Eläinlääkäri Kokkolasta, palomies Etelä-Savosta, pääluottamusmies Kouvolasta ja lääkäri Uudeltamaalta kuuluvat lähes 10 000 ihmisen joukkoon, joka valmistelee poliittisessa myllerryksessä olevaa jättiuudistusta. Työtuntien laskemisen osa heistä on lopettanut ajat sitten.

Kamppailu jättimäisen sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksen ja maakuntamallin kohtalosta käy eduskunnassa kuumana, ja koko hankkeen kohtalo on yhä vaakalaudalla.

Silti tuhannet ihmiset ympäri Suomen ovat olleet sen kanssa tositoimissa jo pitkään. Jokaisessa 18 sote-maakunnassa ja jokaisessa kunnassa valmistelua on tehty hartaasti sen jälkeen, kun hallitus syksyllä 2015 sopi uudistuksen poliittisista suuntaviivoista.

Varovaisenkin arvion mukaan töitä tekee nyt viisituhatta ihmistä. Heistä 400–500 on palkattuina maakuntien muutosorganisaatioissa, esimerkiksi Uudellamaalla 181 ja Pirkanmaalla 50. Kun mukaan lasketaan sidostyöryhmät, lukumäärä nousee Pirkanmaalla yli 500:aan ja Kymenlaaksossa 450:een.

Joka maakunnalla on omintakeiset etunsa ja ongelmansa: esimerkiksi palvelujen turvaamiseen tarvittaisiin laaja väestöpohja, mutta Keski-Pohjanmaalla asuu vähemmän ihmisiä kuin lehmiä.

Eniten työvoimaa maakunta- ja soteuudistus sitoo kunnissa.

– Kun lasketaan kuntien keskushallinnot ja kuntien terveys- ja sosiaalisektorien hallinnot, puhutaan useista tuhansista, laskee Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja Markku Jalonen.

.

Seppo Lokka ei allekirjoita väitteitä, joiden mukaan maakuntauudistus lisäisi byrokratiaa. Juho Liukkonen / Yle

Yksi työmyyristä on palomies Seppo Lokka, Etelä-Savon pelastuslaitoksen pelastusjohtaja. Hän on kiertänyt maakuntaa niin Savonlinnasta Pieksämäelle kuin Juvalta Rantasalmelle uudistuksen johtoryhmän ja työvaliokunnan jäsenenä. Vuoden alusta työ on ollut 50-prosenttista, mutta tahti tiivistyy koko ajan.

– Tunteja en ole enää pitkään aikaan laskenut, hän naurahtaa.

Lokan mukaan uudistus on seudulle välttämätön. Järvien pilkkomassa kesämökkimaakunnassa ykköskysymys on ensihoidon ja pelastuslaitoksen yhteistyön tiivistyminen. Kahdella kolmasosalla seudun palomiehistä onkin jo lähihoitajan koulutus, mikä nopeuttaa avun perille pääsyä.

Päinvastoin kuin esimerkiksi Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok.) on arvostellut, Lokan mukaan uudistus ei kasvata vaan keventää hallintohimmeliä.

– En ymmärrä tätä kritiikkiä, että hallinto paisuu. Ainakin täällä maakuntien Suomessa toimintoja kootaan yhteen, jotta pystymme palvelemaan ihmisiä paremmin.

– Todella paljon on tehty töitä. Ei edes uskalla ajatella sitä vaihtoehtoa, ettei uudistus toteutuisi, Lokka sanoo.

Tehty työ ei silti menisi hukkaan, Lokka uskoo.

– Toisaalta valmistelua on viety jo niin pitkälle, että seudun palvelut kehittyisivät, vaikka uudistus ei menisikään läpi.

"Naimisissa sote-uudistuksen kanssa"

– Voi hyvää päivää, ihan mielettömiä määriä, puuskahtaa Kouvolan JHL-pääluottamusmies Heli Hamari kysymykseen sote- ja maakuntauudistuksen ympärillä tehdystä työstä.

Hän kertoo olleensa kuin naimisissa maakuntasoten kanssa jo vuodesta 2016. Niin ovat kaupungin virkamiehetkin, sillä vapaaehtoisen kuntayhtymän takia Kymessä on hallintouudistuksia riittänyt. Kokoukset istutaan Karhulassa, vuokratiloissa maakuntatalon naapurissa.

– Täytyy hattua nostaa meidän johtaville virkamiehille, kun he päivittäisten palvelujen järjestämisen rinnalla tekevät tätä. Ei heillä ole pitkiin aikoihin ollut viikonloppuja, ei iltoja eikä omaa elämää, Hamari sanoo.

Kunnissa jopa 8000–10000 työntekijää on valmisteluissa mukana tavalla tai toisella, soten lisäksi muun muassa omaisuusjärjestelyiden ja it-palvelujen uudistamisen kautta, arvioi Kuntaliiton yhteysjohtaja Lauri Lamminmäki.

Lamminmäen arvio perustuu kokemuksiin 2000-luvun aikaisemmista kuntauudistuksista, joissa noin viisi prosenttia muutoksen kannalta keskeisten alojen työntekijöistä oli valmistelussa mukana.

– Mitä syvemmälle toteutukseen mennään, sitä enemmän se sitoo resursseja, hän arvioi.

Valtiovarainministeriö maksaa työstä maakuntien kautta tänä vuonna 40 miljoonaa euroa.

