Aika pelaa politiikantutkija Johanna Vuorelman mielestä presidenttipeliä Haaviston hyväksi. Alle 50-vuotiaiden äänestäjien keskuudessa Haavisto nauttii yli 40 prosentin pohjakannatusta.

Pekka Haavisto nauttii korkeaa kannatusta alle 50-vuotiaiden keskuudessa. Jenni Gästgivar

Pekka Haavisto (vihr) on ylivoimainen suosikki tasavallan presidentti Sauli Niinistön seuraajaksi.

Asia selviää Alma Median kyselystä, jossa ulkoministerinä tällä hetkellä työskentelevä Haavisto saa 33 prosentin kannatuksen seuraavaksi tasavallan presidentiksi.

Presidentinvaali järjestetään seuraavan kerran tammikuussa 2024. Toista virkakauttaan presidenttinä istuva Niinistö ei Suomen perustuslain mukaan saa asettua enää ehdolle.

Näin ollen äänestäjät valitsevat Suomelle kokonaan uuden presidentin.

Alma Media halusi selvittää potentiaalisten ehdokkaiden suosion, koska tasavallan presidentin virkaan harvemmin noustaan tuntemattomuudesta.

Vastaajilta kysyttiin, ketä he äänestäisivät, jos presidentinvaali järjestettäisiin nyt. Heille tarjottiin kyselyssä presidenttivaihtoehdoksi kymmentä eri poliitikkoa, jotka kaikki ovat olleet mukana Niinistön seuraajaspekulaatioissa.

Seuraava presidentti saattaa hyvinkin nousta tästä kymmeniköstä. Vain neljä prosenttia kyselyn vastaajista kertoo kannattavansa presidentiksi jotakuta muuta henkilöä.

Keskustan Olli Rehn (11 %), perussuomalaisten Jussi Halla-aho (10 %) ja kokoomuksen Jan Vapaavuori (10 %) ovat Haaviston jälkeen suosituimmat nimet tasavallan presidentiksi.

Kyselyn toteutti Tietoykkönen Oy. Siihen haastateltiin 1 500:aa äänestysikäistä suomalaista.

Jonkin verran kannatusta keräävät vasemmistoliiton Li Andersson (8 %), SDP:n Eero Heinäluoma (7 %), SDP:n Jutta Urpilainen (6 %) ja kokoomuksen Paula Risikko (5 %).

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Iltalehti pyysi politiikantutkija Johanna Vuorelmaa analysoimaan tuloksia.

Tutkija: Haavisto lähtee ehdolle

Vuorelman mukaan Suomessa vaatii usein kypsyttelyaikaa, että jostain ehdokkaasta lähdetään leipomaan presidenttiä.

– On hyvin todennäköistä, että Haavisto on ehdolla vuoden 2024 vaalissa. Haavistolla on hyvä asetelma edessään, koska suomalaiset ovat kaksissa edellisissä vaaleissa tottuneet ajatukseen, että hänestä voisi tulla presidentti. Hän on saanut presidentillistä auraa, ja ulkoministeriys vahvistaa hänen presidenttipotentiaaliaan, Vuorelma arvioi.

Haavisto on alle 50-vuotiaiden äänestäjien keskuudessa suursuosikki seuraavaksi presidentiksi.

Alma-kyselyn 18-29-vuotiaista vastaajista 45 prosenttia kannattaa Haavistoa presidentiksi. Ikäryhmässä 30-44 vuotta Haavisto saa 42 prosentin suosion.

Mikäli Haaviston pohjakannatus säilyy näissä kahdessa äänestäjäryhmässä suurin piirtein samalla tasolla, hän nauttii presidenttikisan lämmetessä yli 40 prosentin pohjakannatusta alle 50-vuotiaiden äänestäjien keskuudessa.

Aika pelaa Vuorelman mielestä presidenttipeliä Haaviston hyväksi.

– Nuoremmatkin ehtivät vanheta. Yksi jakolinja on aiemmin näkynyt Haaviston seksuaaliseen suuntautumiseen liittyen. Suhtautuminen homoseksuaalisuuteen on ollut joillekin vanhempien sukupolvien äänestäjille kynnyskysymys. Nuoremmilla sukupolvilla on erilaiset asenteet siihen. Tämän tekijän vaikutus vähenee vaali vaalilta, Vuorelma pohtii.

Haavisto kerää eniten kannatusta kaikissa tutkimuksen ikäryhmissä. Tosin yli 70-vuotiaiden vastaajien ryhmässä Haaviston, Rehnin ja Vapaavuoren kannatus on lähes tasoissa.

Myös Halla-aholla nuoria kannattajia

Jussi Halla-aholla ei ole kokoavaa voimaa, sanoo politiikan tutkija. Joel Maisalmi

Rehnin ja Vapaavuoren kannatus kasvaa vanhempiin ikäryhmiin siirryttäessä. Jussi Halla-ahon kannattajaprofiilissa korostuvat 18-29-vuotiaat äänestäjät.

