Poliisi on jo vuosikymmenen pitänyt ulkomaalaisvalvonnan tehoviikkoja, mutta nyt niistä on alettu tiedottaa.

Poliisi järjestää tänä vuonna kolme teemavalvontaviikkoa, joissa ulkomaalaisilta tarkastetaan edellytykset oleskella Suomessa. Vuoden ensimmäinen teemaviikko käynnistyi maanantaina.

Poliisihallituksen poliisitarkastaja Mia Poutanen kertoo, että teemaviikko on valtakunnallinen ja siihen osallistuvat kaikki laitokset. Poliisin näkökulmasta mitään varsinaisesti uutta valvontaviikkoon ei kuulu paitsi, että nykyään se on julkinen.

– Olemme nyt vuoden verran pistäneet näihin meidän valvontatiedotteisiin sen ulkomaalaisvalvonnan ihan näkyvyyden lisäämiseksi ja sen mystisyyden vähentämiseksi.

Yleensä poliisin ulkomaalaisvalvonnan toimenpiteet ravintoloihin, ostoskeskuksiin tai muihin julkisiin kohteisiin perustuvat etukäteisselvityksiin eli vihje- tai analyysitietoihin. Tällä kertaa kohteena on erityisesti liikenne, sillä poliisilla on samaan aikaan käynnistynyt myös liikenteen tehovalvontaviikko.

– Tässä sitä voidaan tehdä osana liikennevalvontaa. Jos siis esimerkiksi tiedetään, että jollakin alueella liikkuu ulkomaalaisia, niin kohdennetaan sitä liikennevalvontaa sinne ja samalla tehdään henkilöllisyyden selvittämistä.

Viime vuonna kiinni jäi vajaat 3 000

Vaikka laiton maahantulo Eurooppaan on moninkertaistunut viime vuosina, ei laiton maassa oleskelu ole Suomessa uusi ilmiö. Jo useampana vuonna on Suomessa tavattu vuositasolla hieman yli 3 000 laittomasti oleskelevaa henkilöä. Vuonna 2017 heitä oli hieman alle 3 000.

Pääosa laittomasti tavatuista ulkomaalaisista on aiempina vuosina ollut sisämaassa hakemuksensa jättäneitä turvapaikanhakijoita, joilla ei ole ollut maahantuloon oikeuttavaa asiakirjaa.

Toinen laittomasti maassa tavattujen iso ryhmä on ollut ulkomaalaisrikkomuksesta epäillyt henkilöt. Heiltä puuttuu yleensä matkustusasiakirja, viisumi, oleskelulupa tai he eivät ole edes rekisteröityneet Suomessa. Osa on myös laittomasti töissä.

Ulkomaalaisvalvonta on herkkä aihe. Moni kokee tulleensa tarkastetuksi pelkän ulkonäön vuoksi. Poliisihallituksen Mia Poutanen tietää, että joissakin tilanteissa parantamisen varaa olisi ollut.

– Meillä on erillinen ulkomaalaisvalvontaohje, jossa kehotetaan poliiseja sellaiseen käytökseen, ettei kukaan ei kokisi tulevansa kohdelluksi sen kummemmin kuin joku muukaan. Meidän ohjeistus on selvä ja lainsäädäntö on selvä, etninen profilointi on kielletty.

Poliisi kaipaa maahanmuuttajia poliiseiksi

Poliisihallitus lupaa, että ulkomaalaisvalvontaan liittyvät kantelut käsitellään asiallisesti. Poliisihallitus jopa toivoo, että poliisin mahdollisesta virheellisestä toiminnasta tehtäisiin asianmukainen kantelu, jotta asia voidaan käsitellä.

Ulkomaalaisvalvonta on poliisin perustyötä myös teemaviikkojen ulkopuolella. Poliisiammattikorkeakoulussa järjestetään poliisitarkastaja Poutasen tietojen mukaan vuosittain kolmesta neljään ulkomaalaisvalvontaan keskittyvää täydennyskoulutusta.

Koulutuksesta huolimatta voi joillakin poliiseilla olla vaikeuksia hypätä maahanmuuttajataustaisen saappaisiin. Suomessa poliisi on lähes aina kantasuomalainen, vaikka maahanmuuttajataustaisia asukkaita on jatkuvasti enemmän.

– Meillä on poliisissa toiveena ja tavoitteena, että pystyisimme rekrytoimaan myös etnisen taustan omaavia tai muualta tulleita eli muita kuin kantasuomalaisalkuperää olevia poliisimiehiä. Se on ihan toivottava ilmiö, niin sitten näyttäisi poliisi kentällä samalta kuin kansakin, poliisitarkastaja Poutanen sanoo.

Suomessa on jo muutama maahanmuuttajataustainen poliisi, mutta he ovat usein muissa kuin kenttätehtävissä.

Euroopassa on kuitenkin hyviä kokemuksia, että poliisin maahanmuuttajatausta helpottaa viestintää kentällä ja lisää luottamusta viranomaistoimintaan.

Juttua korjattu 13.2 klo 16:00. Jutun muotoilu "pääosa laittomasti tavatuista ulkomaalaisista on sisämaassa hakemuksensa jättäneitä turvapaikanhakijoita" on korjattu muotoon "on aiempina vuosina ollut".