12-tals-elever er efterhånden alle vegne. Mens 4-taller bliver sjældnere, er 12-tallet ved at blive helt almindeligt på danske universiteter.

Forventningen før introduktionen af syvtrinsskalaen i 2007 var ellers, at kun hver tiende beståede eksamen ville udløse et 12-tal. Men niveauet blev højere fra begyndelsen og er kun steget siden. I dag uddeles topkarakteren oftere end ved hver syvende beståede eksamen, svarende til 16 procent af ca. en halv million beståede eksamener for skoleåret 2014/2015.

Det viser en opgørelse, som Berlingske har lavet på baggrund af syv universiteters karakterfordelingstal fra 2007 til i dag.

»Hvis tallene er korrekte, så er det en bemærkelsesværdig udvikling,« siger uddannelses- og forskningsminister Ulla Tørnæs.

»Det kan skyldes, at de studerende er blevet dygtigere, og det er jo positivt, at de studerende lægger sig i selen for at få gode karakterer, men det kan også være udtryk for, at censorerne giver for høje karakterer, eller at de faglige krav er sat for lavt,« siger ministeren, der nu vil gå dialog med universiteterne for at få en forklaring.

For høje karakterer

Konsekvensen af de mange 12-taller er, at hverken studerende eller arbejdsgivere kan bruge karakterskalaen til at se, hvem de allerdygtigste er.

»Min vurdering er, at der er tale om en snigende karakterinflation. Det giver et problem på et tidspunkt, for pludselig får alle 12, og så sker der ikke en uddifferentiering af de bedste,« siger Jakob Rathlev, der er områdechef hos Danmarks Evalueringsinstitut.

»Der bør gøres noget nu. Udviklingen kan man ikke bare lade drive. Det ville være uhensigtsmæssigt, fordi karakterskalaen på den måde udvandes. Hvis man lader udviklingen fortsætte til eksempelvis 25 procent 12-taller, kan man være nødt til at bremse hårdt op. Dermed vil man straffe de efterfølgende årgange af studerende, der pludselig vil få ringere karakterer,« siger han.

Frekvensen af 12-taller er særligt høj på tre universiteter, nemlig Roskilde Universitet, Danmarks Tekniske Universitet og IT-Universitetet, hvor ca. hver femte beståede eksamen resulterer i et 12-tal.

»Det lyder meget, meget højt. Jeg mener, at det er for højt. I princippet burde det ikke kunne ske, hvis man har sat niveauet for eksamen rigtigt,« siger Karakterkommissionens tidligere formand, Katherine Richardson.

De mange topkarakterer på i hvert fald Roskilde Universitet kan måske skyldes, at der er flere eksamener med vejleder på end på andre universiteter, forklarer hun.

»En vejleders opgave går ud på at sikre, at der ikke er ’væsentlige mangler’, som vil udløse en dårlig karakter. På den måde får man sjældent brugt bundkaraktererne på opgaver med vejleder på,« siger Katherine Richardson.

Hun er ikke bekymret over karakter­niveauet generelt, blandt andet fordi det også kan skyldes, at de studerende er blevet bedre. Sammenlignet med USA ser de danske karakterer da også ud til at være temmelig afbalancerede. Ifølge de seneste tal udløser 45 procent af eksamenerne på amerikanske universiteter topkarakteren A på deres femtrinsskala.

Ledelsens skyld

Ikke desto mindre er forskellen mellem den faktiske og den forventede karakterfordeling på danske universiteter rigeligt stor til, at den er statistisk signifikant. Det har Danmarks Evalueringsinstitut målt for Berlingske.

Peter Allerup, der er professor i uddannelsesstatistik ved Aarhus Universitet, vurderer, at forklaringen på stigningen skal findes hos universiteternes ledelse.

»Vi skønner jo ikke, at eleverne pludselig har ændret deres studievaner betragteligt. Siden 2007 er der ikke sket de store revolutioner eller reformer på universiteterne, så fænomenet må altså hovedsageligt tilskrives ledelsesgangene på universiteterne,« vurderer Peter Allerup.

Skal det faglige niveau hæves?

