​Ministrul Justiției, Tudorel Toader, a declarat, luni, pentru HotNews, legat de solicitarea USR ca Guvernul să emită o Ordonanță de Urgență pentru abrogarea legii privind recursul compensatoriu, că va analiza o astfel de cerere când o va primi personal, deși nu el este cel care ar trebui să ia o asemenea decizie: "Ce, este treaba ministrului Justiției să dea ordonanțe?". Tudorel Toader a mai susținut că, înainte de a vorbi despre adoptarea unei astfel de Ordonanțe, ar trebui ca "inițiatorii și avizatorii acestei legi să își asume consecințele ei".





Ministrul Justiției a susținut că el nu a primit nicio solicitare pentru adoptarea unei Ordonanțe de Urgență a Guvernului pentru abrogarea legii privind recursul compensatoriu, el reluând declarațiile potrivit cărora responsabilii pentru acest act normativ sunt guvernarea tehnocrată și CSM, în componența anterioară. "Eu nu am primit o astfel de solicitare. În al doilea rând, aș vrea să se clarifice parcursul legislativ privind recursul compensatoriu - cine l-a inițiat, fosta guvernare tehnocrată, cum l-a avizat CSM-ul în componența anterioară, care a zis că zilele ar trebui să se considere ca executate efectiv, și nu să dea beneficiu la liberarea condiționată, cum a fost adoptată legea de Parlament, că a intrat în vigoare la scurt timp după ce am devenit ministru", a declarat Tudorel Toader, pentru HotNews.





Întrebat insistent dacă ia în calcul să își asume adoptarea unei Ordonanțe pentru abrogarea legii privind recursul compensatoriu, Tudorel Toader a spus că nu el este cel care ar trebui să își asume o astfel de decizie.





"Ce, ministrul dă o Ordonanță? (...) Mai întâi să își asume consecințele legii inițiatorii și avizatorii acestei legi, cei care pe parcurs au modificat-o", a adăugat ministrul Justiției.

Anterior, ministrul Justiției a postat pe Facebook un mesaj în care insistă că legea a fost inițiată în timpul guvernării Cioloș, adoptată de parlament și intrată în vigoare la scurt timp după ce el a devenit ministru.

Deputatul USR Stelian Ion a declarat luni că urmează să depună un proiect de lege de abrogare a legii privind recursul compensatoriu și a solicitat Guvernului să adopte o Ordonanță de urgență de abrogare a acestei legi. Proiectul USR va avea un articol unic ce va prevede abrogarea legii intrate în vigoare în 2017.





Legea recursului compensatoriu prevede că deținuții încarcerați în condiții inumane - în special acestea referindu-se la spațiul din penitenciar - beneficiază de șase zile reduse din pedeapsă pentru fiecare 30 de zile executate.





188 dintre deținuții eliberați în baza legii recursului compensatoriu s-au reîntors în închisori după ce au comis noi crime, tâlhării, violuri

Ministerul de justiție a precizat, într-un răspuns oficial la o interpelare adresată de deputatul PNL Florin Roman, că 188 dintre deținuții eliberați în baza legii recursului compensatoriu s-au reîntors în închisoare după ce au comis tâlhării, violuri, crime, tentativă de crimă. ​





Potrivit MJ, în perioada 19.10.2017-23.11.2018 au fost eliberați condiționat, în baza legii 10.880 de deținuți. Din totalul acestor persoane, 649 au revenit in unitățile subordonate Administrației Naționale a Penitenciarelor, iar 188 au comis violuri, crime și tâlharii.





Roman a declarat duminică seară că va depune un proiect de lege care prevede că persoanele care comit infracțiuni cu violențe, crime, tentative de crimă, tâlhărie sau viol să nu mai beneficieze de prevederile legii.





Și liderul deputaților PNL, Raluca Turcan, a scris luni că "se impune de urgență" ca deținuții care au comis infracțiuni cu violențe, crime, tentative de crimă, tâlhărie sau viol să nu mai beneficieze de prevederile privind regimul compensatoriu.





"Recursul compensatoriu arată incapacitatea statului de a rezolva problemele din închisori. În loc să rezolve problemele din penitenciare legate de spațiile improprii, personalul insuficient și igiena precară, Guvernul a preferat să elibereze în ultimul an peste 13.000 de deținuți, care, conform statisticilor, în peste 80% dintre cazuri vor recidiva. În loc să-i ajute să se integreze în societate după executarea pedepselor, statul a devenit complice la crimă," susține aceasta.





Istoria proiectului





Guvernul condus de Dacian Cioloș, cu Raluca Prună ministru al Justiției, a adoptat, în ultima luna de mandat, pe data de 23 noiembrie 2016, proiectul de lege privind recursul compensatoriu, care prevedea în esență scăderea a 3 zile din pedeapsa la fiecare o lună de închisoare executata în condiții precare. Acest proiect a fost clasat de către parlament pentru că pana la finalul legislaturii nu a fost pus pe ordinea de zi.





Ulterior, legea recursului compensatoriu a fost printre primele depuse guvernul condus de Sorin Grindeanu, pe 31 ianuarie 2017, atunci când ministru al Justiției era Florin Iordache, și a suferit o serie de modificări în parlament până la adoptarea acesteia în mai 2017.





Principala prevedere este aceea că deținuții încarcerați în condiții necorespunzătoare beneficiază de 6 zile reduse din pedeapsă pentru fiecare 30 de zile executate.





Proiectul a fost contestat de PNL și USR la Curtea Constituțională, care însă a decis că acesta este constituțional.





Prevederile legii se aplică pentru persoanele întemnițate începând cu anul 2012.





Cum au definit cei din Comisia juridică ce înseamnă "condiții necorespunzătoare" de detenție: