TALLINNA Viime elokuussa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA lähetti presidentti Barack Obamalle salaisen kirjekuoren.

Se oli tarkoitettu vain neljän ihmisen silmille − Obaman ja hänen kolmen tärkeimmän avustajansa.

Kirjekuori sisälsi tiedusteluraportin, joka osoitti Venäjän presidentin Vladimir Putinin sekaantuneen henkilökohtaisesti Yhdysvaltain presidentinvaalikampanjan kyberhyökkäyksiin.

Raportti sisälsi Putinin täsmällisen ohjeistuksen vahingoittaa demokraattien ehdokasta Hillary Clintonia. Venäläiset halusivat auttaa republikaanien ehdokkaan Donald Trumpin Valkoiseen taloon.

Hakkerit olivat myllänneet demokraattien ja republikaanien tietoverkoissa jo vuoden ennen kuin Obama sai tiedusteluraportin työpöydälleen.

Lopulta vuotosivusto Wikileaks julkaisi vain demokraateilta anastettuja dokumentteja − kymmeniätuhansia tiedostoja.

"Vaalihakkeroinnissa ei välttämättä ole väliä, mitä todellisuudessa on tapahtunut. Yhtä suuri vaikutus näyttää olevan sillä, mitä ihmiset kuvittelevat tapahtuneen."

Yhdysvaltain vaalitaistosta on jo kuukausia, mutta kysymykset Venäjän sekaantumisesta vain jatkavat vellomistaan. (siirryt toiseen palveluun)

Kuvaus Obaman saamasta raportista ilmestyi sanomalehti The Washington Postissa juhannuksen aikaan.

Äänestäjien ja muun maailman luottamus on koetuksella.

Yhdysvallat ei ole ainoa valtio, jossa ulkopuoliset ovat sekaantuneet vaaleihin. Saksasta kantautui uutisia, että kevään aluevaalien aikaan hakkerit olisivat yrittäneet päästä puolueita lähellä olevien ajatushautoimoiden kautta kiinni itse puolueisiin.

Kohteeksi näytti joutuvan ainakin Angela Merkeliä lähellä oleva ajatushautomo Konrad Adenauer -säätiö.

Myös Ranskassa presidentinvaalit voittaneen Emmanuel Macronin kampanja joutui hakkereiden kohteeksi.

Mutta kuka vaaleihin on yrittänyt sekaantua? Ja miksi? Onko demokratian kulmakivi − reilut vaalit − uhattuna?

Lasse Rantanen

Demokratia perustuu luottamukseen. Jos äänestäjät luottavat vaalien reiluuteen, tulos on helpompaa hyväksyä, vaikka se ei olisikaan itselle mieluinen.

Suurin häviäjä Yhdysvaltain presidentinvaaleissa saattoikin olla Clintonin sijaan juuri luottamus.

– Yhdysvallat kärsii yhä vieläkin epävarmuudesta, koska kansalaiset eivät tiedä tismalleen, mitä vaaleissa tapahtui, sanoo brittiläisen Chatham Housen sotatieteellisen tutkimuskeskuksen johtaja Keir Giles.

Lännessä vaalimanipulaatiota on totuttu pitämään kouriintuntuvana ilmiönä: äänten varastamisena, ääntenlaskennassa huijaamisena ja äänestyslipukkeiden väärentämisenä. Nyt on kyse jostain muusta.

Tietojeni mukaan yhteenkään valtiolliseen vaalijärjestelmään ei ole tunkeuduttu, mutta on syntynyt kuva, jonka mukaan vaalit eivät ole enää turvalliset, kuvaa Viron informaatioviraston johtaja Taimar Peterkop.

Nykyisessä vaalihakkeroinnissa ei välttämättä ole väliä, mitä todellisuudessa on tapahtunut. Yhtä suuri vaikutus näyttää olevan sillä, mitä ihmiset kuvittelevat tapahtuneen.

Vaalihakkeroinnin sijaan pitäisikin puhua ehdokkaiden mustamaalauksesta, laittomista vuodoista ja valheellisen tiedon levittämisestä.

