Er det lovligt for de danske myndigheder at købe oplysninger fra de såkaldte Panama Papers?

Det spørgsmål har Skat ikke på forhånd afklaret, inden det onsdag kom frem, at skatteminister Karsten Lauritzen (V) er klar til et køb af de lækkede - og muligvis ulovligt fremskaffede - oplysninger.

Jim Sørensen, direktør for indsats i Skat, oplyser, at Skat ikke har fået foretaget en juridisk vurdering af det kontroversielle skridt:

»Når vi for eksempel ikke ved, hvordan kilden har fået fat i dataene, så kan vi jo ikke vurdere det. Derfor er beslutningen om køb af data en af de ting, som vi ikke selv kan beslutte, men hvor vi skal have lov til at prøve det af på den her måde. Når vi på et tidspunkt bruger de her oplysninger, så bliver de lagt frem i en eventuel sag, herunder hvordan vi har fået fat i dem. Derfor bliver det ligesom vidneudsagn og øvrig dokumentation en del af den afklaring, der skal ske i de konkrete sager,« siger Jim Sørensen.

Meget tyder vel på, at oplysningerne er fremkommet ulovligt?

»Det er der en risiko for. Jeg er ikke sikker på, at kilden er enig. Men jeg kan ikke argumentere for det ene eller andet, fordi vi ikke ved det. Vi har ingen dokumentation for, om det er fremkommet på ulovlig eller lovlig vis.«

Hvor afgørende en afvejning har det været om myndigheder bør købe muligt ulovligt materiale?

»Det er jo et af dilemmaerne. At vil man købe data med det formål at afsløre noget andet, der er ulovligt. Det er en del af den diskussion, der er i det. Det er der ingen tvivl om,« siger Jim Sørensen.

Han fortæller, at Skat aldrig nogensinde tidligere har prøvet noget lignende:

»Vi er jo bare en skattemyndighed. Så vi har via vores internationale netværk fået kontakt med en myndighed, der har prøvet sådan noget før. Og så har vi valgt at kopiere en af deres modeller, når de gør sådan noget her. Sådan at vi er sikre på, at der sker en overlevering samtidig med, at vi får tjekket, at det er rigtige data, og så sker betalingen først derefter. Det har det andet land et koncept for og en mellemmand, der kan gå ind og gøre, og som de stoler på,« siger Jim Sørensen, der ikke ønsker at oplyse hvilket land, som det drejer sig om.

Fremgangsmåden måder hård kritik fra Henriette Kinnunen, skatteekspert hos public affairs firmaet Grace og tidligere chefjurist i den borgerlige tænketank Cepos.

»Jeg undrer mig over, at Skat ikke på forhånd har undersøgt om, det her overhovedet er lovligt. Det siger således sig selv, at Skat skal holde sig inden for loven, og at borgere og virksomheder skal have tillid til, at det er hvad de gør. Af samme grund går jeg ud fra, at de har sikret sig, at den anonyme kilde betaler skat af de penge, som han modtager, da det jo vil være absurd, hvis Skat med sin betaling medvirker til skatteunddragelse i et andet land,« siger Henriette Kinnunen.

Hun kan godt forstå, at Skat gerne vil have fat i oplysningerne for at bekæmpe skattesnyd.

»Men det er særdeles kontroversielt og ikke noget jeg har set før, at Skat understøtter den enes kriminelle adfærd i jagten på andres. Det svarer til, at politiet skulle betale en narkobagmand for at stikke andre narkokriminelle, og fra et principielt perspektiv må man stille spørgsmålstegn ved, hvordan det harmonerer med grundlæggende retsstatsprincipper,« siger Henriette Kinnunen og tilføjer:

»Argumentet om, at i bekæmpelsen af skattely gælder alle kneb, kan i princippet overføres til alle områder. Men det er en glidebane, hvis vi ikke står fast på grundlæggende principper i vores retsstat. Det principielle spørgsmål er, om det er okay, at vi som stat understøtter kriminel adfærd, og hvis ja, hvornår og under hvilke præmisser er det så i orden? I for eksempel gidselsager har den danske stat konsekvent afvist at betale. Men det her er åbenbart vigtigere end menneskeliv, må man forstå.«

Samme kritik rejse skatteordfører Joachim B. Olsen allerede onsdag.

Lars Koch, der er ekspert i skattely hos ulandsorganisationen Ibis kan dog godt forstå, at Skat tager det kontroversielle skridt i brug:

»De her oplysninger er sådan set oplysninger, som burde være offentligt tilgængelige fra start. Det er folk, der prøver at gemme sig bag anonyme skuffeselskaber. Ja, det er kontroversielt, at man køber mulige hælervarer, men det er et nødvendigt skridt. Det viser et behov for, at få skabt gennemsigtighed om ejerforholdene i de her selskaber,« siger Lars Koch.

Det anslås, at danskere gemmer formuer i skattely for op mod 150 mia. kr.

»Indtil videre har den eneste vej ind i det her hemmelighedskræmmeri været læk af oplysninger fra whistleblowere. Derfor er dette nødvendigt. Ellers mister vi tilliden til vores skattesystemer og til at skat er noget, som vi allesammen betaler,« siger Lars Koch.

En advokat fra Silkeborg er blevet så pikeret over det kontroversielle skridt fra Skat, at han onsdag politianmeldte hele Folketinget for hæleri.

Men ifølge en af landets førende eksperter i strafferet, Jørn Vestergaard, kommer der ikke noget ud af den anmeldelse.

»Når skatteministeren efter grundige overvejelser har sikret sig opbakning fra et politisk flertal, kan man roligt regne med, at en politianmeldelse vil blive henlagt som åbenbart ubegrundet,« siger Jørn Vestergaard, der er professor i strafferet ved Københavns Universitet.

»Oplysningerne kan under alle omstændigheder bruges som led i myndighedernes opklaring og efterforskning. I lyset af princippet om fri bevisførelse kan jeg ikke forestille mig, at der skulle være noget i vejen for at bruge dem i forbindelse med eventuelle retssager. Til sammenligning kan man nævne, at Retten i Glostrup jo lod dele af de lækkede dokumenter fra Islamisk Stat indgå i bevisførelsen mod den tiltalte syrienkriger,« påpeger Jørn Vestergaard.

Skatteministeriet oplyser i en mail til Berlingske, at det er ministeriets vurdering, at der ikke er noget juridisk til hinder for Skats køb af lækkede oplysninger fra de såkaldte Panama Papers.



