Iltalehden haltuunsa saaman muistion perusteella julkisuudessa olleet entiset kansanedustajat saanevat pitää avokätiset etuutensa, vaikka sopeutumiseläkkeet muuttuisivatkin sopeutumisrahaksi.

Kansanedustajat pohtivat parhaillaan, mitä sopeutumiseläkejärjestelmälle pitäisi tehdä. Päätöksiä pitäisi syntyä tällä viikolla. TOMMI PARKKONEN

Eduskunnan ja Kevan yhteisessä taustamuistiossa kuvataan muutosehdotusta, joka lopettaisi kansanedustajien sopeutumiseläkejärjestelmän ja siirtäisi kaikki järjestelmän piirissä olevat entiset ja nykyiset edustajat määräaikaisen sopeutumisrahan piiriin.

- Muutoksen jälkeen kaikki kansanedustajana toimineet olisivat kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta annetun lain mukaisen sopeutumisrahajärjestelmän piirissä, Iltalehden haltuunsa saamassa muistiossa todetaan.

Muistion mukaan sopeutumiseläkettä nostavien entisten kansanedustajien osalta muutos olisi tarkoitus toteuttaa siirtymäajalla siten, että maksussa olevat sopeutumiseläkkeet muutettaisiin 2-3 vuoden sopeutumisrahaksi, jonka jälkeen maksatus loppuisi.

- Sopeutumisrahan määrä olisi sama kuin sopeutumiseläkkeen määrä, joten etuuden suuruuteen ei tulisi heikennystä. Etuuden yhteensovittamisessa muihin tuloihin noudatettaisiin kaikilla samoja, sopeutumisrahaa koskevia säännöksiä.

Iltalehti sai haltuunsa eduskunnan ja Kevan yhteisen taustamuistion, jossa kuvataan ehdotusta, joka lopettaisi sopeutumiseläkejärjestelmän. KUVAKAAPPAUS

Kansanedustajien eläkelain mukaan sopeutumisrahaa myönnettäessä otetaan huomioon henkilön kaikki tulot - myös pääomatulot. Sopeutumiseläkettä myönnettäessä pääomatuloja ei huomioida, mikä mahdollistaa niin sanotun oman työn yhtiöittämisen.

Yhden vuoden mittaisia sopeutumisrahoja ei tulisi myönnettäväksi, koska kaikki sopeutumiseläkkeeseen oikeutetut entiset ja nykyiset kansanedustajat ovat palvelleet vähintään seitsemän vuotta eli heillä on oikeus vähintään kahden vuoden sopeutumisrahaan.

- Vaihtoehtoisesti voisi myöntää kaikille samanpituisen eli 3 vuoden sopeutumisrahan, muistiossa todetaan.

”Ei edistä työllistymistä”

Muistiossa viitataan maaliskuussa 2011 voimaan tulleeseen Lex Niinistöön, joka korvasi sopeutumiseläkkeet sopeutumisrahalla uusien kansanedustajien osalta. Vanhat, ennen vuoden 2011 vaaleja valitut kansanedustajat saivat pitää sopeutumiseläkkeensä.

Keskustan entinen kansanedustaja ja ministeri Tanja Karpela, 47, nostaa sopeutumiseläkettä ja kouluttaa työkseen koiria. Jatkossa Karpela joutunee maksamaan itselleen palkkaa omistamastaan yhtiöstä. JENNI GÄSTGIVAR

Sopeutumiseläkettä maksetaan aina 65-vuotiaaksi, sopeutumisrahaa 1-3 vuotta edustajauran kestosta riippuen. Jos entinen kansanedustaja on sopeutumisrahan päättyessä täyttänyt 59 vuotta, voidaan sopeutumisrahan maksamista jatkaa 65 vuoden ikään.

Muistiossa muistutetaan, että Lex Niinistöön johtaneen lakialoitteen yleisperusteluissa todetaan sopeutumiseläkkeen olevan luonteeltaan eräänlainen työttömyysetuus, jonka tarkoitus oli alun perin tukea sopeutumista työelämään pitkähkön edustajauran jälkeen.

