Ranskan perinteisen Strasbourgin joulutorin koristeet kimmelsivät tänä vuonna aiempaa himmeämmin.

Tavanomaisia somisteita oli karsittu, jotta torille mahtuisi tarvittaessa kenttäsairaala. Markkinoille päästäkseen vieraat kulkivat tarkastuspisteiden kautta.

Liikenne oli poikki toria ympäröiviltä kaduilta ja lähimmät ratikkapysäkit väliaikaisesti suljettu.

Maan turvatoimet ovat olleet tiukat jo jonkin aikaa. Ranska on ollut poikkeustilassa siitä saakka, kun 130 ihmistä kuoli terrori-iskussa marraskuussa 2015.

Turvatoimia alettiin kiristää kaikkialla Euroopassa sen jälkeen, kun Berliinin rekkaiskussa 19. joulukuuta 12 ihmistä kuoli ja 48 loukkaantui. Lontoossa poliisi sulki Buckinhamin palatsia ympäröiviä teitä ja kertoi lisäävänsä partiointia toreilla juhlakauden ajaksi.

Helsingin poliisi ilmoitti lisäävänsä valvontaa kaupungilla. Turussa poliisi tiukensi joulurauhan julistuksen turvatoimia Puolustusvoimilta saamansa virka-avun turvin.

Myös Kanadassa suurimpien joulutorien turvatoimia kiristettiin pystyttämällä esteitä, joiden tarkoitus on estää väkijoukkoon ajaminen. Lisäksi joulutorivieraiden laukkuja tarkistettiin.

Lauantaina sata vuotta täyttävän Suomen uudenvuodenjuhlinta kerää Helsingin Kansalaistorille parhaimmillaan jopa 60 000 ihmistä.

Poliisitarkastaja Marko Savolainen Poliisihallituksesta kertoo, että Suomen turvallisuusviranomaiset arvioivat juhlaan liittyviä uhkia jatkuvasti tapahtumahetkeen saakka.

Poliisin täytyy varautua myös yllättäviin, yhden ihmisen toteuttamiin väkivallantekoihin.

”Täytyy kuitenkin muistaa, että esimerkiksi Berliinissä tai Pariisissa tapahtuneet vakavat, suureen ihmisjoukkoon kohdistuneet väkivallanteot eivät tarkoita, että niitä tapahtuisi Suomessa”, Savolainen sanoo.

Suomen uhkatasoa ei ole nostettu. Savolaisen mukaan suurimmat turvallisuusriskit massatapahtumissa liittyvät edelleen päihtyneisiin ihmisiin.

Kansalaistorin juhlien turvallisuudesta huolehditaan esimerkiksi liikennejärjestelyin. Mannerheimintie suljetaan iltakahdeksan jälkeen, ja ajoneuvojen kulkua juhla-alueelle rajoitetaan.

”Sanotaan esimerkkinä vaikka tavaraliikenteen kulun rajoittaminen tiettynä aikana. Täyssulkua ei tietenkään voida tehdä, sillä pelastusajoneuvojen on tarvittaessa päästävä paikalle”, Savolainen sanoo.

”Jos huudamme riittävän monta kertaa, että susi tulee, lopulta kukaan ei enää usko.”

Suurtapahtumien riskien ennakointi on Suomessa kaukana Ranskan tiesuluista ja tarkastuspisteistä. Savolaisen mukaan yhtä tiukat turvatoimet otettaisiin Suomessa käyttöön vain, jos viranomaisilla olisi tieto todellisesta, konkreettisesta uhasta, tai jos isku olisi ehtinyt jo tapahtua.

Ylireagointi ei paranna turvallisuutta.

”Jos huudamme riittävän monta kertaa, että susi tulee, lopulta kukaan ei enää usko. Sitten lampaat syödään. Turvaamme silloin, kun toteamme sen olevan tarpeen.”

Sotilas- ja tarkastuspisteet maailman kriisipesäkkeissä eivät ole onnistuneet estämään kaikkia iskuja. Yksittäisen ihmisen tarkkaan suunniteltua, yllättävää ja joukkoon kohdistuvaa väkivallantekoa on Savolaisen mukaan äärimmäisen hankala ennustaa tai estää.

”Meidän tulee varautua myös siihen, että tapahtuu jotain, mitä emme ole ottaneet huomioon”, Savolainen sanoo. ”Kansainvälisesti katsottuna meillä on hyvä perusvalmius nopeaan reagointiin.”