Riskiryhmään kuuluvien potilaiden kanssa työskentelevällä hoitohenkilökunnalla on jatkossa oltava rokotussuoja tuhkarokkoa, hinkuyskää, vesirokkoa ja influenssaa vastaan.

Mistä on kyse? Uusi tartuntatautilaki tuli voimaan maaliskuussa 2017

Henkilökunnan rokotuksia koskevat säädökset tulevat voimaan vuoden siirtymäajan jälkeen maaliskuussa 2018

Laki velvoittaa työnantajia huolehtimaan, että haavoittuvien potilasryhmien kanssa työskentelevillä on tarvittava rokotussuoja

Laki koskee tuhkarokkoa, hinkuyskää, vesirokkoa ja influenssaa

Sosiaali- ja terveysalan työpaikoilla valmistaudutaan hoitohenkilökunnan ensi keväänä tiukentuviin rokotussäädöksiin.

Ensi vuoden maaliskuun alussa voimaantulevat rokotusmääräykset velvoittavat työnantajia huolehtimaan, että haavoittuvien potilasryhmien kanssa työskentelevillä on tarvittava rokotussuoja.

Tällaisia potilaita ovat he, joiden vastustuskyky on alentunut syystä tai toisesta, kuten esimerkiksi imeväiset, vanhukset, syöpä- ja elinsiirtopotilaat.

Rokotussuojaa täytyy lain mukaan olla tuhkarokkoa, hinkuyskää, vesirokkoa ja influenssaa vastaan.

Vuodelta 1986 peräisin oleva tartuntatautilaki korvattiin uudella jo tämän vuoden maaliskuussa, mutta sen henkilökunnan rokotuksia koskevat säädökset astuvat voimaan vuoden siirtymäajan jälkeen.

Nykyaikana sairaalan kaikissa tiloissa liikkuu sellaisia potilaita, jotka ovat alttiita influenssan vakaville seurauksille Janne Mikkola

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosastolla työskentelevä ylilääkäri Hanna Nohynek kertoo, että lakimuutoksen taustalla on nimenomaan halu parantaa potilasturvallisuutta.

Rokotusten ansiosta myös hoitohenkilökunta on paremmin suojassa potilaiden infektiotauteja vastaan. Petri Lassheikki / Yle

– Terveyskeskukseen tai sairaalaan tulevan potilaan on voitava luottaa siihen, että häntä hoitavat henkilöt eivät tartuta hänelle näitä tauteja, jotka ovat rokotteilla torjuttavissa, Nohynek tiivistää.

Tietysti rokotukset toimivat myös toiseen suuntaan: hoitohenkilökunta on paremmin suojassa potilaiden mahdollisia infektiotauteja vastaan.

Työnantaja päättää ketä rokotusvaatimukset koskevat

Työntekijän rokotussuojaa koskevan pykälän 48 (siirryt toiseen palveluun) mukaan työantajan on määriteltävä tilat, joissa työskentelevillä täytyy olla rokotus tai sairauden tuoma suoja tautia vastaan. Työnantaja saa poiketa vaatimuksesta vain erityisestä syystä.

Työantajan on määriteltävä tilat, joissa työskentelevillä täytyy olla rokotus tai sairauden tuoma suoja tautia vastaan. Petri Lassheikki / Yle

Ylilääkäri Hanna Nohynek painottaa, että päätöksen siitä, ketä vaatimus rokotussuojasta koskee, tekee aina työpaikan johto perustuen lääketieteellisen arvioon. THL on julkaissut verkkosivuillaan käytännön ohjeita (siirryt toiseen palveluun) pykälän soveltamisesta.

THL:n mukaan rokotuksia eivät tarvitse esimerkiksi satunnaisesti riskitiloissa vierailevat työntekijät.

Laki voi johtaa ylilyönteihin työpaikoilla

Henkilökunnan rokotuksia koskeva pykälä on herättänyt paljon keskustelua sosiaali- ja terveysalan työpaikoilla.

Tehyn työympäristöasiantuntija Anna Kukka kertoo, että jäsenistöltä on tullut aika paljon yhteydenottoja uuden lain soveltamisen suhteen.

– Monet haluavat esimerkiksi tietää, koskeeko uusi laki juuri heitä.

Ammattijärjestön tietoon on tullut useampia ylilyöntejä lain soveltamisen suhteen.

