logistiikka-alan unionin (PAU) Pasilan osaston puheenjohtajana sekä PAU:n liittohallituksen jäsenenä toimiva Pellikka purkaa kokemuksiaan.

Postin työntekijämäärä kaikkiaan on vähentynyt vuosi vuodelta, viimeisten viiden vuoden aikana noin 28 000:sta 20 000:een. Postikeskuksessa on selvitty vähennyksistä toistaiseksi luonnollisen poistuman ja vapaaehtoisten lähtijöiden avulla, muualla Postissa on ollut irtisanomisiakin.

– Postikeskuksessa on henkilöstömäärä sellainen, että meiltä ei voitaisi ketään enää irtisanoakaan. Ollaan ihan rajoilla, työvuorot tehdään niin täyteen kuin voidaan, Pellikka kuvailee.

Lisäksi postikeskuksessa aloitettiin vuokratyöntekijöiden käyttö viime vuoden alussa. Vakituisia työntekijöitä ei ole Pellikan mukaan tänä aikana palkattu kuin muutamia.

– Sipilän hallituksen kiky-kiristys on saanut Postin herrat hurmokseen. Postille kelpaa ilmaisen työn teettäminen. Esimiehet ovat täystyöllistettyjä, kun rakentavat työvuoroja.

”Ammattitaito ohitetaan”

Eduskunnan kesäkuussa hyväksymä uusi postilaki tuo postiväelle lisää huolenaiheita. PAU on arvioinut, että laki saattaa johtaa pahimmillaan 2 500 – 3 000 työntekijän vähennyksiin.

Postin yleispalveluvelvoitteiseen kuuluvien kirjeiden kulkunopeutta hidastetaan niin, että ne saavat viipyä matkalla viikonkin, ja jakelupäivien määrää vähennetään viidestä kolmeen kaupunkialueilla, missä sanomalehdet jaetaan varhaiskannossa. Kun palvelun laadusta tingitään, henkilöstön tarvekin vähenee. Moni Postin työpaikka hävinnee myös siksi, että jakelureitit on pakko kilpailuttaa alueilla, joissa ei ole sanomalehtien varhaiskantoa.

Sekä tähänastisia henkilöstövähennyksiä että yleispalveluvelvoitteen lieventämistä on perusteltu kirjemäärän jyrkällä vähenemisellä. Kuluttajien ja yritysten viestinnästä jo yli 90 prosenttia on sähköisessä muodossa. Pellikan mukaan tämä ei kuitenkaan oikeuta nykyistä henkilöstön kohtelua, joka juontuu paljolti yhtiön johdon asenteesta.

– Eurojen laskeminen ja Excelin käyttö näyttää olevan Postin johdon päätyö. Postilaisten ammattitaito ohitetaan ja otetaan vuokratyöntekijöitä suurin piirtein suoraan kadulta. Tämä työ vaatii kuitenkin aika paljon koulutusta, eikä sitä kerkiä oppimaan, jos täällä käy päivän silloin tällöin töissä.

Koodaustyö sopisi osatyökykyisille

Töitä myös ulkoistetaan jatkuvasti. Postilaisten mieliä kuohuttaa erityisesti keväällä tullut tieto tunnistamattomien osoitetietojen videokoodauksen ulkoistamisesta Hollannin postille, joka teettää työn Filippiineillä.

– Työnjohto ei suunnitellut ollenkaan, miten se olisi täällä voitu hoitaa. Meillähän on postin kulusta paljon ennakkotietoja, joiden perusteella koodaustyötkin olisi voitu järjestää. Sitä ei haluttu tehdä, mentiin helpoimman kautta, Pellikka sanoo.

Siirto ei suoraan johda irtisanomisiin, mutta PAU:n arvion mukaan siirrettävä työ vastaa noin 30 henkilön työpanosta. Postin mukaan määrä on noin 10. Pellikan mukaan pelkona on nyt se, että kaikki muukin koodaustyö, jota Postissa on vielä runsaasti, tullaan ajan mittaan siirtämään ulkomaille.

– Videokoodaus on niin sanottuja kepeitä töitä, mitä voivat tehdä työrajoitteiset tai osan työkyvystään Postin töissä menettäneet. Pahoin pelkään, että ihmisiä joutuu nyt terveydellisistä syistä pois, kun töitä ei ole tarjolla.

– Omistajaohjausministeri Mika Lintilä (kesk) olisi voinut puuttua tähän työllisyyden nimissä.

Osingot eivät tuo työtä

PAU:n Pasilan osasto järjesti huhtikuun lopulla poliittisen mielenilmauksen juuri hallituksen epäonnistuneen työllisyyspolitiikan vuoksi.

Asumistuen heikentäminen ja niin sanottu aktiivimalli eivät luo maahamme yhtään uutta työpaikkaa vaan lisäävät työttömien ja muiden pienituloisten ahdinkoa, osaston julkilausumassa perusteltiin. Lisäksi valtionyhtiöiden voittoja, kuten Postin viime vuoden 60 miljoonan euron osinkoja, ei ole ohjattu työllisyyden hyväksi tai Postin kohdalla esimerkiksi jakeluongelmien korjaamiseen.

Vuorokauden mittaiseen työnseisaukseen osallistui vajaat 500 työntekijää eli valtaosa Postikeskuksen noin 800 työntekijästä.

