Covasna şi Harghita se află pe ultimele locuri într-un clasament al estimărilor salariale pentru acest an, la jumătatea veniturilor din Bucureşti

O analiză realizată de econtext.ro arată că în 2014 județele Covasna și Harghita vor continua să fie pe ultimele locuri atunci când vine vorba de salarii. Media naţională a salariului va fi în acest an de 1.467 lei pe lună, iar 16 dintre cele 42 de județe ale țării, plus Bucureștiul, sunt peste această medie, în vreme ce 26 se situează sub medie.

Salariile medii din Covasna și Harghita nici nu se apropie de cele din București ori Timișoara, fiind la coada clasamentului. Astfel, în vreme ce bucureștenii se vor bucura de un salariu mediu de 2.470 de lei, salariul mediu din Covasna va fi de 1.242 de lei, iar cel din Harghita de 1.200 de lei. Vecinii noștri brașoveni vor avea un salariu mediu de 1.644 de lei în 2014. Diferențele economice dintre zonele țării vor continua să se adâncească, ceea ce va impune diferențe majore în stilul de viață.

E mic, dar nici chiar așa...

Că salariile sunt mici în Covasna nu mai e o noutate pentru nimeni, fapt pentru care mulți covăsneni aleg să lucreze în județul vecin Brașov, cu toate că asta implică o navetă destul de obositoare atunci când e zilnică. Alții aleg să plece din țară, pe principiul că dacă tot nu sunt acasă, măcar să câștige bani adevărați. Pe de altă parte, autoritățile locale și cele județene promit permanent o dezvoltare care va crește implicit și nivelul de trai, însă deocamdată acest lucru nu se vede în buzunarele oamenilor de rând.

Directorul Agenției Județene pentru Ocuparea Forței de Muncă (AJOFM) Covasna, Kelemen Tibor, consideră totuși că judeţul Covasna nu-și merită locul de la coada clasamentului econtext.ro. Kelemen spune că, într-adevăr, nu ne putem compara la salarii cu cei din București sau Cluj, dar nici codași nu suntem. „Salariul mediu al covăsnenilor este, conform datelor noastre, de 1.359 de lei în prezent. Avem 45.000 de angajați, iar salariul mediu brut este cu 100 de lei mai mare față de cel publicat de econtext”, susține Kelemen.

Cei cu studii superioare sunt supărați

Un inginer din Sfântu Gheorghe spune că salariul minim pe economie ajunge imediat la nivelul salariului pe care îl are el și care nu s-a schimbat de mai bine de doi ani.

„Nu am nicio speranță că mi se va mări salariul în acest an. Patronii în general măresc doar salariul minim, dar și asta pentru că sunt obligați, nu de bunăvoie. Salariul meu este același de peste doi ani, și salariul minim pe economie îl va ajunge în curând. Economia este așa cum este, dar cu toate acestea toate se scumpesc și pentru noi, nu doar pentru alții. Și nu știu nici dacă merită să mai înveți și să te chinui să găsești un loc de muncă în domeniul tău, pentru că la final tot acolo ești ca și un muncitor necalificat” – spune bărbatul.

O altă tânără, designer de meserie, ne-a spus că speră la o mărire de salariu, măcar cu rata inflației. „O fi din cauza vârstei, am doar 23 de ani, dar eu sper că mi se va mări salariul anul acesta. Nu cred că sunt plătită pentru valoarea pe care o am și pentru volumul de muncă pe care îl depun zi de zi. E Sfântu Gheorghe, știu, și nu am pretenții de salariu ca la București, dar totuși aș vrea să câștig undeva la două mii de lei, ceea ce deocamdată e doar o dorință. Dar cu seriozitate și dăruire cred că vor apărea și rezultatele” – spune tânăra.

Soluția: mai multe locuri de muncă

Unii aleg să aibă mai multe locuri de muncă sau caută alte modalități pentru a-și întregi veniturile. Colaborările sau lucrul de mână sunt la modă în Sfântu Gheorghe, însă nici din aceste mici „afaceri” nu se câștigă cine știe ce. Csilla, absolventă de administrație publică, ne-a spus că are un loc de muncă unde muncește 8 ore pe zi, iar pe lângă asta confecționează obiecte de artizanat.

