Det er uvist, hvilken betydning afgørelserne får for de andre prøvesager.

Fredag er de to potentielt vigtige prøvesager om syriske flygtninges asylstatus i Danmark blevet afgjort i Flygtningenævnet.

I begge sager, har de syriske flygtninge fået forlænget deres opholdstilladelse i Danmark.

I den ene sag, der handler om en midaldrende kvinde fra Damaskus i Syrien, er opholdstilladelsen blevet forlænget, da ”Flygtningenævnet finder det sandsynliggjort, at klageren er i reel risiko for overgreb ved en tilbagevenden til Syrien”.

Kvinden indrejste i Danmark i juni 2015. Siden 1990 havde hun været statsligt ansat på et kontor i Syrien, men da hun ansøgte om at blive fritaget fra statslig tjeneste, fik hun et afslag. Det samme skete, da hun bad om et års orlov fra sit arbejde. Til sidst blev hun tildelt en måneds fri, og det var i forlængelse her af, at hun rejste ud af Syrien.

- Flygtningenævnet finder, det må lægges til grund, at klageren vil blive tilbageholdt og afhørt ved en tilbagevenden til Syrien, herunder om hvorfor hun forlod arbejdspladsen, ligesom det må antages, at hun risikerer fængselsstraf herfor, står der i nævnets afgørelse.

Eksponeret efter artikel

I den anden prøve sag, gav Udlændingestyrelsen for to måneder siden en syrisk flygtningefamilie afslag på forlængelse af opholdstilladelsen, da man vurderede, at den generelle sikkerhedssituation i Damaskus-området var forbedret.

Men fredag har Flygtningenævnet omstødt afgørelsen, så familien får alligevel lov til at blive.

I en artikel torsdag beskrev Berlingske sagen, der handler om en 48-årig familiefar, der i øjeblikket bor på Sydsjælland. På forhånd var sagen udpeget som én af seks prøvesager, der kunne danne præcedens for en lang række potentielle hjemsendelser.

Men istedet har Flygtningenævnet fredag valgt at omgøre den 48-årige mands asylgrundlag, så det nu handler om, at han kan være individuelt forfulgt i Syrien. Det er derfor uvist, om afgørelsen får betydning for de andre prøvesager.

I sin afgørelse skriver Flygtningenævnet, at der er divergerende forklaringer "om alle centrale dele af asylmotivet" fra den 48-årige mand og hans hustru.

- Der er således intet grundlag for at antage, at den mandlige klager har deltaget i demonstrationer, været tilbageholdt af myndighederne, eller været genindkaldt til militæret, skriver nævnet i afgørelsen. Dette har mandens ellers påstået.

I stedet må de "anses for at have været en almindelig upolitisk familie, boende i et kvarter i Damaskus", står der i afgørelsen. Når Flygtningenævnet alligevel vælger at tildele familien asyl efter paragraffen om individuel forfølgelse, hænger det blandt andet sammen med artiklen i Berlingske.

- Det må videre lægges til grund, at familien er blevet eksponeret i forhold til de syriske myndigheder som følge af artiklen i Berlingske, skriver nævnet. De vurderer derfor, at i hvert fald den 48-årige mand vil blive tilbageholdt og afhørt af de syriske myndigheder om sin baggrund og eventuelle aktiviteter, hvis han vender tilbage til Syrien.

FAKTA: Hvad er Flygtningenævnet? Flygtningenævnet er et uafhængigt, domstolslignende organ. Det er derfor uafhængigt af den politiske proces og kan ikke modtage direktiver fra regering eller folketing. Nævnets medlemmer er ligeledes uafhængige og kan ikke modtage eller søge instruktion udefra. Kilde: Flygtningenævnet

Ny vurdering i rapport

Sagerne, der er de første af seks prøvesager, handler om, hvorvidt Danmark kan sende syrere hjem, hvis de er blevet tildelt asyl på baggrund af de generelle forhold i hjemlandet efter udlændingelovens paragraf 7, stk. 3. Lovændringen, der blev gennemført af den socialdemokratisk-ledet regering i 2015, åbnede for, at det skulle være muligt at hjemsende flygtninge, hvis der skete generelle forbedringer af forholdene i hjemlandet.

Ændringen betyder, at flygtninge ikke længere har samme krav på beskyttelse og kan få inddraget deres opholdstilladelse alene ved små forbedringer i sikkerhedssituationen.

Omkring 4700 af de i alt 20.000 syriske flygtninge i Danmark har fået opholdstilladelse ifølge de regler.

Den gruppe, der er i betragtning i forhold til den ændrede praksis, er alene syrere fra Damaskus-provisen. Det har Anders Dorph, vicedirektør i Udlændingestyrelsen, tidligere forklaret i et indlæg i Altinget.

Baggrunden er en landerapport for Syrien fra Udlændingestyrelsen og Dansk Flygtningehjælp fra november 2018.

- Landerapporten tegner efter Udlændingestyrelsens opfattelse et billede af, at der generelt er en forbedring af forholdene i de regeringskontrollerede områder, herunder særligt i Damaskus-provinsen, hedder det blandt andet i rapporten.

Principiel vigtige afgørelser

164.000 flygtninge er ifølge FN vendt frivilligt tilbage fra Syrien, de fleste fra nærområderne. Men ifølge analytikere med viden om området er kun en meget lille del af disse vendt tilbage til den del af landet, der er kontrolleret af regimet, skriver Berlingske. Avisen skriver også, at Danmark er det første land, der afprøver den juridiske mulighed for at sende syriske flygtninge hjem.

Stig Torp Henriksen, der er sekretariatschef i Flygtningenævnet, oplyser til avisen, at tre forskellige dommere hver skal behandle prøvesagerne. Det sker for at få så mange øjne som muligt på sagerne, som sekretariatschefen siger har "principiel og vidtrækkende karakter – også ud over den enkelte ansøger".

Nævnets afgørelser skal således vise, om der er belæg for en generel ændring af praksis for hjemsendelse af syriske flygtninge.

Flygtningenævnet afgør yderligere én prøvesag fredag og yderligere fire sager om hjemsendelse af syriske flygtninge i næste uge.