Velintegrerede danske muslimer vælger i stigende omfang de danske medier fra, fordi de ikke føler, at de taler til dem.

Det siger hospitalsimam på Rigshospitalet og Herlev Hospital Naveed Baig, der også er næstformand i Islamisk-Kristent Studiecenter.

Danske medier opfattes som utilgængelige og elitære og ikke mindst som modstandere af islam og muslimsk levevis, siger han i Mennesker og Mediers serie ’Stemmer uden for mediebranchen.

Mennesker og medier Hør hele udsendelsen 'Mennesker og medier: De andre - muslimer, Kina og udkantsland' her.

- Hvis man har en følelse af, at medierne ikke repræsenterer en – tværtimod, man bliver misrepræsenteret, og at nogle af de konflikter, der sker rundt omkring i verden også bliver biased (tendentiøse, red.), så har man tilbøjelighed til at søge viden i andre medier.

Negativt fokus på højtider og skikke

Naveed Baig møder i sit virke som hospitalsimam et bredt udsnit af muslimer: Højt- og lavtuddannede, kvinder og mænd, folk der har været længe og kort tid i landet. Gennem årene har han dannet sig et ganske klart billede af, hvordan mange muslimer opfatter medierne – ikke mindst dækningen af islam.

Han kan mærke, at især den måde danske medier behandler muslimske højtider og ritualer på, virker stødende og afstandsskabende på muslimer.

Tørklædedebatten, der bliver taget op igen og igen, uden at det ser ud til at have en reel nyhedsværdi. Historierne, der kommer igen, hver gang den hellige fastemåned ramadanen begynder.

- Det kan være, når ramadanen starter, så florerer der historier om, hvor svært det er for muslimer og muslimske buschauffører, der nu skal passe på, siger han.

De 99 skal forsvare hvad én laver

Medierne fokuserer på det ekstreme og problematiske, og det, der sker med muslimer ude i verden, overføres til muslimer i Danmark, som om de samme problemer findes herhjemme i samme udstrækning.

På den måde føler 99 procent af muslimer, at de skal tages til indtægt for hvad mindre end en procent gør eller siger. Og det er som om, de hele tiden skal stå til ansvar. Der er ikke noget nyt i det her, men det er som om det bare bliver ved og ved.

En ting er emnevalg. Noget andet er sprogbrugen.

Medierne nuancerer slet ikke i tilstrækkelig grad de begreber, de bruger, og det er med til at grave grøfter, mener Naveed Baig. Det kan være, når man taler om islam og Vesten, som om det er hinandens modsætninger. Men islam har været i Vesten i århundreder og der bor masser af muslimer i Vesten i dag.

At være jihadist er også positivt

Et andet eksempel er ’islamisk terrorisme’, der bruges til at fortælle, at en terrorhandling er begået af et individ, som påberåber sig islam.

"Jihad og islam er noget helligt. En person, der studerer og går på universitetet, er jihadist. En person, som hjælper fattige, er også jihadist." Naveed baig

- Problemet er, at det også indebærer, at terrorisme kan have islamisk karakter og at islam kan være kompatibel med terrorisme, siger han og fortsætter:

- Men man kan jo kalde en terrorist for en terrorist. Terrorisme er en kriminel handling, kald dog vedkommende for kriminel.

Også ordene islamist og jihadist bliver brugt i flæng i medierne i tydeligt negative forbindelser, og det er krænkende for muslimer, der opfatter ordene positivt og som noget helligt.

- Jihad og islam er noget helligt. En person, der studerer og går på universitetet, er jihadist. En person, som hjælper fattige, er også jihadist. En person, som skriver og deler viden, er også jihadist, fortæller Naveed Baig.

Medierne har et ansvar

Og det er ikke fordi, det ikke skal være tilladt at lave satire med religiøse profeter. Medierne skal bare være mere bevidste om, hvad det er, de vil.

- Forudsætningen for at møde et andet menneske er, at man prøver at sætte sig ind i den andens livsverden. Hvis vi som samfund skal blomstre og sammenhængskraften skal styrkes, så er vi nødt til at se, hvad det er den anden har på hjerte.

- Man kan godt vinkle historierne, så man får nogle andre sider af sagen. Jeg tror, det er vigtigt, at medierne tager et grundlæggende opgør med dem selv om, hvad det egentlig er de vil. Hvad er deres funktion i samfundet?

Brug forskellige muslimer som cases

Et sted, hvor medierne kan gøre en forskel, det er, når det gælder om at vise, hvad muslimer bidrager med og hvilke værdier, de har bidraget med til det danske samfund.

Som det er i dag, bruges muslimer kun som cases, når det handler om historier om integration. Muslimske økonomer ser vi fx sjældent - eller slet ikke.