Propagandaa on tunnettu maailmasivu, mutta “valeuutiset” ja “vaihtoehtoinen totuus” ovat meidän aikakauttamme.

Venäläismedia kertoi esimerkiksi alkuvuonna Ranskan presidentinvaaliehdokkaan Emmanuel Macronin “epäperinteisestä” seksuaalisesta suuntautumisesta. Tällä viitattiin homoseksuaalisuuteen.

Macron on naimisissa itseään 24 vuotta vanhemman naisen kanssa.

Emmanuel Macron ja Brigitte Macron äänestämässä 11. kesäkuuta. Christophe Petit Tesson / AFP

Ranska äänesti presidentistä puoli vuotta Yhdysvaltoja myöhemmin. Siellä oli kuitenkin otettu valtameren takaisista kokemuksista opiksi.

Toukokuisena perjantai-iltana pariisilaisessa avokonttorissa oli vielä kiireistä. Kampanjaväki teki viime hetken valmisteluja ennen viikonlopun vaaleja.

Komeetan lailla noussut sitoutumaton ehdokas Emmanuel Macron oli kirinyt johtoasemaan Ranskan presidentinvaaleissa. Vastaehdokkaana oli äärioikeistolainen Marine Le Pen.

Le Penillä tiedettiin olevan kytköksiä Venäjään. Hän nautti myös Trumpin tukea. Macron taas liputti EU:n puolesta.

Vain muutama tunti ennen vuorokauden vaihtumista avokonttorissa kävi kohahdus. Joku huomasi, että nettiin oli vuotanut valtaisa määrä materiaalia − yhdeksän megatavua.

Dokumentit ja viestit olivat peräisin Macronin kampanjasta, saman avokonttorin työntekijöiden sähköposteista.

"Macronin kampanjaväki näytti asettaneen hakkereille ansoja, kuten huonosti suojattuja valesähköpostitilejä"

Monille vuoto tuntui painajaiselta, mutta yksi mies myhäili.

Hän oli 33-vuotias marokkolaisten maahanmuuttajien poika Mounir Mahjoubi, itseoppinut it-guru ja Macronin kampanjan digipäällikkö.

Tiesimme, että meitä vastaan hyökättäisiin, hän tunnusti The Guardian -lehdessä myöhemmin.

Ainoa yllätys oli ajoitus. Varastetut tiedostot vuotivat julkisuuteen aivan viime tipassa, vain muutama tunti ennen keskiyötä. Ranskassa vaalirauha astuu voimaan vuorokausi ennen varsinaista vaalipäivää sunnuntaita.

Ranskalainen media huomioi vain Macronin kampanjatiimin tiedotteen, jonka mukaan se oli joutunut hakkeroinnin kohteeksi.

Mutta tiedotteessa oli toinenkin asia: vuodetut dokumentit olivat tekaistuja − Macronin kampanjan itsensä tekemiä ja keksityiltä sähköpostitileiltä napattuja.

Osa näyttikin huonoilta käännöksiltä ja roskapostilta.

Macronin kampanjaväki näytti asettaneen hakkereille ansoja, kuten huonosti suojattuja valesähköpostitilejä.

Tärkein oli saavutettu: epäilys vuodettujen dokumenttien aitoudesta oli kylvetty ihmisten mieliin.

Emmanuel Macron saapui 3. heinäkuuta Versailles'in palatsiin, missä hän kertoi politiikkansa päälinjoista kansaedustajille. Etienne Laurent / EPA

Macron valittiin presidentiksi, ja ranskalaisen kampanjatiimin Mahjoubin johtamia it-neropatteja juhlitaan jonkinlaisina kyberpuolustuksen sankareina.

Ranskalaiset olivat selvästi paremmin valmistautuneita hyökkäyksiin kuin yhdysvaltalaiset kollegansa.

Usein hakkeroinnin onnistuminen vaatii uhrilta vain yhden inhimillisen virheen tai hetken huolimattomuuden: väärän linkin klikkauksen, salasanan annon väärään paikkaan tai saman salasanan käytön eri palveluissa.

