Politikere trækker støtte til borgerforslag om aldersgrænse for omskæring af drenge. Forslaget vil nemlig betyde, at omskæring af kvinder tillades. Myndige kvinder skal på linje med myndige mænd selv kunne vælge at blive omskåret, lyder det fra en af stillerne bag forslaget

Et meget omdiskuteret borgerforslag om at forbyde omskæring før 18-årsalderen har mistet støtten fra to fremtrædende politikere.

I hvert fald så længe forslaget fra foreningen Intact Denmark, der vil forbyde omskæring af drenge, samtidig legaliserer omskæring af kvinder over 18 år. Det er nemlig tilfældet, som borgerforslaget er formuleret i øjeblikket. Indtil videre har forslagsstillerne indsamlet 46.000 ud af de 50.000 underskrifter, som der kræves, før Folketinget skal behandle det.

Men bliver den afledte effekt af forslaget, at omskæring af kvinder tillades efter at have været forbudt siden 2003, får forslagsstillerne ikke opbakning fra et eneste parti i Folketinget. Det vurderer formand for Folketingets Sundhedsudvalg, Liselott Blixt (DF), der ellers også selv har været tilhænger af et omskæringsforbud.

”Det ville ingen partier kunne støtte,” siger Liselott Blixt efter at netop dette spørgsmål var tema ved et lukket samråd med fem ministre for halvanden uge siden. Indtil videre har Dansk Folkeparti ellers ikke tilkendegivet, hvordan partiet stiller sig til det omtalte forslag.

Heller ikke De Konservatives værdiordfører, Naser Khader, som offentligt har talt for en 18-årsgrænse for omskæring, vil støtte forslaget, som det står i dag.

”Kvindelig omskæring smadrer kvinders seksualitet og gør også fødsler meget vanskelige. Derfor vil jeg have den del ud, der legaliserer kvindeomskæring, før jeg stemmer for det,” siger Naser Khader.

Tidligere chef for Sundhedsstyrelsens Enhed for Tilsyn og Patientsikkerhed, læge Anne Mette Dons, har igennem årene fulgt den faglige debat om kvindelig og mandlig omskæring og var også inde over Sundhedsstyrelsens notat om omskæring af drenge fra 2013. Hun undrer sig ligeledes over, at borgerforslaget vil gøre kvindelig omskæring lovligt.

”Det er i høj grad et spørgsmål om etik, politik og moral, hvordan man vurderer folks rettigheder. Jeg kender ikke forslaget i detaljer, men jeg synes, at det virker absurd, at man på baggrund af et ønske om at give drengebørn bestemte rettigheder vil give kvinder dårligere vilkår,” siger Anne Mette Dons, der stoppede som chef i Sundhedsstyrelsen i 2014.

Faglige vurderinger fra Sundhedsstyrelsen har blandt andet påvist, at omskæring af kvinder kan give urinvejsproblemer og sexologiske problemer. På den baggrund vil Ditte Trolle, speciallæge i gynækologi, kvindesygdomme og fødsler, heller ikke anbefale, at man vedtager en lov, som lovliggør kvindeomskæring.

”Det ville jeg anse som helt vanvittigt på grund af de sundhedsmæssige ulemper, som der følger med ved at blive omskåret. Men i princippet bør en kvinde, der er ved sine fulde fem, jo have ret til at gøre, som hun vil. Og måske skyldes vores modstand imod kvindelig omskæring, at vi er tættere på jødisk kultur, end vi er på de kulturer, hvor kvindeomskæring foregår,” siger Ditte Trolle, der tidligere har været faglig konsulent for Sundhedsstyrelsen i spørgsmål om omskæring.

Læge Morten Frisch, som er en af stillerne bag det omtalte borgerforslag, står ved, at forslaget vil legalisere omskæring af voksne kvinder, der selv ønsker det.

”Det er forbløffende, at nogle er så forargede over, at borgerforslaget vil ligestille kvinder og mænd, så myndige kvinder ligesom mænd kan lade sig omskære, hvis de i ramme alvor – og uden social tvang – ønsker det. Selvom det er sjældent, så findes sådanne kvinder faktisk, og det er formynderisk at forbyde dem det. Lige nu signalerer lovgivningen, at kvinder ikke kan tage vare på sig selv, og at vi er bekymrede for, at man i muslimske kredse omskærer voksne kvinder under tvang. Det er faktisk diskriminerende over for både kvinder og muslimer,” siger Morten Frisch.

Han er dog åben for at ændre i borgerforslaget, så det kun forbyder omskæring på drenge under 18 år og ikke samtidig tillader kvinde- omskæring.

”En kønsneutral 18-års mindstealder er for mig at se den rigtige løsning, så hverken drenge, voksne kvinder eller muslimer diskrimineres af lovgivningen. Men for mig er det primære formål med borgerforslaget at beskytte drengene. Så for min skyld kan vi godt dele tingene op og fokusere på at hjælpe drengene i første omgang,” siger Morten Frisch.8