Hovioikeus katsoi, että vaikeassa tilanteessa olleen naisen rankaiseminen virkamiehen vastustamisesta olisi ollut kohtuutonta.

Naista syytettiin neljästä uhkauksesta, mutta hänen todettiin syyllistyneen vain yhteen. JARNO JUUTI/PSA

Rovaniemen hovioikeus päätti keskiviikkona jättää tuomitsematta rangaistukseen perheenäidin, jonka katsottiin kuitenkin syyllistyneen virkamiehen vastustamiseen.

Syytteen mukaan äiti oli tammikuun lopulla 2015 käydyssä puhelinkeskustelussa uhannut lapsensa kiireellisestä sijoituksesta päättäneitä kahta sosiaalityöntekijää huutamalla miehelleen " älkää ärsyttäkö minua, minä tapan nuo " .

Molemmat sosiaalityöntekijät kokivat äidin sanat heihin kohdistuneena tappouhkauksena. Äiti kielsi oikeudessa sanoneensa näin, mutta kahden työntekijän yhdenmukaisen kertomuksen perusteella oikeus päätteli tämän uhanneen työntekijöitä syytteessä kuvatulla tavalla.

Oikeuden mukaan uhkaus oli liittynyt työntekijöiden lastensuojelun virkamiehinä tekemään lapsen kiireelliseen sijoituspäätökseen ja oli siten tehty virkatoimen johdosta sitä suorittavaa virkamiestä vastaan.

Rankaiseminen kohtuutonta

Vaikka naisen nähtiinkin syyllistyneen virkamiehen vastustamiseen, hovioikeus katsoi, että hänen rankaisemisena siitä olisi ollut kohtuutonta ja tarkoituksetonta.

Rikoksen seuraamus olisi sakko tai jopa puolen vuoden pituinen vankeus, mutta oikeuden otettua huomioon naisen poikkeuksellisen vaikeat henkilökohtaiset olosuhteet ja psyykkinen terveydentila, rikoksen säännönmukainen seuraus olisi ollut liian ankara.

Hovioikeus huomauttaa päätöksessään, että nainen oli tehnyt uhkauksensa kiihtyneessä tilassa lapsensa kiireellisen sijoituspäätöksen vuoksi. Äiti oli tuolloin myös lapsensa pahoinpitelemiseen liittyvien epäilyjen kohteena.

Samaan aikaan naisen puoliso oli juuri päätetty karkottaa maasta, ja vireillä oli lisäksi oikeusjuttu, jossa naisen omaa isää epäiltiin häneen kohdistuneesta vakavasta seksuaalirikoksesta.

Nainen oli uhkauksen tekohetkellä ollut jo pidemmän aikaa sekä lastensuojelun että mielenterveyspalveluiden asiakkaana.

Muut syytteet hylättiin

Samassa oikeusjutussa oli lisäksi kolme muuta syytettä, jossa äidin sanottiin uhkailleen kyseisiä sosiaalityöntekijöitä puhelimitse jo aiemmin samassa kuussa.

Eräässä puhelinkeskustelussa äiti oli puhunut toiselle sosiaalityöntekijälle samoihin aikoihin Tuirassa tapahtuneesta kirvessurmasta. Nainen oli syytteen mukaan sanonut ymmärtäneensä surmaajaa ja kykenevänsä itsekin epätoivoisiin tekoihin.

Sosiaalityöntekijä oli kokenut puheenaiheen uhkaavaksi, mutta naisen mukaan hän oli puhunut asiasta vain siksi, että se oli ollut hänellä mielessä. Hän oli nimittäin miehensä kanssa tavannut kirvessurmaajan hieman ennen tapahtumaa.

Vajaa viikkoa myöhemmin käydyssä keskustelussa äiti oli puhunut sosiaalityöntekijälle pommista, ja syytteen mukaan äiti olisi uhannut tuoda pommin lastensuojelun toimistoon. Äidin itsensä kertoman mukaan hän oli puhunut epätoivoissaan ainoastaan itsensä räjäyttämisestä, eikä uhannut ketään.

Kolmannessa puhelussa äiti oli syytteen mukaan kysynyt sosiaalityöntekijöiltä, miltä näistä tuntuisi, jos heidän lapsilleen sattuisi jotakin.

Työntekijät olivat kokeneet tämän perheisiinsä kohdistuneena uhkauksena, mutta äidin kertoman mukaan hän oli kysynyt asiaa vain siksi, että halusi työntekijöiden ymmärtävän, miten vaikealta hänen lapsensa sijoituspäätös hänestä tuntui.

Nämä kolme syytettä hylättiin, sillä hovioikeus ei katsonut tulleen näytettyä, että äiti olisi näissä tilanteissa uhannut sosiaalityöntekijöitä väkivallalla.

Lähde: Lakitietopalvelu Edilex