Yhdysvalloissa hakkereiden oli onnistunut päästä sekä Clintonin että hänen kampanjapäällikkönsä John Podestan sähköposteihin. Kerrotaan, että Podestan salasana oli hänen lempiharrastuksensa mukaaan “Runner4567”, eikä Clintoninkaan sähköposti ollut kovinkaan paljon paremmin suojattu.

Palataan vielä hetkeksi Macronin kampanjan tietovuodon kellonaikaan.

Asiantuntijat epäilevät, että vuodon ajoitus ei ollut outoudestaan huolimatta sattumaa.

Vuodoilla pyritään vaikuttamaan äänestäjien tunteisiin. Brittitutkimuksen mukaan aivojen toiminta ja erityisesti mantelitumakkeen koko saattaa vaikuttaa ihmisen käyttäytymiseen myös äänestystilanteessa.

Jos ihminen tunteen pelkoa, hän saattaa valita konservatiivisen ehdokkaan liberaalin ehdokkaan sijaan – varsinkin jos tunne herätellään juuri ennen päätöksentekoa.

– Siksi tunnekuohut on fiksua ajoittaa juuri ennen äänestyshetkeä, jotta ihmiset reagoisivat vuotoihin tunteella järjen sijaan, informaatiovaikuttamiseen perehtynyt tietokirjalija Saara Jantunen kertoo.

Lasse Rantanen

Venäjän valtiollisten elinten uskotaan ainakin rahoittavan aktiivisesti hakkeriryhmiä, vaikka virallinen Venäjä on kiistänyt osallisuutensa.

Hakkeriryhmiä tutkineet asiantuntijat pitävät tätä liki varmana muun muassa siksi, että hakkerit käyttävät tiettyjä tunnettuja järjestelmiä. Myös niiden toiminta on poliittisesti motivoitunutta.

Myös Yhdysvaltain tiedustelupalvelut ovat kertoneet, että ne uskovat Venäjän yrittäneen vaikuttaa presidentivaaleihin.

– Näyttöä siitä, että Venäjä on tukenut tällaista toimintaa, alkaa olla runsaasti, sanoo tietokirjailija ja sotatieteiden tohtori Saara Jantunen.

Jantunen ei kuitenkaan usko, että Venäjä voisi yksi menestyä vaikuttamiskampanjoissa ulkomailla.

Avukseen se tarvitsee taitavia hakkereita ja muita asiantuntijoita sekä sopivan maaaperän, johon haluttu viesti uppoaisi.

"Suomalaiset puolueet tekevät jo omia strategioitaan vaalivaikuttamisen yritysten varalle"

Venäjä ei ole ainoa, joka yrittää vaikuttaa. Minkään “ulkopuolisen tahon” toiminta ei myöskään ole kaikkivoipaista.

Taktiikat ja työkalut informaatiosotaan ovat monien valtioiden ja “ei-valtiollisten” toimijoiden saatavilla, ja niitä saatetaan käyttää vihamieliseen hyökkäyksiin eri syistä, kuvaa Keir Giles Chatham Housesta.

Joidenkin mielestä esimerkiksi Britannian EU-eroäänestyksessä oli informaatiosodan piirteitä.

Äänestyspäivän lähestyessä osa EU-vastaisista brittiläisistä sanomalehdistä julkaisi provosoivia ja populistisia juttuja EU:sta.

Populismi voi auttaa sopivan maaperän luomista länsimaissa viesteille, joita ulkopuolinen taho haluaa levittää.

Useimmat populistipuolueet Euroopassa ajavat EU:sta eroamista ja kansallisen päätöksenteon vahvistamista.

Venäjä tukee mielellään euroskeptisiä ehdokkaita kuten Le Peniä, koska yksittäisiä maita on helpompia käsitellä kuin vahvoja liittoutumia.

Eduskuntavaalien varsinainen äänestyspäivä tänä keväänä on 14. huhtikuuta. Meeri Niinistö / Yle

Ja sitten päästäänkin siihen, miten valheita, mustamaalausta ja tunteiden herättelyä vastaan voi puolustautua.

