Der er gode muligheder for at hjælpe børnene økonomisk uden at sætte penge til.

Lars Nielsen, f. 1960, er journalist og klummeskribent på Finans. Karrieren begyndte på Horsens Folkeblad, men blev hurtigt videreført på Jyllands-Posten, hvor han for to år siden fejrede sit 25 års jubilæum. Vejen er gået forbi sportsredaktionen, Christiansborg og erhvervsredaktionen. I de senere år har Lars Nielsen specialiseret sig i privatøkonomi og skriver bl.a. en ugentlig klumme om emnet med et helt særligt schwung. Fritiden går med at pleje en 22 år gammel Mazda MX 5, løb i mere og mere adstadigt tempo samt en markant og ifølge familien højlydt interesse for og medejerskab af fodboldklubben Manchester United.

Et familielån behøver ikke være en gave. Det kan begge parter tjene på. Forældrene kan få forrentet deres penge bedre end i banken, og børnene kan få et billigere lån.

De store bolig- og aktieformuer, der er opbygget efter finanskrisen, har givet mange i forældregenerationen større beløb mellem hænderne. Mange vælger derfor at hjælpe børnene med et lån. Det kan blandt andet bruges til at hjælpe børnene ind på boligmarkedet i form af et depositum til eller udbetaling på en bolig.

»Det er muligt for forældre at agere bank så at sige, og det er noget, som mange benytter sig af. Dels kan forældrene selv sætte renten på et niveau, deres børn kan betale, og dels bliver renterne i familien frem for at gå til bankerne,« siger Morten Westergaard, direktør i Mybanker.

Det ekstremt lave renteniveau betyder, at det er stort set umuligt at få en rente, der er ret meget højere end 0 i bankerne. Samtidig er realkreditrenterne meget lave. Eksempelvis er renten på de korte flekslån negativ. Men det er muligt med et familielån at tilgodese både forældre og børn, viser et regnestykke, som Mybanker har lavet.

I regneeksemplet tager Mybanker udgangspunkt i et andelsboliglån på 500.000 kr. i 20 år med en variabel rente på 3,25 pct., som det i dag er muligt at låne til i nogle banker. Ofte vil renten være endnu højere.

I det første år af lånets løbetid koster renterne på 3,25 pct. af en halv million cirka 16.000 kr. brutto, eller hvad der efter rentefradrag svarer til cirka 11.000.

»Det kan være rigtig mange penge for en ung dreng eller pige på SU,« mener Morten Westergaard.

Sætter man renten på f.eks. 1,5 pct. i et familielån, koster renterne i stedet blot cirka 7.500 kr. brutto eller 5.200 netto. I dette tilfælde sparer låntager, der er barnet, næsten 6.000 kroner i lånets første år, mens långiver - det kan være forældre eller anden familie – får forrentet opsparingen med det samme beløb.

»Udover renter koster det også mange penge - hos nogle banker mere end 10.000 kr. at oprette et lån. I et familielån kan man aftale, at det ikke skal koste noget at etablere lånet. Det grundlæggende smarte og fordelagtige ved et familielån er, at man selv sætter vilkårene – og at eventuelle renteindtægter fra et lån bliver i familien,« siger Morten Westergaard.

Der kan dog være ulemper ved at låne hinanden penge i familien, advarer han. Det kan skabe konflikter i familien, hvis præmisserne for et lån ikke er helt fastsat, og alle parter er enige.

»Man skal dog ifølge loven oprette et lånebevis, hvor vilkår inklusive renteniveau fremgår, og dermed er der givetvis ikke så meget at være uenige om,« lyder det fra Morten Westergaard.

En anden ulempe er, at man som forælder eller andet familiemedlem binder sine penge i en periode og dermed ikke kan investere dem og få et højere afkast.

»Derfor er det vigtigt at gøre op med sig selv, hvor mange penge man kan undvære og i hvor lang tid,« fastslår Morten Westergaard.

Almindelige skatteregler gælder ved familielån. Børnene skal selvangive renteudgifter, mens forældrene skal selvangive renteindtægter.