– Työntekijöitä on voitu uhkailla irtisanomisilla, jos rokotetta ei ota, Kukka todistaa.

Anna Kukka toivoo maalaisjärjen käyttöä puolin ja toisin. Rokotuksista kieltäytyminen ei voi suoraan olla irtisanomisperuste, jos työntekijä voidaan sijoittaa sellaisiin tehtäviin, joissa rokotussuojaa ei tarvita.

Myös Tehyn verkkosivuilla on tiivistetty (siirryt toiseen palveluun), mitä laki tarkoittaa työntekijöille.

Rokotusta ei ole pakko ottaa

THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek painottaa, että mikään rokote ei ole pakollinen. Työntekijällä ei myöskään ole velvoitetta kertoa rokotussuojastaan työnantajalle.

– Tartuntatautilaki ei ole ainoa laki, jolla säädellään työntekijöiden rokottamista, rokotustietoja ja tietojen siirtymistä. On esimerkiksi tietosuojalaki ja työturvallisuuslaki, jotka kaikki on otettava huomioon.

Työntekijöitä on voitu uhkailla irtisanomisilla, jos rokotetta ei ota. Anna Kukka

Nohynek muistuttaa, että rokotustiedot ovat työntekijän ja työterveyshuollon välinen asia, eikä niitä saa ilman työntekijän lupaa luovuttaa eteenpäin. Rokotussäädökset perustuvat työntekijän ja työnantajan väliseen luottamukseen.

– Eli tässä luotetaan siihen, että työntekijä itse kertoo, millainen suoja hänellä on.

Rokotuksen ottamisesta halutaan tehdä helppoa

Kanta-Hämeen keskussairaalan pitkä kellarikäytävä täyttyy puheensorinasta.

Hoitajat ja lääkärit etenevät hitaasti kahdessa pitkässä jonossa kohti käytävälle pystytettyä tilapäistä rokotuspaikkaa. Näkösuojan takana kaksi työterveyshoitajaa antaa työntekijöille influenssapiikkejä.

Infektioylilääkäri Janne Mikkolan mukaan Kanta-Hämeen keskussairaalassa on tavoitteena, että kaikilla työntekijöillä on rokotussuoja influenssaa vastaan.

– Nykyaikana sairaalan kaikissa tiloissa liikkuu sellaisia potilaita, jotka ovat alttiita influenssan vakaville seurauksille, Mikkola perustelee.

Mikkolan mukaan työnantajan kannattaa huolehtia siitä, rokotukset ovat saatavilla vaivattomasti ja maksuttomasti työajalla. Kanta-Hämeen keskussairaalassa tällaista helppoutta tavoitellaan useina päivinä loka-marraskuussa järjestettävillä massarokotustilaisuuksilla.

Yhtä helposti rokotuksen voi hankkia myös Riihimäen sairaalassa.

Tehy kannustaa jäseniään ottamaan terveysviranomaisten suosittelemat rokotukset. Petri Lassheikki / Yle

Keskussairaalassa on kampanjoitu rokotuksen ottamisen puolesta jo ennen lakimuutosta.

Potilasturvallisuuskoordinaattori Anne Kallava kertoo, että influenssarokotuksen kattavuus on saatu nostettua viime vuonna jo 74 prosenttiin. Sitä edellisenä vuonna kattavuus oli 52 prosenttia.

Henkilökunnalle on kerrottu ensi keväänä voimaantulevista rokotussäädöksistä ja siitä, että potilastyötä tekevillä työntekijöillä tulee olla rokotussuoja.

– Sen enempää siihen ei tässä vaiheessa puututa, vaan kannustetaan rokotteen ottamiseen, Kallava toteaa.

Tehy kannustaa ottamaan rokotukset

Myös Tehy kannustaa jäseniään ottamaan kaikki terveysviranomaisten suosittelemat ja työnantajan maksamat rokotukset. Samalla Tehyn Anna Kukka painottaa työterveyshuollon keskeistä roolia rokotusten antamisessa.

– Näin varmistetaan, että rokotukset tehdään asianmukaisesti ja työntekijän terveydentila huomioiden, Kukka toteaa.

Työntekijällä voi olla esimerkiksi yliherkkyys tiettyä rokotetta kohtaan, samoin tietyt vakavat sairaudet voivat estää rokotusten ottamisen.