Vinden er en kraftfuld og uudtømmelig kilde til energi. Nu skal et nyt forsøg teste effekten af at påsætte rotorsejl på et af Mærsks tankskibe, så man kan drosle ned på motorkraften og i stedet bruge den såkaldte Magnus-effekt til at sikre skibets fremdrift, når vejrforholdene er til det.

Magnus-effekten Illustration: Norsepower.com

Rotorsejlet består af en høj søjle, der ved hjælp af elektricitet fra skibet roterer om sin egen vertikale akse.

Magnus-effekten opstår, når vinden møder rotorsejlet - her vil vinden på den ene side af søjlen aftage i fart, mens vinden på den anden side tiltager i fart. Det skaber en forskel i tryk og presser skibet fremad i en vinkelret position til vindretningen.

Brændstofbesparelse på op til ti procent

Det er Mærsk, der sammen det britiske institut for energiteknologi ETI, Shell og den finske virksomhed Norsepower har udviklet systemet.

Rotorsystemet vil i alt vil kunne reducere brændstofforbruget med et sted mellem syv og ti procent på såkaldt ‘typiske globale shipping-ruter’, lyder det i en fælles pressemeddelelse.

»Som en gratis og vedvarende energikilde har vindkraft en vigtig rolle at spille i forhold til at støtte shippingbranchen i at reducere brændstofforbruget og møde fremtidige krav om at reducere udledningen af CO2,« siger Norsepowers CEO, Tuomas Riski, i pressemeddelelsen.

Shippingbranchen møder ellers stigende kritik for at ikke at løfte sin del af ansvaret i forhold til klimaudfordringerne. Senest i efteråret, da FN’s søfartsorganisation IMO lavede en aftale om at observere branchens brændstofforbrug i stedet for at regulere den.

Læs også: Nu skal skibe rapportere forbrug af brændstof

Teknologi som i de gode gamle dage

Selvom blandt andre Norsepower lægger op til, at rotorskibe kan være en del af svaret på en mere klimavenlig shippingbranche, er de søjleformede sejl ikke en ny opfindelse.

I 1924 byggede den tyske ingeniør Anton Flettner som den første et skib med rotorsejl, der benyttede sig af Magnus-effekten til at drive skibet fremad. De roterende søjler kaldes derfor også Flettnersejl.

Der har dog også været andre forsøg med rotorsystemer gennem de seneste par år. I 2010 monterede firmaet Enercon for eksempel fire rotorsejl på et fragtskib med cirka 12.000 dødvægtstonnage, men med knap 110.000 dødvægtstonnage er Mærsk-tankeren det største fartøj, man har afprøvet teknologien på.