„Salariul meu este de 1.200 de lei, ceea ce nu ajunge. De aceea încerc să îmi întregesc venitul prin această activitate. E adevărat, a merge la târguri la sfârșit de săptămână înseamnă practic să nu mai am viață personală, dar mi-am asumat acest lucru. Nu de bunăvoie, ci constrânsă de situație” – spune ea, adăugând că în lunile bune câștigă din această mică afacere în jur de 1.000 de lei.

Și cum majoritatea covăsnenilor lucrează în confecții și comerț, nici nu există speranțe de salarii mai mari. În vreme ce patronii din confecții spun că salariile angajaților sunt confidențiale, clasa muncitoare vorbește ușor despre acestea și spune că sunt foarte mici. „Cu ore suplimentare și oboseală maximă, ajung undeva la 1.200-1.300 de lei pe lună. Nu e un salariu deloc bun, atunci când mâncarea ne costă cel mai mult. Și problema e că stau pentru că nu am unde altundeva să plec, adică nu stau de plăcere sau din loialitate pentru firmă”, ne-a spus Ramona, o tânără de 28 de ani.

Andrei este unul dintre covăsnenii care au ales să facă naveta la Brașov. Spune că, fiind angajat al unui centru comercial de acolo, ajunge la un salariu de 1.800 de lei lunar. În jur de 300 de lei cheltuie pe navetă, însă tot îi rămân 1.500 de lei și este mulțumit, în comparație cu salariul pe care l-ar putea avea acasă, în Sfântu Gheorghe.

Salarii în funcție de evoluția economiei

Patronul unui magazin de cartier ne-a spus că angajatele lui muncesc pe salariu minim pe economie.

„Să nu credeți că nu aș da salarii mai mari, dar ne omoară cu taxele și impozitele. Nu e ușor să supraviețuiești cu o afacere în ziua de azi. Puterea de cumpărare este la minim, eu încerc să dau salariile la timp, măcar să fie un venit sigur” – spune patronul.

Omul de afaceri Bokor Tóth Zoltán este de părere că salariile covăsnenilor nu au cum să crească în mod considerabil atâta vreme cât nu avem o economie dinamică, susținută de investiții reale. „La nivel global, ca om de afaceri, consider că este clar că local, ca județ, nu ne dezvoltăm. Nu sunt atrase investiții puternice, nu se construiește economic vorbind, iar ceea ce spun politicienii e altceva. Putem spune că zona noastră are cel mai mare impozit pe clădiri în prezent, nu avem investiții mari, nu mai avem mulți profesioniști și toate acestea nu au cum să determine creșterea salariilor. Economia județului, firmele, nu funcționează într-o concurență reală, bazată pe capacități, care să permită un dinamism al forței de muncă și care să determine prin urmare angajatorii să mărească salariile pentru a păstra cei mai buni angajați”, a explicat Bokor Tóth.

Acesta a mai arătat că dezvoltarea zonei nu se poate baza pe investițiile de tip lohn, cunoscute pentru faptul că se duc mereu acolo unde pot plăti cele mai mici salarii. Potrivit omului de afaceri, avem nevoie de afaceri creative, care oferă ceva și comunităţii – iar acestea sunt tot mai puține la noi. În context, Bokor a mai spus că, din păcate, nu avem programe viabile care să țină oamenii și tinerii capabili acasă, astfel că acest gen de profesioniști aleg să plece în orașe mai mari care se dezvoltă. În ceea ce privește dezinteresul investitorilor mari pentru județul nostru, Bokor Tóth Zoltán nu crede că putem identifica un sigur vinovat în acest sens.

„Tot ceea ce pot spune e că dacă la firma mea ceva nu merge bine, doar eu, ca management, pot identifica o cauză și o pot corecta”, a punctat omul de afaceri.

De părerea sa sunt și alți oameni de afaceri, iar cei cu investiții locale de lungă durată spun că, anual, încearcă să crească măcar câte puțin salariile, tocmai pentru a motiva oamenii și a-i loializa. Din păcate însă, lipsa unui mediu de afaceri dinamic îi ține în loc pe patroni, în vreme ce profesioniștii găsesc soluții, alegând să părăsească județul.