KORREKTION: Det fremgår af denne artikel, at Svendborg Kommune ligger på en 12. plads på listen over kommuner med størst indtægter. Artiklen har dog manglet en oplysning om, at kommunen følger den såkaldte balanceordning, som betyder, at indtægterne fra betalingsparkering kun må anvendes til drift og vedligeholdelse af betalingsparkeringspladserne.

Fyn: Det er tæt på at være en milliardforretning for de danske kommuner at opkræve penge for parkering og pålægge ulovlige parkeringer gebyrer. Det viser en opgørelse, som FDM har lavet på baggrund af kommunernes indtægter fra parkering i 2018.

23 kommuner har betalingsparkering, og 53 har parkeringskontrol. Sidste år fik de samlet 941 millioner kroner i indtægter fra parkering. Københavns Kommune stod for broderparten af indtægterne med 617 millioner kroner, mens Odense Kommune havde den femtestørste indtægt fra parkering med 18.760.210 kroner. På 12. pladsen lå Svendborg Kommune med 5.746.288 kroner. Svendborg Kommune følger dog den såkaldte balanceordning, som betyder, at udgifter og indtægter fra p-pladser med betaling skal gå i nul og altså ikke må være en netto indtægtskilde for kommunen.

I sidste uge sendte fem borgmestre, blandt dem Kenneth Muhs (V) fra Nyborg, i et indlæg i Berlingske en opfordring til regeringen om at ændre den lov om kommunernes indtægter fra bilisters parkering, som den forrige regering vedtog.

Borgmestrene ønsker, at kommunerne enten får lov at beholde en større del af indtægterne end de 30 procent, som loven tillader, eller at staten - som ifølge loven får 70 procent af indtægterne - skal forpligtes til at investere pengene i klima og trafik.

"Allerhelst så vi, at staten helt opgav sin andel af parkeringsindtægterne. Alternativt appellerer vi til, at staten øremærker de ekstra mange penge fra parkering til klima- og trafikinvesteringer i de kommuner, hvor pengene stammer fra," skrev borgmestrene.