Det er typisk adoption, uro i hjemlandet eller nære bånd til Danmark og ønske om arbejde, der fylder, når folk søger om dansk statsborgerskab.

Siden 1980 er der ifølge tal fra Danmarks Statistik, som DR’s Undersøgende Databaseredaktion har analyseret, kommet over 228.000 nye danskere til, der tidligere har haft et andet statsborgerskab eller været statsløse.

De største grupper af ansøgere kommer fra Tyrkiet og Irak.

Med udgangen af 2005 blev kravene strammet yderligere, og antallet af udlændinge, der fik dansk statsborgerskab faldt derefter igen. Eva Ersbøll, institut for menneskerettigheder

Gennemsnitsalderen på ansøgerne er 22 år – den lave gennemsnitsalder skyldes, at adoptioner også tæller med i statistikken.

Kigger man på antallet af naturalisationer – som det hedder, når man skifter statsborgerskab - over tid, så lå antallet mellem 3.000 og 5.000 mennesker om året frem mod slut 90’erne. Siden 2010 har antallet af nye statsborgere ikke været over 5.000 om året.

Mange statsløse blev danskere i slut 90’erne

I årene fra 1997 til 2000 var der en markant stigning i antallet af statsborgerskaber fra godt 5.000 nye danskere til næsten 20.000 om året.

- Stigningen skyldes blandt andet, at en del indvandrere, som var kommet til Danmark før indvandrerstoppet i 1973, og som siden havde fået familie hertil, med tiden følte sig som danskere og derfor begyndte at søge om statsborgerskab, forklarer Eva Ersbøll, der har forsket i statsborgerskab hos Institut for Menneskerettigheder.

Samtidig ratificerede Danmark i 1997 statsløsekonventionen, som betød, at mennesker, der ikke var statsborgere i noget land, havde ret til statsborgerskab. Tallene fra Danmarks Statistik viser, det at der i slut 90'erne var en stor stigning i antallet af statsløse, der nu blev danske statsborgere i årene efter.

Læs også : GRAFIK Det mener indvandrere om livet i Danmark

Strammere lovkrav fik antallet af nydanskere til at falde

Antallet af nye danskere, der opnåede statsborgerskab, faldt kraftigt igen allerede igen i 2003, efter at den borgerlige regering, der kom til magten i 2001, og Dansk Folkeparti besluttede at stramme kravene for at blive dansk statsborger.

- Man stillede blandt andet krav om en danskprøve, og det gav en kortvarig effekt. Men efterhånden som ansøgerne bestod sprogprøven, så begyndte tallet at stige igen. Dansk Folkeparti ønskede endnu skrappere sprogkrav og også, at færre skulle opnå dansk statsborgerskab, siger Eva Ersbøll og fortsætter:

- Så med udgangen af 2005 blev kravene strammet yderligere, og antallet af udlændinge, der fik dansk statsborgerskab, faldt derefter igen.

Siden 2010 har antallet af nye statsborgere ikke været over 5.000 personer årligt.

Læs også : GRAFIK: Mød indvandrerne på job