- Lisäksi aloitteessa tuodaan esille, että sopeutumiseläke tarkoitettiin alkujaan pääasiassa sellaisille entisille kansanedustajille, jotka ovat edustajantoimensa päättyessä jo varsin lähellä eläkeikäänsä. Sitä ei kuitenkaan aikanaan rajattu iän perusteella.

Muistiossa muistutetaan lisäksi, että eduskunnasta jäädään nykyisin pois nuorempana kuin 1980-luvulla, jolloin sopeutumiseläkkeestä säädettiin. Sopeutumiseläke lisättiin kansanedustajien eläkelakiin vuonna 1983.

- Hyvin nuorena kansanedustajauransa aloittaneen kansanedustajan on mahdollista kartuttaa edustajaeläkkeensä täyteen 60 prosentin määrään 15 vuodessa ja jäädä sopeutumiseläkkeelle alimmillaan noin 40-vuotiaana.

- Sopeutumiseläke ei tällaisessa tilanteessa edistä kansanedustajan työllistymistä työmarkkinoilla.

Nurmi ja Lindén kuivilla

Sopeutumiseläkettä nosti maaliskuussa 28 entistä kansanedustajaa. Heistä 17 saisi ehdotuksen perusteella pitää nykyisen etuutensa täysimääräisenä, koska he täyttävät 59 vuotta ennen kuin keväällä 2019 myönnettävä sopeutumisraha päättyisi.

Tähän joukkoon kuuluvat muiden muassa julkisuudessa olleet kristillisdemokraattien Ismo Seivästö (63), SDP:n Arto Seppälä (62), SDP:n Tuula Väätäinen (62), kokoomuksen Tuija Nurmi (60) ja kokoomuksen Suvi Lindén (55).

Kokoomuksen entisen kansanedustajan ja ministerin Suvi Lindénin, 55, sopeutumiseläke on noin 5 800 euroa kuukaudessa. Lindén selvinnee sopeutumiseläkkeistä nousseesta kohusta säikähdyksellä. JARNO JUUTI

Lindén on syntynyt huhtikuussa 1962, joten hän saisi ehdotuksen mukaan pitää 5 800 euron kuukausittaisen etuutensa.

- Muutos (heidän osaltaan) olisi vain etuuden nimikkeen muutos ja pääomatulojen huomioon ottaminen maksettavan sopeutumisrahan määrässä, muistiossa todetaan.

Loppuvuodesta 1963 tai myöhemmin syntyneille etuutta nostaville ex-kansanedustajille (11) maksettaisiin sopeutumisrahaa kaksi tai kolme vuotta, minkä jälkeen sitä ei enää maksettaisi.

Tähän joukkoon kuuluvat SDP:n Heli Paasio (45), kokoomuksen Merikukka Forsius (45), keskustan Tanja Karpela (47), kristillisdemokraattien Kari Kärkkäinen (48), keskustan Katri Komi (49), SDP:n Päivi Lipponen (50), kokoomuksen Marjukka Parpola (50), RKP:n Christina Gestrin (51), kokoomuksen Marjo Matikainen-Kallström (53), kokoomuksen Anne Holmlund (53) ja vihreiden Kirsi Ojansuu-Kaunisto (54).

SDP:n entinen kansanedustaja Päivi Lipponen, 50, on nostanut samaan aikaan sopeutumiseläkettä, toiminut opettajana ja autellut miestään Paavo Lipposta tämän konsulttiyhtiössä omistaja-toimitusjohtajana. ANTTI NIKKANEN

Muistion mukaan henkilöt, joilla on oikeus sopeutumiseläkkeeseen, mutta jotka eivät ole sitä koskaan hakeneet, saisivat edustajauransa päätyttyä sopeutumisrahan voimassaolevan lain mukaisesti.

