I 2018 købte den tysk-svenske kapitalfond Triton Dantaxi 4X48, der med op mod 1.700 taxier er Danmarks største taxiselskab.

Det var en handel, som for første gang gjorde op med den måde, danske taxiselskaber traditionelt har været ejet på. Men her mere end et år senere risikerer Triton nu at blive tvunget til at sælge igen, fordi fonden har investorer uden for EU.

Det kan betyde, at Triton meget hurtigt skal finde en anden køber, fordi Dantaxi ellers kan miste retten til køre op mod 1.000 taxier i København, hvilket vil efterlade hovedstaden med stor mangel på taxier. Flere professorer mener, at Færdselsstyrelsens beslutning ikke harmonerer med flere EU-regler, og Triton er ligeledes meget overrasket over beslutningen.

»Vi vil stille os aldeles uforstående over for en eventuel genfortolkning af taxiloven, der kan få alvorlige konsekvenser for en investering, der er gennemført med afsæt i klar vejledning og konstruktiv dialog med de danske myndigheder,« siger Fredrik Hazén, der er nordisk kommunikationschef i Triton.

Triton overtog sidste år Dantaxi, som omsætter for 1,6 mia. kr. og kører taxi i 54 danske kommuner. Virksomheden har sit klart største marked i København, hvor flere end 1.000 taxier kører rundt med »Dantaxi« stående på siden. Aftalen blev mulig, fordi en ny taxilov har banet vej for et friere marked, som efter planen skulle føre til flere taxier og bedre service for kunderne.

Men nu kan der ske det modsatte. For i værste fald risikerer Dantaxi at miste retten til at drive taxiselskab, hvis Triton skulle vise sig ikke at være en legal ejer af selskabet.

Uforenelig med EU-lov

Forud for Tritons køb af Dantaxi havde Færdselsstyrelsen tilkendegivet, at den svensk-tyske fond kunne købe det danske taxiselskab. Kravet var dengang, at en »væsentlig del af ejerkredsen« skulle have bopæl inden for EU. Det krav opfyldte Triton, men i august i år ændrede Færdselsstyrelsen mening. Nu måtte ingen ejere bo uden for EU, og fordi nogle af Tritons investorer befinder sig uden for Europa, er fonden pludselig ikke en legal ejer af Dantaxi.

»I den her sag er det et meget stort selskab, som kan risikere at miste sit kørselskontor. Det vil være alvorligt for københavnerne, men næsten endnu værre for mange danske provinsbyer, hvor Dantaxi er det eneste selskab,« siger Trine Wollenberg, direktør i Dansk Persontransport, der tidligere hed Dansk Taxi Råd.

Hun frygter, at beslutningen vil betyde, at kapitalfonde og andre investorer vil flygte fra branchen og ikke komme med de investeringer, der er behov for.

»Det er meget uheldigt, fordi hele mobiliteten udvikler sig utroligt hurtigt, og hvis taxibranchen skal følge med, vil det kræve investeringer og kapital. Vognmændene er små erhvervsdrivende, som ikke har den kapital, og derfor er der brug for kapital udefra. En meget restriktiv fortolkning af ejerskabsbegrebet vil gøre det meget vanskeligt for branchen,« siger Trine Wollenberg.

Styrelsen siger, at den endelige beslutning endnu ikke truffet.

»Jeg understreger, at der ikke er tale om en endelig afgørelse, men alene om udkast til en afgørelse. Færdselsstyrelsen inddrager naturligvis alle oplysninger og relevante juridiske vurderinger, inden der træffes afgørelse i sagen. Vi forventer, at den endelige afgørelse vil kunne træffes om relativt kort tid,« skriver Kasper Bruun Graversen, kontorchef i Færdselsstyrelsen, i en e-mail til Berlingske.

Beslutningen blev truffet, efter at Transport-, Bygnings- og Boligministeriet i et notat fra 2. juli gjorde Færdselsstyrelsen opmærksom på, at kravene om bopælspligt skulle tolkes stramt. Notatet – som Berlingske er bekendt med indholdet af – kom blot fem dage efter, at Benny Engelbrecht (S) var blevet præsenteret som ny transportminister.