Haavisto on selvä ykkönen jokaisella tutkimuksen maantieteellisellä suuralueella.

Ammattiaseman suhteen tarkasteltuna Haavisto on niin duunareiden kuin johtajienkin ykkössuosikki. Voimakkainta hänen kannatuksensa on työntekijöiden sekä ylempien toimihenkilöiden keskuudessa. Johtavassa asemassa ja itsenäisenä yrittäjänä toimivien ryhmässä perussuomalaisten Halla-aho kerää lähes yhtä paljon kannatusta kuin Haavisto.

Haavisto on suurin presidenttisuosikki kaikissa tutkimuksen tuloluokissa.

– On vaikea keksiä, kuka kyselyssä mukana olleista tai muista mahdollisista ehdokkaista voisi kerätä yhtä laajalti kannatusta eri äänestäjäryhmistä. Halla-aholla ei ole kokoavaa voimaa samalla tavalla kuin Haavistolla. Suomessa kokoava kannatus on presidentin tekemisen edellytys. Halla-aholla on tietty kannattajajoukko, mutta se ei ulotu SDP:hen, vasemmistoliittoon tai vihreisiin, Vuorelma sanoo.

Kyselyssä nolla prosenttia näiden kolmen puolueen kannattajista ilmaisi tukevansa Halla-ahoa presidentiksi. Haavisto sen sijaan kerää kannatusta myös porvariäänestäjiltä.

Haaviston suosio on vahvinta vihreiden kannattajien keskuudessa. Heistä häntä äänestäisi 78 prosenttia. Heikointa Haaviston kannatus on puolestaan perussuomalaisten kannattajien joukossa (5 %). SDP:n kannattajilta Haavisto kerää hieman enemmän presidenttikannatusta kuin puolueen omat vaihtoehdot Eero Heinäluoma ja Jutta Urpilainen.

Haavisto katkaisisi heterojatkumon

Vaikka Urpilainen pääsee ulkosuhteista vastaavana EU-komissaarina kansainvälisen politiikan ytimeen, Vuorelma suhtautuu varauksellisesti siihen, että Urpilaisella olisi edellytykset nousta Haaviston ykköshaastajaksi.

– Haastaja on todennäköisesti enemmän Halla-ahon henkinen, joka sanoo, että kansainvälisestä yhteistyöstä ei ole meille hyötyä ja että aletaan katsoa kotimaan suuntaan. Mikä olisi jännite Urpilaisen ja Haaviston välillä? Vuorelma kysyy.

Haavistoa vastaan on vaikeata rakentaa onnistuneesti mies vastaan nainen -asetelmaa.

– Koska Haavisto kuuluu seksuaalivähemmistöön, hän pystyy välttämään sen, että hän edustaisi valkoisen miehen heterojatkumoa tasavallan presidenttinä. Haavisto olisi ensimmäinen seksuaalivähemmistöön kuuluva presidentti, aivan kuten Tarja Halonen oli ensimmäinen nainen presidenttinä, Vuorelma analysoi.

Villin kortin mahdollisuus

Villin presidenttihevosen mahdollisuus askarruttaa monia, kun Sauli Niinistön seuraajan valintaan on vielä muutama vuosi aikaa. Rauhanvälittäjänä YK:ssa ansioitunut Martti Ahtisaari haastoi vuonna 1993 Kalevi Sorsan SDP:n esivaalissa ja voitti lopulta seuraavana vuonna presidentinvaalissa RKP:n Elisabeth Rehnin.

– Voidaan spekuloida, löytyisikö ulkomailla työskentelevistä suomalaisista presidenttikisaan villi kortti. Vaikeassa maailmantilanteessa äänestäjät peräänkuuluttavat neuvottelutaitoja ja kokemusta kansainvälisestä politiikasta. Ahtisaaren kaltaista ehdokasta ei taida olla nyt olemassa, Vuorelma miettii.

Tampereen yliopistossa työskentelevä tutkijatohtori arvioi, että vuoden 2024 vaalissa kaksi pääehdokasta asettuu kansainvälisyys-protektionismi-janan vastakkaisiin päihin. Vastaavasti Vuorelma uskoo, että jännite ei rakennu liberalismin ja konservatismin välille - jälkimmäinenkin kun voi olla hyvin kansainvälistä.

Haavisto ei Alma-kyselyn perusteella ole pelkästään liberaalien ehdokas.

– Seuraavan presidentin valinnassa ilmastopolitiikka ja kansainvälisyys ovat tärkeitä kysymyksiä, eikä niinkään se, onko ehdokas arvoiltaan liberaali vai konservatiivi. Protektionistinen leiri varmaan rakentuisi perussuomalaisten ympärille, Vuorelma sanoo.