Venstre: Dansk telelogning er gået for vidt

Selvom Venstre var med til at indføre den omfattende telelogning af danskerne fra 2007, mener partiets it-ordfører, at det er gået for vidt. Han opfordrer til ny debat om reglerne.

Mens debatten nu i otte måneder har kørt om den hemmelige og omfattende amerikanske overvågning gennem NSA’s dataopsamling, har det statssanktionerede og helt offentlige danske modsvar, telelogningen, fået meget lidt opmærksomhed.

Det vil Venstres it-ordfører, Michael Aastrup Jensen, nu lave om på - selvom han selv var med til at indføre reglerne.

»Jeg tror, det er de færreste danskere, der ved, hvor meget der bliver logget gennem telelogning og så videre. Selvom vi i Venstre var i den regering, som gennemførte det, er vi meget kritiske over for det. Vi er nødt til at kigge på, om vi ikke gik for langt i vores mål om at bekæmpe terror. Jeg synes, vi er gået for langt,« siger han til Version2.

Den danske logningbekendtgørelse har været i brug siden 2007 og er den danske meget stramme fortolkning af fælles EU-regler om logning af teletrafik. I Danmark betyder reglerne, at oplysninger om alle opkald og sms’er registreres og gemmes i ét år. Men mere kontroversielt kræver de danske regler også, at løbende stikprøver af danskernes internettrafik skal gemmes med den såkaldte sessionlogning. I praksis betyder det for eksempel, at alle med en tændt smartphone løbende vil få deres position registreret via logningen.

Mens teleoplysningerne bliver brugt jævnligt af politiet til kriminalsager, har brugen af internetlogningen været næsten ikke-eksisterende. Samtidigt udgør disse data over 90 procent af den samlede mængde registreringer, der er løbet op i over 1.000 milliarder dataposter pr. år.

»At vi lagrer så mange milliarder oplysninger - og kun en meget lille promille af det bliver brugt - synes jeg er et retssikkerhedsmæssigt problem. Vi skal have en debat om, hvor meget nytte logningen har været til, og hvor meget af det der falder ind under det oprindelige formål, nemlig antiterror,« siger Michael Aastrup Jensen.

Efter politisk pres fra oppositionen udsendte Justitsministeriet i slutningen af 2012 en oversigt med eksempler på, hvordan logningdataene blev brugt. Der var kun ét eksempel på, at sessionlogning var blevet brugt i en sag, og den handlede om netbankindbrud.

»Det bliver brugt meget lidt og ikke til antiterror, men mod organiseret kriminalitet. Man kan sige, at målet helliger midlet, men det synes jeg ikke. Vi må kunne pinpointe, hvor der skal logges, og reducere den voldsomme mængde data, der bliver logget i dag,« siger it-ordføreren.

Du har jo selv været med til at indføre reglerne. Hvorfor er du nu imod telelogningen?

»Jeg har hele tiden været skeptisk, og den skepsis er vokset og vokset. Også Venstres folketingsgruppe er blevet mere opmærksom på problemet. Vi ved, at der er en terrortrussel mod Danmark, som vi skal sørge for at beskytte os imod. Men nogle gange er man nødt til at sige stop,« siger Michael Aastrup Jensen.

I maj 2013 tegnede der sig et alternativt flertal uden om regeringen for at afskaffe sessionlogning, med Enhedslisten, Venstre, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti. Men Dansk Folkeparti sprang fra, og dermed faldt forslaget.

Et andet politisk slagsmål har været evalueringen af reglerne, som flere gange er blevet udskudt af regeringen. Der tegnede sig også i foråret 2013 et alternativt flertal for at tvinge en evaluering igennem, men også her faldt Dansk Folkeparti fra, da partiet fik lovning på en evaluering senest i slutningen af 2014.

Med SF’s udtræden af regeringen er den politiske situation ændret, og nye flertal kan opstå. Version2 arbejder på en kommentar fra SF om partiets holdning til tele- og sessionlogning.