Aalto-yliopiston rahoituksen professori Vesa Puttonen sanoo, että yrittäjien keskuudessa on käynnistymässä poikkeuksellinen ja erittäin huolestuttava asenneilmapiirin muutos, joka on historiallista Suomessa.

Puttosen mukaan sama asia tulee vastaan keskusteluissa yrittäjien, verokonsulttien ja juristien kanssa.

– Nyt on ilmassa paljon riskiä, että yrittäjien veronmaksumoraali rapautuu.

Puttosen mukaan veronmaksu on koettu suomalaisyrittäjien keskuudessa lähes poikkeuksetta velvollisuudeksi. Nyt yhä useampi professorin kanssa keskustelleista yrittäjistä olisi valmis siirtämään yrityksensä ulkomaille pääosin verotuksellisista syistä.

– Yrityksillä on nykymaailmassa mahdollisuus siirtyä sinne, minne ne haluavat. Ja niin ne tekevätkin.

Puttosen mukaan suuri asenneilmapiiriä muokkaava asia on julkisen sektorin jatkuva paisuminen.

– Siitä on tullut ikiliikkuja. Tulee erilaisia säädöksiä, määräyksiä ja valvontaa. Kaikkea vain lisää ja lisää.

– Kun julkisia menoja ei saada kuriin, syntyy kysymys, mihin raha menee – että käytetäänkö maksetut verorahat oikein. Nyt yrittäjät ovat alkaneet miettiä, että miksi maksan veroja ja saadaanko maksetuille euroille vastinetta.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Puttosen mielestä julkisen sektorin karsiminen on välttämätöntä, jotta paine yritysten verotukselta kevenisi. Ehdottoman tärkeänä hän pitää sitä, ettei veroja karkuun pyrkiviä yrityksiä yritetä suitsia sääntelyllä vaan tarjoamalla niille houkuttelevammat olosuhteet Suomesta.

Ja sitten se vaikea kysymys: Miten käy pohjoismaiselle hyvinvointivaltiomallille, jos julkista sektoria karsitaan ja veroja kevennetään?

– Kyllä pohjoismainen hyvinvointivaltio säilyy, mutta nyt on korkea aika ottaa askel taaksepäin ja määritellä valtion rooli uudelleen.

– On ilmeistä, että valtion tehtävänä on ylläpitää muun muassa poliisia ja sairaalaa. Heikoista pitää pitää edelleen huolta.

Puttonen pitäisi kiinni myös ilmaisesta koulutuksesta, minkä hän muistuttaa olevan maailman mittakaavassa poikkeuksellinen investointi valtiolta.

– Mutta nyt on menty niin pitkälle, että annetaan jopa rahaa, jos opiskellaan. Ja opiskelijat vaativat lisää. Yrityksetkin, jotka eivät sitä tarvitsisi, vaativat erilaisia yritystukia niin paljon kuin mahdollista. Se on jo kilpailutekijä, kun kilpailevat yritykset kuitenkin hakevat tukia.

– Pitäisi olla ylpeä, että pärjää ilman valtion tukea. Nyt menee niin, että on hölmö, jos ei ota vastaan kaikkia tarjolla olevia tukia.

Professori kuitenkin pohtii, ettei nopeita ja talouden kannalta tarvittavia ratkaisuja kyetä todennäköisesti tekemään, kun kukaan ei ole valmis luopumaan saavutetuista eduista.

– Demokraattinen päätöksenteko on kyvytön vastaamaan Suomen taloudelliseen haasteeseen. Tästä seuraa hidas kuihtuminen.

LM–JUHA VAINIO