Et skotsk ja til selvstændighed vil få Europa til at gå op i sømmene, lyder advarslen fra eksperter og politikere, der frygter, at områder som Catalonien og Flandern vil få yderligere næring til drømmene om selvstændighed.

Til rækken af oprørske områder kan man tilføje Bornholm. Det mener i hvert fald Tonny Borrinjaland, stifter af Bornholms Selvstyre Parti, hvis valgprogram kan koges ned til et enkelt krav: Bornholm skal være selvstændigt.

Partilederen finder inspiration i den aktuelle kamp for uafhængighed i Skotland.

»Jeg tror, vi kan lære meget af dem. Og vi ønsker det samme: At være selvstændige eller at have en form for selvstyre, som de har på Færøerne og Grønland,« siger Tonny Borrinjaland.

Oprørstrangen er et resultat af de massive udfordringer, Bornholm ifølge Tonny Borrinjaland står overfor.

»Vi oplever stor fraflytning og dårlig økonomi. Vi har behov for at styre det selv, så vi kan føre en erhvervsvenlig politik og få vendt udviklingen. Det gør vi bedst med skeen i egen hånd. Al politik bliver ført fra hovedbyerne, og det går ud over landdistrikterne og øerne,« siger selvstændighedslederen.

»Vi har ingen fordele i at være en del af det danske rigsfællesskab. Der er jo udfordringer ved alting, og lige nu oplever vi store vanskeligheder i vores nuværende konstellation. Der er behov for forandringer for at stoppe tilbagegangen,« siger Tonny Borrinjaland.

Han fremhæver Malta og Singapore som lande, der trods beskedne størrelser er lykkedes med at skabe bæredygtige samfund. Og det tror han fuldt og fast på, at Bornholm også bliver en dag.

»Jeg tror, vi vil blive selvstændige til en vis grad en dag. På et tidspunkt vil folk få øjnene op. I Skotland har de jo nærmest allerede status af et selvstændigt land, og vores behov er større,« siger Tonny Borrinjaland.

Bornholms Selvstyre Parti har dog foreløbig ikke den store folkelige opbakning. Ved kommunalvalget i 2013 fik partiet 190 stemmer og var dermed langt fra en plads i kommunalbestyrelsen.