En ny rapport viser, at skolereformen fra 2014 ikke har gjort eleverne dygtigere.

Længere skoledage, flere fagtimer i dansk og matematik samt motion og bevægelse i mindst 45 minutter om dagen.

Sådan lød nogle af tiltagene i skolereformen, der blev vedtaget i 2013 og indført i 2014, og som skulle forbedre elevernes faglighed samt løfte de svageste elevers faglige niveau.

Men fem år med reformen har ikke medført et løft af det faglige niveau hos de danske skoleelever væsentligt.

Det viser en afsluttende evalueringsrapport af reformen fra Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, Vive.

- Den overordnede konklusion er, at der ikke er ændringer at spore. Vi kan ikke påvise, at flere fagtimer har en positiv betydning for de faglige resultater, hvilket står i kontrast til, hvad vi tidligere har set, siger Chantal Nielsen, projektchef og medforfatter til rapporten.

Rapportens konklusion om, at reformen ikke løfter det faglige niveau hos eleverne i bunden, møder hård kritik fra undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S), der selv stemte for reformen.

Ministeren kalder det i Jyllands-Posten for "en kæmpe katastrofe", at den svageste gruppe ikke bliver løftet, hvilket ellers var et af de primære formål med reformen.

- Vi skal give den fuld gas fremad på de ting, hvor vi mener, at skolen trækker i den rigtige retning, siger Rosenkrantz-Theil, der understreger, at hun ikke fortryder sin stemme på reformen.

Mætningspunkt i timeantal

Rapporten konkluderer også, at under halvdelen af skolerne er nået langt med at indføre reformen, og på nogle skoler er arbejdet med at implementere reformen gået helt i stå.

Hensigten med skolereformen Reformen opdeler skoledagen i to typer undervisning:

Fagene og obligatoriske emner som sundheds- og seksualundervisning samt færdselslære.

Reformen skal også sikre understøttende undervisning, herunder lektiehjælp og faglig fordybelse.

Hertil kommer et krav om mindst 45 minutters bevægelse om dagen i gennemsnit.

Målet med reformen var, at mindst 80 procent af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test.

Desuden skal andelen af de dygtigste til at læse og regne stige år for år, mens der skal blive færre af de dårligste elever. Endelig skal elevernes trivsel øges.

Heller ikke indførelsen af mere bevægelse fremmer elevernes faglighed, men kan dog styrke deres trivsel, viser rapporten.

- Det er svært at finde ud af, hvorfor reformen ikke virker, siger Chantal Nielsen fra Vive og fortsætter:

- Et bud kunne være, at vi er nået et mætningspunkt i forhold til antallet af timer i folkeskolen, og de mange forandringer i indholdet af timer kan have påvirket kvaliteten af undervisningen. Især den mindre forberedelsestid for lærerne kan have en betydning for kvaliteten af undervisningen, siger hun.

En af grundene til, at eleverne ikke er blevet målbart dygtigere, kan ifølge rapporten være, at det tager 5-15 år, før en skolereform reelt er gennemført.

Socialdemokratiet, der var det bærende regeringsparti dengang, står stadig ved ambitionen ved reformen. Men resultaterne af rapporten vækker til eftertanke.

- Vi skal finde ud af, hvad der er gået galt, siger Kasper Sand Kjær, undervisningsordfører for Socialdemokratiet.

- Det er ikke en fiasko, men det er klart, at den evaluering, der er kommet, skal vække til eftertanke. Vi skal have en dialog med alle interessenter om, hvorfor reformen ikke har ramt plet, og hvordan vi kan styrke folkeskolen, siger han.

Lærerne havde en pointe

Skolereformen blev indgået i 2013 af den daværende regering, Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative og skulle virke fra august 2014.

Kasper Sand Kjær erkender, at lærerene, som dengang kritiserede, at de fik mindre forberedelsestid, havde en pointe.

- Politikerne, der indførte reformen, mente, at der ikke skulle være flere forberedelsestimer, men også, at der skulle være en mere varieret, kreativ undervisning. Alt tyder på, at den del af reformen ikke er implementeret.

Forskerne fra Vive har undersøgt betydningen af seks af grundelementerne i reformen, nemlig flere fagtimer, understøttende undervisning, bevægelse, åben skole, lektiehjælp samt pædagogerne rolle.

I alt bygger analyserne på besvarelser fra omkring 10.800 lærere, 2300 pædagoger og 1500 skoleledere samt registerdata fra Danmarks Statistik og fra over 400.000 elever.