- Man kan måle ulighed i indkomst, og så man kan måle ulighed i formue, siger postdoc i økonomi ved Københavns Universitet Simon Halphen Boserup.

Meget ulige målt på formue

I undersøgelsen bragt i Financial Times blev uligheden målt i formue. Og når det opgøres på den måde, kommer Danmark til at ligne et meget ulige samfund.

Når man måler ulighed i formue, ser man på, hvad folk ejer, og hvad folk har i gæld. På papiret ligner det, at mange danskere har meget gæld, fordi al gæld er registreret, mens værdier ikke altid kan ses.

Blandt andet bliver værdien på eksempelvis en andelsbolig eller en bil ikke medregnet – men det gør gælden.

- Når vi kigger på de danske registre, så ser det ud, som om 40 procent af befolkningen har negativ formue, altså har større passiver end de har aktiver, siger Simon Halphen Boserup.

Den store gruppe med negativ formue får uligheden til at se meget stor ud, fordi de gør den samlede danske formue mindre. Derfor kommer det til at se ud, som om de rigeste i Danmark ejer en større andel af den samlede danske formue, end de reelt gør.

Ulighed i indkomst er mest udbredt

Når danske politikere taler om, at Danmark er et af de mest lige lande i verden, taler de om lighed på indkomst. Det bakker tal fra OECD også op om. Og det er da også den mest udbredte måde at måle ulighed på.

- En fordel ved at måle på indkomst, det er, at vi har som regel et ret godt bud på, hvad indkomst er i forskellige lande. Og det handler typisk også om, at det er her, hvor vi har de bedste data, siger Simon Halphen Boserup.

Der er dog også usikkerheder ved denne måde at opgøre ulighed på. For i undersøgelserne tages der ikke højde for for eksempel sort arbejde.

Læs også : Faktatjek: Danskerne overvurderer antal på kontanthjælp

Tredje metode den bedste

Hverken Financial Times eller de danske politikere tager fejl, men der er usikkerheder ved begge metoder. Og faktisk ville den bedste måde at opgøre ulighed på være en helt tredje.

- Det ville være enormt smukt, hvis man kunne måle ulighed i forbrug, fordi det ville komme forholdsvis tæt på, hvad er egentlig folks velfærd. Der findes bare ikke særligt gode data for forbrug, siger Simon Halphen Boserup.