Flere meningsmålinger spår et dårligt valg til Blå Blok, og det er også tilfældet, hvis man spørger landets Ingeniører og andre i STEM-segmentet. Det viser en undersøgelse, som Ingeniøren har foretaget med svar fra 1382 respondenter, der er indhentet fra den 7.-9. maj.

Hvad er STEM-segmentet? STEM er en forkortelse, der dækker over uddannelsesområderne Science, Technology, Engineering og Math. Forkortelsen dækker derfor både over klassiske ingeniører samt cand.scient-uddannede og IT-uddannede, og favner således store delen af Ingeniørens læserskare.

I undersøgelsen er respondenterne blevet spurgt, hvem de vil stemme på ved det kommende folketingsvalg og hvem de stemte på ved sidste valg. Undersøgelsen har en statistisk usikkerhed på op til +/- 2,4% (se uddybning i faktaboks).

De absolut største vindere er Radikale Venstre, der vipper Venstre af pinden som segmentets foretrukne parti. Ved sidste valg siger 21 procent, at de satte deres kryds ved Venstre, mens 16 procent svarer, at de stemte på Radikale.

Artiklen fortsætter under grafikken.



I dag har partierne byttet plads, da 22 procent svarer, at de har tænkt sig at stemme på Radikale Venstre, mens 17 procent svarer, at de vil stemme på det nuværende regeringsparti Venstre. Socialdemokratiet forbliver på en solid tredjeplads både i 2015 og forud for det kommende valg, men går en anelse tilbage fra 14 til 12 procent blandt respondenterne.



Klima, energi, infrastruktur og uddannelse er blandt emnerne, når danskerne går til valg i maj og juni. Ingeniøren dækker de tekniske og naturvidenskabelige emner, der er relevante for de to valgkampe op til europaparlamentsvalget den 26. maj og folketingsvalget den 5. juni. ing.dk/fokus/valg-2019

De største tabere er imidlertid Liberal Alliance, der var det fjerdestørste parti blandt STEM-segmentet i 2015, hvor 14 procent af respondenterne stemte på partiet. I dag er det kun 7 procent, der siger, at de vil sætte kryds ved det liberale parti.

Dermed bliver de overhalet af både Enhedslisten (9 procent), Det Konservative Folkeparti (9 procent) og SF (8 procent), der alle går et par procentpoint frem i forhold til 2015, mens Alternativet sakker en anelse bagud med et fald på to procentpoint siden 2015.

Helt ude er de ikke, men respondenterne lader Dansk Folkeparti svæve på kanten til spærregrænsen. Kun 2 procent af respondenterne svarer, at de har tænkt sig at stemme på DF ved det kommende folketingsvalg. Samtidig mødes både det kontroversielle parti Stram Kurs og partiet Klaus Riskær Pedersen med en kold skulder af STEM-segmentet.

De to partier står ikke til at komme ind, hvis det står til ingeniører m.fl.. Det gør Nye Borgerlige til gengæld, da 3 procent af de adspurgte svarer, at de vil stemme på det nye parti, hvilket dermed gør dem større end Dansk Folkeparti.

Statistisk usikkerhed

Undersøgelsen opererer med en statistisk usikkerhed pr parti på:

* Radikale Venstre: +/- 2,4%

* Venstre: +/- 2,2%

* Socialdemokratiet: +/- 2%

* Det Konservative Folkeparti: +/- 1,8 %

* Enhedslisten: +/- 1,7%

* SF: +/- 1,6 %

* Liberal Alliance: +/- 1,5 %

* Alternativet: +/- 1,4 %

* Nye Borgerlige: +/- 1 %

* Dansk Folkeparti: +/- 0,8%

* Stram Kurs: +/- 0,6 %

* Kristendemokraterne: +/- 0,6 %

* Klaus Riskær Pedersen: +/- 0,6% Metode

Tallene er vægtet, således stikprøven på bedst muligvis afspejler populationen af STEM kandidater.

Desuden er målingen renset for tvivlere og den maksimale usikkerhed på de enkelte partier er på +/-2,4 % point.

Ca. 25% af respondenterne er “i tvivl om partivalg”, “vil ikke stemme”, “vil stemme blankt” eller “er ikke stemmeberettiget”.

Klima er det vigtigste valgemne

Sammenlagt betyder det, at rød blok står med en massiv føring på 51 procent mod blå bloks 38 procent. Stemmer på Alternativet, Kristendemokraterne, Klaus Riskær Pedersen og Stram Kurs er taget ud af blokregnskabet, da de enten falder under spærregrænsen eller der stadig hersker usikkerhed om hvorvidt de vil støtte blå eller rød blok.

Selve undersøgelsen siger ikke noget om, hvorfor de borgerlige partier har mistet støtte. Respondenterne har dog peget på de politikområder, som de anser for vigtigst i den kommende valgkamp.

Adspurgt om, hvilket politikområde der har størst indflydelse på, hvor de vælger at placere deres stemme til folketingsvalget 2019, svarer 825 af de 1382 adspurgte respondenter "Klima og energi" som deres første-, anden- eller tredjeprioritet. Det gør klima og energi til det klart vigtigste politikområde for STEM-segmentet foran miljø og forskning samt uddannelse.

Ingeniøren inviterer til valgmøde

Forskningens rolle for fremtidens Danmark er på dagsordenen, når Ingeniøren inviterer til valgmøde den 20. maj kl. 10-12.

Læs mere her.

Det står i skarp kontrast til valgkampen, der nu på fjerdedagen stadig har et massivt fokus flygtninge- og indvandringsdagsordenen. I undersøgelsen har 313 af de adspurgte angivet udlændingeområdet som deres første-, anden- eller tredjeprioritet ift. vigtighed i den kommende valgkamp.