Edellä mainittuun kategoriaan kuuluu yhteensä 82 henkilöä (58 nykyistä ja 24 entistä kansanedustajaa).

Keskustassa pelätään

Iltalehden tietojen mukaan kaikki eduskuntaryhmät eivät ole olleet ehdotuksesta innoissaan.

Esimerkiksi pääministeripuolue keskustan ja pääoppositiopuolue SDP:n kansanedustajat ovat suhtautuneet nihkeästi kaavailtuun lakimuutokseen.

Keskustalla on nykyisen sopeutumiseläkejärjestelmän piirissä 17 kansanedustajaa, SDP:llä 16. Se on yli puolet kaikista järjestelmän piirissä olevista nykyisistä kansanedustajista.

Keskustan leiristä on väläytelty jopa sitä vaihtoehtoa, että sopeutumiseläkkeille ei tehtäisi mitään - tai jos tehdään, niin otetaan korkeintaan pääomatulot huomioon. Myös ulkopuolisesta ”konsultista” on Iltalehden tietojen mukaan ollut puhetta.

Kokoomuksen entinen kansanedustaja Tuija Nurmi, 60, on nostanut sopeutumiseläkettä yhtäjaksoisesti vuodesta 2011, vaikka on toiminut samaan aikaan lääkärinä Terveystalossa. Nurmi laskuttaa lääkärinpalkkionsa yhtiönsä kautta. KARI PEKONEN

Keskustan kannatus on laskenut kevään 2015 eduskuntavaaleista noin viisi prosenttiyksikköä. Jos eduskuntavaalit pidettäisiin nyt, arviolta 15 keskustan kansanedustajaa menettäisi paikkansa.

Voittajia ja häviäjiä

Keskustan ja SDP:n hädän ymmärtää, kun katsoo listaa lakimuutoksen voittajista ja häviäjistä. Molemmilla on kymmenen niin sanottua eläkepudokasta.

Keskustan eduskuntaryhmästä Lasse Hautala (55), Timo V. Korhonen (58), Jari Leppä (58), Hannu Hoskonen (60), Aila Paloniemi (62), Markku Rossi (62) ja Matti Vanhanen (62) ovat 59-vuotiaiden suojasäännöksen piirissä.

Keskustan kansanedustaja Tuomo Puumala, 36, on nuorin sopeutumiseläkejärjestelmän piirissä oleva henkilö. Puumalan eläkeoikeus ulottuu nykyisen lain mukaan vuoteen 2047. JENNI GÄSTGIVAR

Suojasäännöksen ulkopuolelle jäävät Tuomo Puumala (36), Mirja Vehkaperä (42), Hannakaisa Heikkinen (44), Antti Kaikkonen (44), Anne Kalmari (49), Mika Lintilä (51), Kimmo Tiilikainen (51), Antti Rantakangas (54), Juha Rehula (54) ja Anu Vehviläinen (54). Vehviläinen on syntynyt syyskuussa 1963, joten hän jää suojasäännöksen ulkopuolelle viidellä kuukaudella.

SDP:n eduskuntaryhmästä Tuula Haatainen (57), Ilkka Kantola (60), Anneli Kiljunen (60), Riitta Myller (61), Eero Heinäluoma (62) ja Harry Wallin (64) ovat suojasäännöksen piirissä. Wallin täyttää tosin toukokuussa 65 vuotta, joten hänen eläkkeensä maksetaan jatkossa joka tapauksessa vanhuuseläkkeenä. Heinäluomalla on edessä sama tilanne heinäkuussa 2020.

SDP:n kansanedustaja ja entinen ministeri Jutta Urpilainen, 42, ei näillä näkymin pääse nauttimaan sopeutumiseläkkeestä. JARNO KUUSINEN/AOP

Suojasäännöksen ulkopuolelle jäävät Jutta Urpilainen (42), Katja Taimela (43), Krista Kiuru (43), Johanna Ojala-Niemelä (43), Susanna Huovinen (45), Maria Guzenina (49), Maarit Feldt-Ranta (49), Pia Viitanen (51), Sirpa Paatero (53) ja Tarja Filatov (54). Filatov on syntynyt elokuussa 1963, joten hän jää suojasäännöksen ulkopuolelle neljällä kuukaudella.

