Curtea de Apel București a respins luni, 23 octombrie, recursul Hidroelectrica față de decizia Tribunalului București care dădea câștig Gărzii de Mediu, instituție care i-a cerut să reevalueze proiectul său din Defileul Jiului, în conformitate cu Directivele europene de mediu.

Curtea de Apel a respins recursul ca nefondat, iar decizia sa este definitivă. Vezi aici. În primă instanță, judecătorii au dat câștig de cauză Gărzii de Mediu în acest proces, care se referă la construirea pe o lungime de peste 30 de kilometri, de-a lungul râului Jiu, în interiorul Parcului Național, a unui complex energetic format din două hidrocentrale, baraj, galerii de aducțiune, prize energetice, decantoare, cu un impact devastator asupra mediului din zonă.

Potrivit legii mediului, când apar modificări la un proiect, titularul trebuie să notifice Agenția pentru Protecția Mediului, a declarat biologul Călin Dejeu pentru România Curată. Atunci se sistează lucrările și se reia evaluarea impactului asupra mediului. Garda de Mediu a fost în 2016 în Defileul Jiului și într-o notă de constatare a scris că Hidroelectrica trebuie să notifice că au apărut modificări, precum declararea zonei ca parte a sitului Natura 2000.

Realizând că în aceste condiții va trebui să sisteze lucrările de distrugere a mediului, Hidroelectrica a cerut în Justiție anularea notei de constatare, iar după cum ne-a declarat Călin Dejeu, în primă instanță a pierdut.

Decizie cheie a justiției: Defileul Jiului poate scăpa de distrugere

Care este cheia disputei? Amenajarea hidroelectrică Bumbești-Livezeni demarată de Hidroelectrica a primit avize de mediu și autorizații de construire începând cu 2003. În 2007 România a intrat în Uniunea Europeană, fiind obligată să respecte noi cerințe de mediu, mult mai drastice decât cele pe care le avea la momentul aderării. Una din noile prevederi aplicabile în România era Directiva Habitate a UE. OUG 57/2007 care a transpus în legislația autohtonă cerințele Directivei a impus ca proiectele cu impact de mediu, aflate în construcție la momentul aderării, să fie reevaluate.

În loc să facă evaluarea cerută de Garda de Mediu, Hidroelectrica a dat în judecată instituția statului. În prima înfățișare a pierdut, însă luni, 23 octombrie, la Curtea de Apel București se judecă un recurs formulat de compania energetică.

Încăpățânarea Hidroelectrica de a dezvolta un proiect energetic derizoriu în mijlocul unei rezervații naturale sunt de neînțeles atât din punct de vedere al protecției naturii, cât și a rentabilității acestei investiții, susțin experții. Complexul hidroenergetic Bumbești-Livezeni ar putea produce anual cu puțin peste un procent din producția anuală totală a companiei. În schimb ar determina pierderi ireparabile unei arii naturale unice în Europa – Defileul Jiului.