– Ensimmäiset sanat olivat, että ei taas, sanoo entinen uusnatsi Esa Holappa, kun hän kuuli Suomen vastarintaliikkeen mielenosoituksessa pahoinpidellyn henkilön kuolemasta.

Holappa kertoo pelänneensä, että jotain tällaista saattaa tapahtua. Liikkeen väkivaltapotentiaali näyttää Holapan mukaan kasvaneen ja ylittäneen tietyn kynnyksen.

Hän viittaa Jyväskylän viime elokuiseen mellakkaan, jossa uusnatsit hyökkäsivät jyväskyläläiseen tavarataloon ja pahoinpitelivät ihmisiä. Viikko sitten perjantaina Helsingin Asema-aukiolla pahoinpideltiin mielenosoituksen yhteydessä nuori mies, joka kuoli myöhemmin.

Uusnatseista irrottautunut Holappa oli Suomen vastarintaliikkeen perustaja. Hän toimi aiemmin järjestön johtajana. Tämän haastattelun hän antaa yksityishenkilönä.

Holappa ei usko, että vastarintaliikkeen uho Asema-aukion tapahtumien jälkeen on laantumassa, pikemminkin päinvastoin. Väkivalta ja kahakointi saattavat lisääntyä mielenosoituksissa.

– Liikkeen aggressiivinen puoli saattaa näiden tekojen myötä kasvaa ja korostua enemmän, hän sanoo.

Viikonlopun aikana on ehditty pohtia, miten järjestön väkivaltainen käytös tai rasistinen toiminta saataisiin loppumaan ja miten lainsäädäntöä pitäisi kiristää.

Holappa ei halua kommentoida, miten viranomaiset ovat hänen mukaansa toimineet uusnatsijärjestön yhteydessä tai pitäisikö järjestö kieltää. Hän toteaa, että suojelupoliisissa ja sisäministeriössä ollaan tietoisia liikkeen luonteesta ja teoista.

– Rotuviha tai siihen yllyttäminen eivät kuulu sanavapauden piiriin, hän kuitenkin toteaa yksiselitteisesti.

Päättäjien on Holapan mukaan oltava vähintään ajan tasalla ääriliikkeen toiminnasta, jossa potentiaalisesti on syntynyt jo yksi kuolonuhri.

Poliitikot ovat hänen mukaansa suhtautuneet turhan lepsusti vastarantaliikkeen kaltaisten järjestöjen toimintaan.

Uusnatsismia ei hänen mukaansa pidä selittää populistisesti maahanmuuttopolitiikalla, kun kyse on rotuvihasta.

– Ei tämä vastarintaliikkeen jäsen menehtynyttä uhria maahanmuuttopolitiikan seurauksena pahoinpidellyt, Holappa toteaa.

Mikäli kuolemaan johtaneesta tapahtumasta epäilty mies saa tuomion, tulee hänestä todennäköistesti liikkeen marttyyrisankari.

Holappa kertoo, että Ruotsissa on jo useita niin sanottuja järjestösotavankeja. Heidän katsotaan joutuneen tuomiolle ideologiansa takia. Tämäntapaista ilmiötä on liikkeen piirissä Holapan mukaan odoteltu Suomessakin.

Oululainen Esa Henrik Holappa perusti vastarintaliikkeen Suomeen vuonna 2008. Hän aloitti uusnatseista irrottautumisen 2014. Viime keväänä häneltä ilmestyi kirja Minä perustin uusnatsijärjestön – Suomen vastarantaliikkeen ex-johtajan muistelmat.

MIRJA NIEMITALO / LÄNNEN MEDIA