Върховният административен съд е отменил постановлението на Министерския съвет, с което се определя минимална заплата от 460 лева. за тази година. Четирите работодателски организации обжалваха решението на правителството за минималната заплата заради липса на съгласуване в Националния съвет за тристранно сътрудничество.

По закон кабинетът е длъжен да консултира социално-икономическите решения със социалните партньори в тристранката, но не е длъжен да се съобразява с мнението на синдикатите и работодателите.

Размерът на минималната заплата не за първи път пада в съда заради неспазените процедури по съгласуването, но това не води след себе си последствия за получаваните от хората възнаграждения. През 2015 година тричленен състав на ВАС отмени минималната заплата от 360 лева, тъй като не беше консултирана в тристранния съвет. Тогава правителството обяви, че няма да обжалва и ще се съобрази с мотивите на съда като в максимално кратки срокове спази процедурите и прегласува постановлението. Сега вероятно правителството ще процедира по същия начин.

Този път причината постановлението да бъде оспорено пред съда е, че заседанието на тристранката не е свикано по законоустановените срокове.

По закон заседание на тристранния съвет трябва да се свика пет дни предварително, а два дни преди това на участниците трябва да бъдат предоставени материалите. Заседанието обаче е било свикано в четвъртък и се е провело в петък, което е нарушение.

“Решението на ВАС е сигнал към новото правителство за необходимостта от спазването на правилата на социалния диалог - при равнопоставеност на страните, участващи в него. Размерът на минималната работна заплата е един от основните икономически показатели в страната и е от особена важност както за работодателите, така и за работниците. Поради това определянето на този показател от изпълнителната власт при сепаративни договорки само със синдикатите е извън националните и европейски правила за социално сътрудничество и не е в интерес на конструктивното партньорство“, коментираха от Българската търговско-промишлена палата (БТПП).

Социалният министър е песимист за договорка на механизъм за минималната заплата

Същевременно преговорите за определяне на механизъм, по който да расте занапред минималната заплата, без политическа намеса, буксуват и най-вероятно няма да бъде постигнат консенсус.

Министърът на труда и социалната политика Бисер Петков коментира в сряда, че не е оптимист, че работодателите и синдикатите ще успеят да договорят механизъм за нарастването на минималната работна заплата.

“След срещи с работодателите и синдикатите обсъдихме готовността да се постигне споразумение за изготвянето на единен механизъм за определяне на минималната работна заплата. За съжаление, след тези срещи съм по-малко оптимист за подписване на такова споразумение“, коментира Петков в сряда пред БНТ.

“Останах с впечатление, че работодатели и синдикати имат големи различия по отношение диапазона, в който да се определя конкретното равнище на минималната заплата, както и по текущото равнище на работната заплата и дали тя отговаря на производителността на работещите“, каза Петков.

Работодателите настояват минималната заплата да е 41-42% от средната, докато синдикатите са за поне 50%. Правителството ще увеличава минималната работна с по 50 лева. в следващите 3 години, а последната - с 40 лв. “Така трябва да постигнем обещанието ни за 650 лв. минимална заплата“, припомни Петков.

Горанов: Ако няма договорка, ще се увеличава както досега

Идеята е в бъдеще да има ясен механизъм за нарастването на минималната заплата, който да не зависи от политически решения. Финансовият министър Владислав Горавов заяви в сряда, че ако правителството и социалните партньори не успеят да постигнат общо решение как да бъде променяна минималната работна заплата, тогава правителството ще изпълни Кодекса на труда и ще я определи административно, консултирайки решението с работодателите и синдикатите.

“Според мен има възможност да се увеличи минималната работна заплата. Аргументите на работодателите, че по този начин ще се създаде напрежение върху пазара на труда и част от бизнеса ще бъде натоварен, също имат основание, въпросът е на баланс и какъв тип заетост искаме да поддържаме в страната“, каза Горанов.

Работодатели и синдикати се обиждаха в телевизионно предаване

Въпросът за ръста на минималната заплата бе тема и на предаването “Референдум“ по БНТ във вторник вечерта, където представителите на бизнеса и синдикатите прекрачиха рамките на добрия тон и се обиждаха на “лъжци“.

Председателят на КРИБ Кирил Домусчиев обвини синдикатите за фалитите на държавни предприятия и се обърна към лидера на КНСБ Пламен Димитров с думите: “Гледай си БДЖ“, съветвайки го да не се бърка в работата на бизнеса. Домусчиев се обърна към синдикатите с думите “Където сте стъпили, трева не никне“.

Димитров и представителят на Асоциацията на индустриалния капитал (АИКБ) Васил Велев пък се обвиниха взаимно в изнасянето на лъжливи данни.

Лидерът на КТ “Подкрепа“ Димитър Манолов оприличи ситуацията у нас на “трудово гето“ и се противопостави на исканията на работодателите да няма гарантиран минимален доход.

“По най-различни начини се определя минималната работна заплата в различни държави от ЕС, но тук е хубаво да кажем, че една държава като Германия преди две години си върна правото на правителството да има последната дума по отношение на минималната работна заплата. Ако сега в България ние завържем минималната работна заплата за сегашната средна, ние обричаме хората на бъдеща бедност“, коментира той.