Meyer Turku Oy:n lakkovahdit, varapääluottamusmies Pasi Vänni (vas.), osaston pääluottamusmies Tuukka Virtanen ja työsuojeluvaltuutettu Mara Lehtonen telakan portilla Turussa 3. lokakuuta.

Meyer Turku Oy:n lakkovahdit, varapääluottamusmies Pasi Vänni (vas.), osaston pääluottamusmies Tuukka Virtanen ja työsuojeluvaltuutettu Mara Lehtonen telakan portilla Turussa 3. lokakuuta. Roni Lehti / Lehtikuva

Elinkeinoelämän keskusliitto EK haluaa rajoittaa poliittisia mielenilmauksia lyhytaikaisiksi tai työajan ulkopuolella tapahtuviksi.

EK ehdottaa tänään perjantaina julkaisemassaan tiedotteessa, että oikeutta poliittisiin työtaisteluihin rajoitettaisiin Suomessa pohjoismaisen mallin mukaiseksi. Liitto muistuttaa Norjan, Tanskan ja Ruotsin käytännöistä.

– Tällöin mielenilmaukset olisivat korkeintaan lyhyitä ja oikeassa suhteessa asian vakavuuteen nähden, EK:n tiedotteessa todetaan.

Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja Jyri Häkämies pitää päivän mittaista lakkoa liian järeänä keinona vastustaa hallituksen aietta heikentää henkilöperusteista irtisanomissuojaa pienissä yrityksissä. Häkämies ei halua arvioida, mikä olisi sopiva kesto tämänkaltaiselle lakolle.

– Ehdottomasti viime keskiviikko, kokonaisen työpäivän mittainen lakko valituilla toimialoilla, valittujen liittojen toimesta oli liian raskas ja liian iso lasku yrityksille, sanoi Häkämies Ylen haastattelussa.

Elinkeinoelämän keskusliitto: Politiikka omalla ajalla

EK:n mielestä "viimeaikaiset työtaistelut osoittavat, ettei ay-liike osaa käyttää oikeuttaan vastuullisesti". Keskiviikkona eri alojen ammattiliitot lakkoilivat, koska ne eivät hyväksy hallituksen suunnitelmaa helpottaa irtisanomisia pienissä yrityksissä. Kyseessä oli siis poliittinen lakko.

– Työnantajan on voitava luottaa siihen, että tehtyjä sopimuksia kunnioitetaan, eikä lakkoja ole työehtosopimusten voimassa ollessa. Koska viime vuosien aikana palkansaajajärjestöt ovat usein käyttäneet poliittista työtaistelua aseenaan, tulee oikeutta poliittisiin lakkoihin rajata, sanoo EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies liiton tiedotteessa.

Lakiasiainjohtaja Markus Äimälä EK:sta kirjoittaa blogissaan (siirryt toiseen palveluun), että politiikka on hoidettava työntekijän omalla ajalla.

– Työtaisteluita ei ole tarkoitettu poliittisen päätöksenteon vaikutuskanavaksi.

Äimälän mielestä poliittiseen päätöksentekoon pitää vaikuttaa poliittisen järjestelmän kautta, ennen kaikkea vaaleilla.

Jyri Häkämies: Hallitus tuli palkansaajia vastaan

Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajan Jyri Häkämiehen mielestä hallitus tuli palkansaajia vastaan uudella ehdotuksellaan.

Hallitus ilmoitti tiistaina, että se rajaa esityksensä henkilöperusteisen irtisanomissuojan heikentämisestä alle kymmenen työntekijän yrityksiin. Aiemmin suunnitteilla oli rajan vetäminen alle kahdenkymmenen työntekijän yrityksiin. Lakiesitys on edelleen valmisteilla.

– Toivoisin, että hallituksen ehdotus toimisi pohjana sille, että sopu löydettäisiin ja enemmiltä vahingoilta vältyttäisiin. Hallitus on nyt tässä liikkunut, sanoi Häkämies Ylelle.

EK: Keskiviikon poliittisen lakon hinta 50 miljoonaa euroa

EK huomauttaa, että yritysten näkökulmasta on kohtuutonta, että ne joutuvat poliittisten lakkojen maksajiksi. Häkämiehen mukaan yritykset ovat tässä kiistassa syytön osapuoli.

EK on laskenut, että keskiviikon lakkoilun hintalapuksi tuli 50 miljoonaa euroa.

Helmikuussa ammattiliitot vastustivat aktiivimallia mielenosoituksella ja lakoilla. Tuolloin tappiot olivat EK:n laskelmien mukaan yli 100 miljoonaa euroa. Tosin SAK on laskenut päivän hinnaksi vain 17 miljoonaa euroa.

Lue myös:

Lakkopäivän kustannukset – Vankkaa tilastotietoa vai puhdasta arvausta?