Perustuslaillisiin ongelmiin törmäillyt ja lykkääntynyt uudistus raastaa Kymessä hermoja, onhan kyse peruspalveluista, tuhansista työtekijöistä ja miljoonista euroista, kertoo pääluottamusmies Hamari. Hänen mielestään hallitus on edennyt lyhytnäköisesti ja vastuuttomasti.

– Valmista ei ole mikään. Aika on mennyt selvittämiseen. Peruskysymykset on vielä avoimena, eikä mitään ole voitu lyödä lukkoon vaan vain haarukoida vaihtoehtoja: "jos menee näin, niin tehdään näin".

"55:45", arvioi Markku Mäkijärvi sote-uudistuksen läpimenon todennäköisyyttä eduskunnassa. Kari Ahotupa / Yle

Kallion virastotalossa sotelle on pyhitetty keskiviikko, torstai ja perjantai

Tiheästi asutussa Helsingissä, Toisella linjalla Kallion virastotalon 11. kerroksessa kokoontui tammikuussa sekalainen porukka. Tapaamisen tavoitteena oli polkaista alulle maan suurin sote-liikelaitos noin 1,5 miljoonan asukkaan Uudellamaalla. Paikalla on lääkäreitä, sosiaalihuollon osaajia ja tietojärjestelmäasiantuntijoita.

– Ihmiset olivat innostuneita, suurin osa toisilleen tuntemattomia. Ilmassa oli uudisraivaajameininkiä, kuvailee projektin vetäjä, HUS:n johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi ensimmäistä tapaamistaan työryhmän kanssa.

Mäkijärvi otti tammikuusta alkaen vuoden virkavapaata, ja hän istuu Kallion virastotalossa erilaisten kokoonpanojen kanssa viikoittain keskiviikosta perjantaihin. Uudenmaan koko valmisteluorganisaation 181 ihmisestä 72 on HUS:sta.

Valtava Uusimaa aloitti valmistelun viimeisenä sote-liikelaitoksena, viime vuoden loka-joulukuussa. Ehkä liian myöhään, Mäkijärvi myöntää. Toukokuussa pitäisi olla jo koko liikelaitoksen tarkka perustamissuunnitelma valmiina Uudenmaan maakuntahallitukseen vietäväksi.

– Ne jotka tekevät maakunnan hallintosääntöä, koputtelevat jo ovelle.

Samaan aikaan eduskunnassa käy historiallisen jännittävä tasapainottelu uudistukseen liittyvän lakipaketin hyväksymisestä. Jopa kokoomus on horjunut valinnanvapauslain takaa.

Vielä ennen valinnanvapauslain viemistä eduskuntaan Mäkijärvi olisi veikannut läpimenon todennäköisyydeksi 60:40, mutta kertoo torstain kiivaan kyselytunnin heikentäneen kertoimia lukuihin 55:45.

– Niillä tiedoilla, mitä minulla on, uskon että lait hyväksytään eduskunnassa. Jos ja kun lait hyväksytään, on sen jälkeen pakko laittaa isompi remmi valmistelemaan. Tämä porukka ei riitä.

Sote-uudistus etenee vaiheittain. Lähivuosien tavoitteet ovat Mäkijärven mukaan varsin maltilliset.

– Tavoitteena on turvallinen siirtymä: etteivät palvelut heikkene, ja että ne voisivat jopa parantua.

Yllättävä sote-ongelma: maakunnassa enemmän lehmiä kuin ihmisiä

Kuuden tunnin ajomatkan päässä Helsingin Kalliosta eletään erilaista sote-Suomea. 500 kilometrin päässä, tasaisella Keski-Pohjanmaalla asukkaita on alle 70 000, vähemmän kuin maakunnassa on lehmiä.

Sote-maakuntien pienintä ei parhaalla tahdollakaan voi sanoa "leveiden hartioiden" eli laajan väestöpohjan maakunnaksi.

Lehmiin liittyy myös hygieenikkoeläinlääkäri Annukka Nikulan huoli. Maakuntien sote-rahoitus perustuu ihmisten määrään ja ihmisten sairastavuuteen, ja siksi Keski-Pohjanmaan naudat ja eläinlääkintä ylipäänsä ovat jääneet alakynteen.

– On iso riski meidän toiminnalle, että eläinten lukumäärää ei otettu rahoituksessa huomioon. Meillä eläinlääkintöhuollon kustannukset ovat muuta maata korkeammalla tasolla, mutta rahoitusmalli sama kuin muualla, Nikula sanoo.

Nikula tekee eläinlääkärinä valvontatarkastuksia maatiloille ja on ollut maakuntauudistuksessa vuodesta 2016 asti eläinlääkintähuollon vastuuvalmistelijana. Uudistuksessa aluehallintovirastot eli AVI:t lakkautetaan ja valvonta siirtyy niiltä ja kunnilta maakunnalle.

Valmistelutyötunteja on kertynyt maltilliset nelisen viikkoa. Syynä se, että Keski-Pohjanmaalla isoin työ tehtiin jo 2010, kun ympäristöterveydenhuolto siirtyi yksittäisiltä kunnilta maakuntaan.

Nikula toivoo, että maakuntauudistus sujuvoittaisi maatilojen valvontaa. Tarkastukset tehdään turvallisuussyistä parityönä, ja tulevaisuudessa kaksi eri alan tarkastajaa voivat lähteä samasta toimipisteestä omille tarkastuskäynneille yhdellä kertaa.

– Se rasittaisi maanviljelijääkin vähemmän, jos voidaan tehdä yhteistarkastuksia. Ettei maanantaina käy yksi pari ja sitten samalla viikolla toinen, Nikula tuumaa.