– Jengi oli yhtä mieltä siitä, että tällainen kiristäminen valtion täysin omistamassa yhtiössä on törkeä temppu, Pellikka toteaa.

Vuokratyö tuli Pirkanmaallekin

Muualla Suomessa tilanne on luottamusmiesten kertoman mukaan samankaltainen kuin Pasilassakin, sekä lajittelu- että jakelutöissä.

– Työnantajan jatkuvat työnkiristämisohjelmat ovat näkyneet lisääntyneinä ylitöinä. Jaksamisongelmat ovat lisääntyneet ja näkyvät sairauslomina, osatyökyvyttömyyseläkkeet ovat lisääntyneet, vuorotteluvapaata halutaan käyttää ja jopa lopputilejä on otettu, luettelee PAU:n Pirkanmaan pääluottamusmies Leo Harra.

Jatkuvat yt-neuvottelut, työntehostamiset ja henkilöstövähennykset näkyvät työilmapiirissä.

– Vuoden 2015 työtaistelut jättivät syvän arven henkilökuntaan. Työnantaja toi vuokratyön perusjakeluun ja lajittelukeskukseen. Omaa väkeä laitettiin pihalle.

Uudet työsopimukset ovat Harran mukaan useimmiten osa-aikaisia.

– Hallituksen kärkihanke, työllisyyden lisääminen, on Postissa vitsi. Postin tehostamistoimet ovat pitäneet liiketoiminnan kannattavana, tosin asiakkaitten ja työntekijöiden kustannuksella.

Viime aikoina joitakin työnantajan suunnitelmia on Pirkanmaalla sentään saatu torjuttua henkilöstön ehdotettua omia mallejaan työolojen ja työnsisältöjen järjestämiseksi, Harra kertoo.

Lehtikuva/Emmi Korhonen

Työmoraali on pitänyt

Kemin seudulla moni 30–40-vuotias työntekijä on viime aikoina ottanut opintovapaata ja lähtenyt opiskelemaan aivan muulle alalle, kertoo PAU:n Kemin osaston luottamusmies Mauri Jaakkonen.

Postin Uusi polku -eropakettiin, josta saa tukea esimerkiksi koulutukseen ja ammatilliseen ohjaukseen, on tunkua niin Kemissä kuin muuallakin maassa.

– Ohjelmat iäkkäiden huomioimisesta eivät ole käytännössä toteutuneet. Postilla on ollut myös visio, että se olisi vuonna 2020 Suomen paras työpaikka. Eivät tällaiset ainakaan tavallisella duunarilla missään näy. Ennen oli Postin leipä pitkä ja kapea, enää se ei ole kuin kapea, Jaakkonen summaa.

Työpäivät riittävät juuri ja juuri ja joskus menevät ylikin, luppoaikoja ei jää, Jaakkonen kuvailee työtahtia Lapissa.

– Jakelureitit ovat isontuneet, mutta nyt alkaa jo työntekijöiden fysiikka tulla vastaan. Jakeluhenkilöstö pyrkii tekemään parhaansa. Ei ole moraalinen selkäranka katkennut, mutta sekin voi olla lähellä.

Samaa todistaa Ylä-Savon alueen luottamusmies Seppo Kouvalainen.

– Työntekijät venyttävät työaikojaan, koska he haluavat palvella kansalaisia, jotta nämä saavat postinsa. Paljon jäisi jakamatta, jos jokainen lopettaisi työnteon työajan loppuessa.

Kun kaksi vuotta sitten väkeä vähennettiin, esimerkiksi Kuopiossa jouduttiin ottamaan osa irtisanotuista jopa muutaman päivän päästä takaisin töihin, kun jakelu ei pelannutkaan. Muuallakin on tapahtunut samaa.

Kouvalaisen mukaan postiväen työt ovat myös yksipuolistuneet, kun toimintoja on keskitetty ja lajittelu ja muut esityöt on yhä enemmän erotettu jakelusta.

– Voi olla kahdeksan tuntiakin pelkkää jakelua tai pelkkää sisätyötä. Ennen oli suunnilleen puolet ja puolet.

”Kuin tulisilla hiilillä”

– Väki on koko ajan kuin tulisilla hiilillä. Välimme yhtiön johtoon ovat menneet, kun koko ajan pidetään yt-kierrettä yllä, kuvailee tunnelmia Oulun ja Ylivieskan seudun pääluottamusmies Antero Saukkonen.

Hän luonnehtii moraalittomaksi sitä, että valtionyhtiö irtisanoo työntekijöitä ja samalla siirtää töitä jopa ulkomaille.

– Videokoodauksen siirrossa vedotaan ruuhkahuippujen tasaamiseen, mutta sitä voitaisiin ihan hyvin tehdä esimerkiksi Oulun postikeskuksessakin.

Saukkonen muistuttaa, että Posti ei ole mikään kriisiyhtiö.

– Voittoa tulee ja valtiolle tilitetään rahaa.

YT-neuvottelut Postin arkea Luottamusmiehet ympäri maata todistavat henkilöstöpolitiikan kiristyneen viime vuosina. Yt-neuvottelut ovat olleet arkea, moni työntekijä on saanut tai ottanut lopputilin eivätkä jäljelle jääneet aina pysty hoitamaan töitään työaikojensa puitteissa. Uuden postilain arvioidaan aiheuttavan lisää henkilöstövähennyksiä.