En del censorer, professorer og lektorer har de senere år har kritiseret universiteterne for faldende faglighed. Det står de mange 12-taller ikke i modstrid til. Hvis de faglige krav falder, bliver det naturligvis nemmere at score topkarakter. Løsningen, kunne man tro, ligger lige for: Hæv niveauet.

»Vi ved jo, at læringsmålene på flere uddannelser er blevet lempet. Det er ikke de samme krav, der stilles. Når de studerende begynder at få så mange 12-taller, så bør man sætte nogle højere forventninger,« siger Jakob Rathlev fra Danmarks Evalueringsinstitut.

Samme løsningsmodel fremgår også af Karakterkommissionens betænkning fra 2004. Her står, at »målene for et fag afpasses – i det mindste over tid – til den del af populationen, der består prøven i pågældende fag«.

Hanne Leth, rektor på Roskilde Universitet, mener ikke, at universitetet er ansvarlig for udviklingen. Tværtimod bruges ekstern censur på Roskilde Universitet mere, end reglerne kræver. Det kan være et værn mod, at karakterniveauet løber løbsk. Men helt afvisende over for ændringer er hun ikke.

»Vores kvalitetssystem skal se på, om karaktererne passer med en normalfordeling, og om der gives de rigtige karakterer. Hvis ikke det er tilfældet, så skal vi overveje at justere vores studieordning,« siger Hanne Leth.

»Det faglige niveau er jo tilpasset den internationale kvalifikationsramme, så det er svært at forlange det højere. Til gengæld kan man måske være lidt skrappere i nogle bedømmelser.«

Men kan det virkelig passe, at universiteterne ikke kan sætte det faglige niveau op, hvis de ønsker det, på grund af internationale aftaler?

»Nej, det er ikke rigtigt. Den internationale kvalifikationsramme er minimumskrav, og universiteterne kan godt sætte niveauet op,« siger Peter Allerup, professor i uddannelsesstatistik.

På IT-Universitet har man ikke hørt nogen censorer klage over karakterinflation.

»Censorerne skal ellers indberette, hvis de ser for høje karakterer. Jeg har ikke modtaget en eneste klage om karakterinflation fra censorerne,« siger rektor Mads Tofte.

Hvad er dit 12-tal værd?

Katarina Linea Kastholm, 24 år, kandidat i Psykologi og Virksomhedsstudier Fold sammen Læs mere Læs mere

Hvor stor en andel af de beståede karakterer på Roskilde Universitet, tror du, er 12-taller?

»Omkring 70, 80 procent. Størstedelen af min omgangskreds på RUC får 12 i deres projekter. Det kan godt være, at jeg skyder meget højt.«

Hvad synes du, at dit 12-tal er værd, når hver femte givne karakter på RUC er 12?

»Ikke særligt meget!«

Mattis Keldmann Mørch, 22 år, 2. semester på Den Samfundsvidenskabelige Bacheloruddannelse. Fold sammen Læs mere Læs mere

Hvor stor en andel af de beståede karakterer på Roskilde Universitet, tror du, er 12-taller?

»Jeg tror, det er mange. Jeg tror, det er 20-30 procent. 20 procent!«

Hvad synes du, at dit 12-tal er værd, når hver femte givne karakter på RUC er 12?

»Det er sjovt, du siger det, for jeg fik også 12 her til min 1. semester-eksamen, og jeg havde sådan lidt en blandet fornemmelse. Selvfølgelig er man glad for at få 12, men jeg synes, det mister noget af værdien. Jeg synes, at det er for nemt at få 12 med den nye skala, og jeg synes, at for mange får det.«

Zandra Kulikovsky Hansen, 24, kandidat i Kommunikation. Fold sammen Læs mere Læs mere

Hvor stor en andel af de beståede karakterer på Roskilde Universitet, tror du er 12-taller?

»Åh, 15-20 procent.«

Hvad synes du, at dit 12-tal er værd, når hver femte givne karakter på RUC er 12?

»Jeg synes, det er meget værd. Statistikken overrasker mig ikke så meget. Jeg tror også, at man skal gøre op med forestillingen om, at 12-tallet svarer til et 13-tal. Et 12-tal er ikke ’outstanding’.«