Jos kaikki menee niin kuin Juha Sipilän (kesk) hallitus on suunnitellut, suomalaiset saavat äänestää aivan uusissa vaaleissa jo syksyllä 2018.

Maakuntavaalit on tarkoitus pitää 28. lokakuuta 2018. Sote- ja maakuntauudistusta koskevat lait tulevat näillä näkymin voimaan heinäkuun alussa, jos eduskunta hyväksyy sote- ja maakuntalait kesäkuussa.

Maakuntavaaleissa on yksi jos toinenkin ongelma. Aikataulu on erittäin tiukka, ja ehdolla olevat poliitikot aloittavat vaalikampanjansa keskellä lomakuukausia.

Näettekö vaalien aikataulussa ongelmia kansalaisten ja demokratian kannalta, oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen?

”Aikataulu ei ole optimaalinen, mutta mahdollinen. Suuri haaste tässä on se, että maakuntavaltuusto ja sen tehtävät ovat kansalaisille kokonaan uusi asia. Ehtivätkö puolueet ja ehdokkaat riittävästi selostaa äänestäjille, mistä maakuntavaaleissa on kyse, ja vakuuttaa heidät siitä, että äänestäminen kannattaa?”

Hyötyvätkö tiukasta aikataulusta suuret, varakkaat puolueet, sillä heillä on enemmän rahaa ja resursseja aloittaa kampanja nopeasti kuin pienillä puolueilla?

”Tuskin hyötyvät, aikatauluhan on nyt jo kaikkien tiedossa. Monet puolueet ovat jo aloittaneet ehdokashankinnan. Muissakin vaaleissa vaalikampanjat alkavat täydellä teholla vasta noin kuukautta ennen vaalipäivää, kun ehdokkaat saavat numeronsa. On kuitenkin syytä muistaa, että valitsijayhdistyksille, jotka joutuvat keräämään kannatusallekirjoitukset erikseen, näiden vaalien aikataulu on kieltämättä hyvin tiukka.”

Kuinka oikeusministeriö varmistaa sen, että kunnat pystyvät järjestämään vaalipaikat ja teknisen toteutuksen aikataulussa?

”Tämä tapahtuu samalla tavalla ja samalla aikataululla kuin muissakin vaaleissa. Tältä osin en odota ongelmia. Lähetämme kuntiin vaalivalmisteluiden aloittamista koskevan kirjeen jo viikolla 16.”

Maakuntavaalilautakunta pitäisi vahvistaa ehdokasasettelu jo 27. syyskuuta 2018. Onko tämä aikataulu realistinen?

”On. Tässä tuskin ilmenee mitään viiveitä.”

Paljonko vaalien järjestäminen maksaa? Ja paljonko muut vaalit maksavat?

”Nämä ensimmäiset maakuntavaalit maksavat valtiolle arviolta noin 15,9 miljoonaa euroa, mikä summa on varattu valtion tämän vuoden talousarvioon. Esimerkiksi eduskuntavaalit maksavat suurin piirtein saman verran. Vuodesta 2021 alkaen maakuntavaalit ja kuntavaalit toimitetaan aina samanaikaisesti.”

Mikä on suurin riskitekijä sille, että maakuntavaalit epäonnistuvat teknisesti ja demokraattisesti?

”Suurin riski on alhainen äänestysaktiivisuus. Ehtiikö kansalaisille kirkastua se, mistä maakuntavaaleissa on kysymys ja miksi niissä kannattaa äänestää? Teknisiä riskejä maakuntavaaleissa ei ole enempää kuin muissakaan vaaleissa. Vaalimenettelyt on tarkoituksellisesti pyritty säätämään muita vaaleja vastaaviksi.”

Jos äänestysprosentti jää alhaiseksi, esimerkiksi 30–40 prosenttiin, mitä tästä seuraa? Olisiko se vain noloa demokratian kannalta?

”En usko, että ihan noin alhaisia aktiivisuuslukemia on tulossa. Veikkaan, että prosentti tulee pyörimään siinä 50–60:n välillä. Mutta olipa äänestysaktiivisuus mikä tahansa, maakuntavaltuustot tulevat kyllä valituiksi niiden äänillä, jotka äänestävät. Selvää kuitenkin on, että jos kansalainen ei käytä äänioikeuttaan eikä halua vaikuttaa maakuntansa asioiden hoitoon, järjestelmässä on silloin parantamisen varaa.”

Kukin maakuntavaltuusto saisi päättää jatkossa itse kokonsa, mutta ensimmäisissä maakuntavaaleissa valtuutettuja valittaisiin laissa määritelty vähimmäismäärä.

Maakuntalaissa säädettäisiin, että pienimmissä maakunnissa valitaan vähintään 59 valtuutettua ja suurimmassa vähintään 99 valtuutettua.

Vaaleissa valittujen maakuntavaltuustojen toimikausi alkaisi 1. tammikuuta 2019 ja se kestäisi 31. toukokuuta 2021 asti.