Suojasäännöksen raja menee nykyisessä eduskunnassa vasemmistoliiton Markus Mustajärvessä (55).

Helmikuussa 1963 syntyneelle Mustajärvelle maksettaisiin ehdotuksen mukaan sopeutumisrahaa 65-vuotiaaksi, mutta kaikki hänen jälkeensä syntyneet kansanedustajat saisivat sopeutumisrahaa 2-3 vuotta.

Näin kävisi ehdotuksen mukaan toukokuussa 1963 syntyneelle vihreiden Heli Järviselle (54) ja myöhemmin samana vuonna syntyneille Juha Rehulalle, Tarja Filatoville ja Anu Vehviläiselle, jos he jättäisivät eduskunnan joko omasta tai äänestäjien tahdosta.

Rinne puun ja kuoren välissä

Tilanne on Antti Rinteen (sd) kannalta kiusallinen. Pääministerin salkusta haaveileva Rinne sanoi Iltalehden haastattelussa viime vuoden elokuussa lakkauttavansa sopeutumiseläkkeen " vaikka heti " . SDP:n puheenjohtaja ei säästellyt haastattelussa sanojaan.

- En missään nimessä hyväksy tällaista järjestelyä, jossa valtaa pitävät rakentavat itselleen edun, joka poikkeaa täysin muista ihmisistä, Rinne sanoi.

- Minua pidetään nyt populistina, mutta en olisi missään nimessä hyväksynyt tällaista järjestelyä, jos olisin ollut siitä päättämässä, Rinne jatkoi.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on sanonut lakkauttavansa sopeutumiseläkkeet "vaikka heti". INKA SOVERI

Sopeutumiseläkejärjestelmän piirissä olevista nykyisistä kansanedustajista noin neljäsosa (16) edustaa SDP:tä.

Heidän joukossaan on useita alle 50-vuotiaita entisiä ministereitä (Urpilainen, Kiuru, Huovinen ja Guzenina), jotka menettävät lakimuutoksessa useiden satojen tuhansien eurojen arvoisen sopeutumiseläkkeen.

Asiantuntijat yksimielisiä

Taustamuistion lopussa on viisi kysymystä, jotka eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok) esitti Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen emeritusprofessorille Kaarlo Tuorille ja Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professorille Veli-Pekka Viljaselle.

Nämä viisi kysymystä esitettiin Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen emeritusprofessorille Kaarlo Tuorille ja Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professorille Veli-Pekka Viljaselle. KUVAKAAPPAUS

Tuorin ja Viljasen lausuntojen mukaan sopeutumiseläkejärjestelmän lopettamiselle ei ole perustuslaillisia esteitä. Sopeutumiseläkkeet voidaan korvata sopeutumisrahalla kaikkien järjestelmän piirissä olevien osalta.

- Kun sopeutumiseläke ei luonteeltaan ole vastaavalla tavalla ansaittu eläke kuin vanhuuseläke, en pidä sen poistamista ja korvaamista sopeutumisrahalla perustuslain kanssa ristiriidassa olevana, Viljanen toteaa eduskunnalle toimittamassaan lausunnossa.

Tuori on samaa mieltä. Hänen mukaansa sopeutumiseläkejärjestelmän piirissä olevilla henkilöillä ei voida katsoa olevan omaisuudensuojan takaamaa perusteltua odotusta järjestelmän säilymisestä ennallaan.

Tuorin mukaan sopeutumiseläke on terminä harhaanjohtava. Hänen mukaansa vuonna 2011 käyttöön otettu sopeutumisraha vastaa osuvammin entisille kansanedustajille maksettavan etuuden luonnetta.

Suomen Kuvalehti uutisoi muistiosta perjantaina.