I en e-mail til Berlingske skriver Transport- og Boligministeriet, at det sendte notatet til Færdselsstyrelsen for at præcisere fortolkningen af ejerkredsbegrebet i taxiloven. Benny Engelbrecht forholder sig dog ikke til, hvorfor transportministeriet pludselig mente, at reglerne skulle tolkes anderledes end før handlen.

»I taxiloven er der et krav om, at ejerne af taxiselskaber skal have bopæl i et EU- eller EØS-land. Den verserende sag handler om, hvorvidt dette krav er opfyldt,« skriver transportministeren i en mail til Berlingske.

»Det er en sag, som jeg i sagens natur tager meget alvorligt. Derfor vil jeg også indkalde ordførerne bag taxiloven til et møde, lige så snart der foreligger en afklaring af, om den konkrete bestemmelse i loven strider imod EU-retten. Det er et spørgsmål, som mit ministerium i skrivende stund er ved at afklare sammen med Kammeradvokaten. Forud for den afklaring har jeg ikke flere kommentarer til sagen,« skriver Benny Engelbrecht.

Andreas Steenberg (R) »Fordi aktier bliver handlet hele tiden, og man kan ikke styre, om en fra USA eller Hongkong køber dem. Derfor kan man ikke sige, at aktien ikke må handles i nogle bestemte lande. Det giver ingen mening.«

Flere danske professorer mener, at styrelsens tolkning af loven er i strid med en række EU-regler. Acura, der er advokat for Triton, har fået Søren Friis Hansen, professor ved CBS, og Sten Bønsing, professor ved Aalborg Universitet, til at give deres vurdering af sagen.

»En fortolkning af bopælskravet (…), der er lagt op til med Færdselsstyrelsens forslag til afgørelse af 27. august 2019, er utvivlsomt uforenelig med gældende EU-ret,« skriver Søren Friis Hansen i et notat.

En tilsvarende holdning har Sten Bønsing.

»Det er ikke i overensstemmelse med lovens formål at kræve, at alle fysiske personer med direkte eller indirekte ejerskab til et kørselskontor skal være bosiddende i EU/EØS,« hedder det i et notat om sagen fra Sten Bønsing.

»Det giver ingen mening«

Fra politisk side stiller man sig også uforstående over for den ændrede afgørelse.

»Hvis man laver en taxilov, hvor der blandt andet kan være aktieselskaber, som driver taxi, så giver det ingen mening, at man har et krav om, at aktierne kun må ejes af folk i bestemte lande i Europa,« siger Andreas Steenberg, som sidder i Folketingets Transport- og Boligudvalg for Radikale Venstre.

Hvorfor ikke?

»Fordi aktier bliver handlet hele tiden, og man kan ikke styre, om en fra USA eller Hongkong køber dem. Derfor kan man ikke sige, at aktien ikke må handles i nogle bestemte lande. Det giver ingen mening,« siger Andreas Steenberg (R).

Han siger, at han vil spørge ind til sagen hos ministeren i løbet af ugen.

Kristian Pihl Lorentzen (V), der ligeledes sidder i Transport- og Boligudvalget, forholder sig afventende, men nysgerrigt til sagens oplysninger.

»Vi vil spørge ind til sagen hos ministeren i løbet af dagen. Vores holdning er, at både nationale regler og EU-regler skal overholdes, for det er forudsætninger for en fair konkurrencesituation,« siger Kristian Pihl Lorentzen.

Købet af Dantaxi skete, efter at taxibranchen i årtier har været en af de mest regulerede og fastlåste brancher med låste priser og et lovloft over antallet af vogne på gaderne. Men med den nye taxilov fra 2017 er det også blevet muligt for selskaber at fastsætte egne priser efter bestemte regler og på sigt også, hvor mange biler de har på gaderne. Loven åbnede også for andre ejerskabsformer, og det tiltrak blandt andet Triton.

Den nye taxilov fik også betydning for den amerikanske kørselstjeneste Uber.

Selskabet buldrede ind Danmark i 2014, og på et tidspunkt var der næsten 2.000 Uber-chauffører i København. Men til sidst valgte selskabet at trække sig ud af Danmark efter nogle alvorlige sammenstød med taxibranchen, politikere og fagforeninger.