Suomessakin on edessä todellinen vaalien superkausi. Parissa vuodessa valitaan presidentti, eduskunta, europarlamentaarikot ja todennäköisesti myös maakuntavaltuustot.

Suomikin on kohde, se on selvää.

Mutta kuinka haavoittuvaisia me suomalaiset sitten olemme mahdollisille vaikutusyrityksille?

– Ette kovinkaan, sanoo tutkija Ivana Smolena Prahan turvallisuustieteiden instituutista.

Syitä on lukuisia. Suomi on yhteiskuntana vahva, ja kansalaiset luottavat pääsääntöisesti sekä viranomaisiin että valtioon.

Suomalaisen yhteiskunnan vahvuus on todettu myös kansainvälisissä mittauksissa, joissa Suomi keikkuu liki poikkeuksetta kärkisijoilla – korruptiolistauksissakin toiseksi vähiten korruptoituneena.

Hyvä koulutusjärjestelmä lisää ihmisten tietoutta, samoin uhkien tiedostaminen.

"Ranskan kokemukset ovat rohkaiseva esimerkiksi siitä, miten vastapuoli ei ole voittamaton"

Suomessa on viime aikoina käyty poikkeuksellisen vilkasta turvallisuuspoliittista keskustelua ja puhuttu myös informaatiohyökkäysten ja hybridiuhkien vaarasta.

– On hyvin tärkeää parantaa yhteiskunnan toimivuutta, koska se on maan immuunijärjestelmä, Smolena kuvaa.

Smolena viittaa kotimaahansa Tsekkiin, jossa hallituksen uskottavuutta ovat ravistelleet korruptiotapaukset. Samankaltaisia heikkouksia voivat olla suurtyöttömyys ja sosiaalinen eriarvoistuminen.

Samaa mieltä on tietokirjailija Jantunen. Hänen mielestään Suomen vastustuskyky ulkopuolelta tulevalle, tai siis venäläiselle, informaatiovaikuttamiselle on hyvä.

Onhan siitä jo vuosikymmenten kokemus, kun Tehtaankadulta käsin rahoitettiin puoleita ja tuettiin poliittisia virkanimityksiä

– Vaaleihin on aina sekaannuttu, myös Suomessa. Nyt vain metodit ovat uudenlaisia, Jantunen kiteyttää.

Suomalaiset puolueet tekevät jo omia strategioitaan vaalivaikuttamisen yritysten varalle. Ne valmentavat ehdokkaitaan ja kuulevat asiantuntijoita ja viranomaisia.

Ranskan kokemukset ovat rohkaiseva esimerkiksi siitä, miten vastapuoli ei ole voittamaton. Mörköjä ei olekaan kaikkialla – ja vaikka olisikin, niitä vastaan osataan jo käydä.

Ulkopuolista uhkaa suurempi voikin olla maan sisäisen kiistan kärjistyminen. Tätä ulkopuolinen taho voi sitten käyttää hyväkseen.

Kansan riveissä kytevä epäluulo tai sananvapauden nimissä polarisoituvat mielipiteet voi olla vaikea tunnistaa heikkoudeksi.

– Informaatiovaikuttamisen tunnistaminen vaatii hyvää itsetuntemusta ja myös itseluottamusta, Jantunen ynnää.

Itsetuntemukselle ja luottamukselle onkin tarvetta, sillä huomenna vaikuttaja voi olla Venäjän sijaan Kiina tai joku muu – täysin tuntematon.

Juttua korjattu kello 12.55: Tarkennettu, että Suomi on korruptiolistauksissa vähiten korruptoituneiden maiden joukossa. Aiemmin jutussa luki, että Suomi on korruptiolistauksissa kakkosena.

Lue myös:

Näin venäläishakkerit nousivat julkisuuteen – 10 vuotta "edullisia, tehokkaita ja kiistanalaisia" hyökkäyksiä

Ranskalainen nettitrolli tehtailee äärioikeiston propagandaa huumorin varjolla – “Sammakkoa on vaikea syyttää natsiksi tai fasistiksi”