Hvordan har Danmarks håndtering af den aktuelle flygtningesituation egentlig påvirket vores omdømme i udlandet? Tre udenlandske journalister giver deres vurderinger. Er de overraskende? Døm selv.

»Vi er ikke et land, der vender ryggen til.«

Sådan sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen i ugen efter søndag den 6. september, hvor flygtningekrisen for alvor nåede til Danmark, og motorvejene blev indtaget af gående flygtninge.



Præcis en uge efter skulle det vise sig, at det var flygtningene, der vendte ryggen til Danmark. For ud af de mindst 5.000 flygtninge, der krydsede Danmarks grænser de første syv dage, valgte blot 843 at søge asyl i Danmark.





Hovedparten af flygtningene valgte i stedet at søge mod vores skandinaviske nabolande. 'We want Sweden', (Vi vil til Sverige, red) stod der ganske sigende på et hjemmelavet papskilt, en flygtning holdt op mod de knipsende pressefotografer i Rødbyhavn.



I løbet af september begyndte danske medier at spekulere over, hvordan der egentlig blev talt om Danmark ude i Europa. Var udlandet for alvor ved at glemme den sprøde bacon, Laudrups dribleture og H.C. Andersens eventyr - for i stedet at huske os som nationen, der via integrationsminister Inger Støjberg indrykkede annoncer i libanesiske aviser, hvori regeringen advarer flygtninge om at søge mod Danmark?





Briterne har fået en påmindelse



Lidt over en måned, efter flygtningesituationen eskalerede herhjemme, har BT spurgt en række udenlandske journalister om, hvordan Danmarks måde at håndtere den på har påvirket landets omdømme.



I Storbritannien har befolkningen ikke taget større notits af, hvordan Danmark har valgt at lægge snittet i forhold til flygtninge. Det fortæller Luke Harding, der er forfatter og udenrigskorrespondent for avisen The Guardian:



»Danmarks måde at håndtere flygtninge på er ikke rigtig blevet registreret herovre ud over, at det har mindet briterne om, at i har fået en centrum/højre-regering, der er anderledes og mere skinger end den tidligere regering. Jeres tidligere statsminister havde en høj profil i Storbritannien på grund af Kinnock-relationen,« siger Luke Harding.





Heller ikke i Frankrig ser det ud til, at Danmarks flygtningepolitik vækker opstandelse, fortæller Elise Vincent, der dækker flygtningesituationen i Europa for den franske avis Le Monde:



»Jeg tror ikke, at den almindelige franskmand kender særlig meget til Danmark. Hvis du spurgte en franskmand, ville vedkommende ikke kunne fortælle dig noget om, hvordan Danmark håndterer flygtninge, eller om det er et racistisk land. Vedkommende ville formentlig fortælle dig, at han eller hun mener, at Italien ikke er gode ved deres flygtninge, fordi det er tættere på,« siger Elise Vincent og fortsætter:





»Franskmændene mener generelt, at Danmark er et mere frit og åbent land, end Frankrig. Danmark ses tit i sammenhæng med Sverige og Norge - lande, der tager mange flygtninge. Så de har en ide om, at danskerne gør det samme, selvom i politisk har taget en højredrejning. Franske medier fokuserer på Grækenland, Tyskland og Sverige. De to sidstnævnte får den bedste omtale, mens Danmark nok indtager en middelplacering,« siger Elise Vincent.



Hvad siger svenskerne?



På den anden side af Øresund, i Sverige, har journalisten Olle Lönnaeus dækket flygtningesituationen for avisen Sydsvenskan. Han mener, at svenskerne er splittede i forhold til, hvad de mener om Danmarks håndtering af flygtninge:



»Men både blandt de liberale og de venstreorienterede svenskere, har Danmark et dårligt rygte. Nok også et dårligere rygte end den mængde flygtninge, i tager, retfærdiggør,« siger Olle Lönnaeus og fortsætter:



»Negativiteten over for Danmark begyndte, dengang Dansk Folkeparti blev større, og den er vokset med årene. Den blev så bekræftet yderligere, da Danmark indrykkede annoncerne i Mellemøsten. Jeg tror, at grunden til negativiteten er, at de svenskere har en følelse af, at Danmark er usolidarisk og flygter fra det fælles ansvar.«



Det er dog også en gruppe svenskere, der med Olle Lönnaeus ord ser Danmark som et 'lys i mørket'. De skal findes blandt de 12,9 procent af svenskerne, som stemte på Sverigesdemokraterne ved det svenske riksdagsvalg i 2014 - den svenske pendant til Dansk Folkeparti:



»Blandt dem er Danmark nærmest et foregangsland. For Sverigesdemokraterne er i det gode eksempel,« siger Olle Lönnaeus.