Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Risto E.J. Penttilän mielestä Suomessa on monelta ehkä jäänyt huomaamatta, että työpaikkoja on tarjolla Pohjoismaissa Tanskan Kööpenhaminasta Pohjois-Norjaan.

– Kyllä Suomen työttömät löytäisi töitä muista Pohjoismaista. Melkein kaikki, melkein heti. Mutta on siinä esteitäkin. Norjasta voi kyllä sähköasentaja tulla Suomeen, mutta menepä Suomesta Norjaan, niin se on kuuden kuukauden koulutus ja kaiken maailman erityiskokeet.

Suomi putosi muiden Pohjoismaiden kelkasta

Penttilä vertaili Suomen asemaa muihin maihin Ylen aamu-tv:ssä maanantaina yhdessä Helsingin yliopiston professorin Peter Stadiuksen kanssa.

Lopputulos oli kriittinen: Kun Suomi Nokian kulta-aikoina oli Pohjoismaiden ykkönen, nyt ollaan viimeisiä. Ehkä pahimmin Suomi on jäänyt jälkeen yhteiskunnallisessa uudistumisessa. Kilpailukykysopimus on esimerkki tapauksesta, jota ei taatusti muissa Pohjoismaissa ihastella.

– Siinä on yritetty sitä vanhaa keskitettyä mallia, joka on hidas ja hankala. Muut Pohjoismaat ovat menneet työmarkkinoiden ja verotuksen kehittämisessä siihen suuntaan, että työmarkkinat kehittävät työmarkkinoita, ja talouspolitiikka kuuluu hallitukselle.

Suomalainen päätöksenteko kankeaa

Professorikin näkee Ruotsin ja Tanskan työmarkkinauudistukset onnistuneina. Suomi sen sijaan saa jälleen pyyhkeitä.

– Muissa Pohjoismaissa katsotaan pidemmälle eteenpäin. Esimerkiksi Ruotsissa pystytään ehkä paremmin tekemään harkittuja, pitkän linjan ratkaisuja, eikä ad hoc -lyhytnäköisiä. Tuntuu siltä, että yhtäkkiä mennään johonkin suuntaan, kun vuosi sitten mentiin aivan toiseen suuntaan, Stadius arvioi.

Pohjoismaat sijoittuvat maailman talouksista kymmenen suurimman joukkoon. Pohjoismaita on pidetty kulttuurisesti rakenteeltaan samankaltaisina, mutta viime vuosina tiet ovat alkaneet eriytyä entistä selvemmin, asiantuntijat arvioivat.

– Esimerkiksi Norjalla on öljy, Ruotsissa on ollut hyvin voimakasta uudistusta, sanoo Penttilä.

Pohjoismaiden neuvosto kokoontuu tiistaina. Suomi toimii puheenjohtajana.