I den nye regeringsaftale lægger partierne op til at indføre et ”socialt taxameter” på statstilskuddet til privat- og friskoler. Skolerne skal tage flere tosprogede og ressourcesvage elever, mener støttepartier

Flere skoler i Danmark skal påtage sig et større samfundsansvar, og det er derfor nødvendigt at indføre et såkaldt socialt taxameter på det statslige tilskud til fri- og privatskoler.

Det lægger den netop tiltrådte regering op til i det forståelsespapir, som den har udformet sammen med SF, Enhedslisten og Radikale Venstre, og som skal sætte retningen for den nye regerings politik.

Dermed ønsker man at ændre vilkårene for den såkaldte koblingsprocent, som i dag er på 76 procent. Den angiver, hvor stort et tilskud friskolerne modtager pr. elev, beregnet ud fra den gennemsnitlige elevudgift i folkeskolen tre år tidligere.

”Vi mener, at man skal udforme et socialøkonomisk taxameter, så de skoler, der tager et socialt ansvar og ligner almindelige folkeskoler mere i deres elevsammensætning, skal have flere penge. De fri- og privatskoler, hvis elever kun kommer fra ressource-stærke hjem, skal derimod have mindre,” forklarer SF’s undervisningsordfører, Jacob Mark.

Stadig flere elever går på enten en privat- eller friskole, og på bare 10 år er andelen af elever, der går på privatskole, steget fra 13 procent i 2008 til 17 procent i 2018. Inden for samme periode er antallet af folkeskoler faldet med 200, mens der er blevet etableret 46 flere privat- og friskoler, så der i dag er 552.

Det økonomiske tilskud til de skoler skal nu ifølge Jacob Mark afhænge af, om elevernes forældre ikke har en uddannelse eller er i arbejde. Derudover skal målet med et socialt taxameter være, at fri- og privatskoler i højere grad tager tosprogede elever, forklarer han.

Den idé bakker De Radikales skoleordfører, Marianne Jelved, op om:

”Vi har den opfattelse, at børn fra visse miljøer har brug for en ekstraordinær indsats fra lærere og pædagoger. Det ligger helt i tråd med behovet for en bedre integration, som den nye regering har forpligtet sig på,” siger hun.

Hverken Jacob Mark eller Marianne Jelved ønsker at sætte tal på, hvor meget lavere koblingsprocenten skal være for de fri- og privatskoler, som ikke ”påtager sig et større samfundsansvar,” som det står beskrevet i partiernes forståelsespapir. Det ønsker Enhedslistens undervisningsordfører, Jakob Sølvhøj, heller ikke. Han slår dog fast, at der ikke er tale om besparelser:

”Omfordelingen skal ske uden ændringer på den samlede sum penge, som fri- og privatskoler får i støtte. Der er altså blot tale om en bedre fordeling af ressourcesvage og tosprogede elever skolerne imellem,” siger han.

Foreløbig lyder det fra flere af regeringens støttepartier, at man ønsker at nedsætte en arbejdsgruppe bestående af personer fra privat- og friskoleverdenen, som skal komme med forslag til et nyt socialt taxametersystem.

Peter Bendix, formand for Dansk Friskoleforening, er umiddelbart positiv over for idéen om, at friskolerne belønnes økonomisk for at tage et større socialt ansvar:

”Men kigger man på andelen af ressourcesvage og tosprogede elever, er det forkert at sige, at vi ikke allerede gør en indsats. Ser man på antallet af elever, der får specialundervisning, har vi allerede i dag flere end 2700. Derudover har en del friskoler allerede tosprogede elever. Jeg er dog åben over for, at der bliver opstillet parametre for, hvordan skolerne får et større socialt ansvar,” siger han og fortsætter:

”Man skal dog huske på, at en fri skole bliver tilvalgt af elevernes forældre, og at eleverne går i skole i nærheden af, hvor forældrene bor. Så det er forkert, hvis man tror, at man tilfører en skole flere penge, og så får den flere tosprogede elever,” siger han.

Han bakkes op af Karsten Suhr, formand for Danmarks Private Skoler – grundskoler og gymnasier:

”Elevsammensætningen på de private skoler er helt afhængig af, hvilke forældre, der søger skolerne,” siger han.

Ønsker man en bedre fordeling af ressourcesvage og tosprogede elever, skal man ifølge Karsten Suhr kigge andre steder hen:

”Den socioøkonomiske spredning kan let imødekommes ved at prioritere den nuværende fripladsordning, der har være underfinansieret i mange år. Ordningen opfylder kun 25 procent af behovet på de frie skoler. Såfremt politikerne vil være sikre på, at midlerne går til de svageste, så er fripladstilskuddet den nemmeste og eneste mulighed,” mener han.

Inden avisens deadline har det ikke været muligt at få en kommentar fra børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S).