Maaseutuasiamies perää maa- ja metsätalousministeriöltä pikaisia toimia tilojen pelastamiseksi. Ministeriöstä vastataan, että kaikki mahdollisuudet on selvitetty, eikä lisäapuja voida enää antaa. Maatilat ovat olleet ahtaalla pitkään: juuri valmistuneet tilinpäätökset osoittavat kymmenien tuhansien eurojen tulonmenetyksiä.

Maaseutuasiamies Mari Tabellin puhelin soi tiistaina. Soittaja oli maitotilan isäntä, joka tiedusteli rauhallisesti tukien maksatusaikatauluja.

Isäntä kertoi neuvotelleensa asiasta sähköyhtiön kanssa, mutta hänen sanojaan ei otettu kuuleviin korviin. Maaseutuasiamies Mari Tabell

Kun puhelu eteni, Tabellille selvisi, että tilanne on nyt todella vakava: tilalta oli katkaistu sähköt.

– Isäntä kertoi neuvotelleensa asiasta sähköyhtiön kanssa, mutta hänen sanojaan ei otettu kuuleviin korviin, Tabell puuskahtaa.

Maaseutuasiamies on tilanteesta täysin sydämistynyt: hän on ottanut yhteyttä maa- ja metsätalousministeriöön ja vaatinut, että vanhaan tukisovelluksen kautta jokaiselle maatilalle siirrettäisiin tietty euromäärä.

– Korjauserät voidaan tehdä myöhemmin uuteen sovellukseen uuden ohjelmakauden mukaiseksi, hän ehdottaa.

"Uusia keinoja ei ole käytettävissä"

Maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio myöntää olevansa tilojen tukalasta tilanteesta tietoinen, mutta hän ei usko, että lupauksiin lisärahasta on mahdollisuutta.

Tilojen pitää nyt vain yrittää saada paikallisesta pankista ymmärrystä tilanteeseen. Kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio

– Säästöjen maailmassa me kaikki elämme. Uusia keinoja ei valitettavasti ole käytettävissä. Tilojen pitää nyt vain yrittää saada paikallisesta pankista ymmärrystä tilanteeseen.

Husu-Kallio kertoo, että tämän viikon aikana "kaikki mahdollisuudet on käyty läpi ja vastaus on ei." Esimerkiksi kansanedustaja Anne Kalmarin (kesk.) ehdottamalla käsipelillä viljelijätukien käsittely on kansliapäällikön mukaan mahdottomuus.

– Maksatusten siirtäminen paikallisiin Ely-keskuksiin on EU-lainsäädännön mukaan mahdotonta.

Husu-Kallion mukaan niin kansallista kuin EU-tasoista apua on jo esimerkiksi kriisitukien muodossa hyödynnetty.

– Ongelmat ovat monen asian summa: isona kysymyksenä on markkinoiden tilanne ja alhaiset tuottajahinnat.

"Rahat menoihin selkänahasta"

ProAgria Keski-Suomen Vesa Laitinen myöntää, että tilanne on kireä maatiloilla joka puolella maata.

– Kun meidän asiantuntijat kulkevat tiloilla, huoli taloudesta tulee selkeästi esille.

Täytyy ihmetellä, miten ihmiset jaksavat tätä. Talousasiantuntija Reijo Kivisalmi

Huolen tueksi on esittää jo lukujakin, sillä maatilojen veroilmoitukset on tullut jättää helmikuun loppuun mennessä: esimerkiksi 35 lypsävän maitotilalla tulot putosivat viime vuonna edellsestä vuodesta 50 000 euroa.

ProAgrian talousasiantuntijan Reijo Kivisalmen mukaan tilinpäätökset osoittavat tilojen olevan suurissa vaikeuksissa.

– Ne, jotka pystyvät maksunsa hoitamaan, ottavat sen ihmisten selkänahasta. Täytyy ihmetellä, miten ihmiset jaksavat tätä.

Ongelma voi laajeta

Mari Tabell neuvoi sähköt menettänyttä isäntää pyytämään apua seurakunnasta, koska hän oli kuullut, että sieltä on joskus maksettu ahdingossa olevien ihmisten sähkölaskuja.

Myöhemmin on selvinnyt, että määrärahat ovat niin pienet, etteivät ne riitä maitotilan sähkölaskun maksamiseen.

Jos vesiosuuskuntien laskut jäävät maksamatta, alueen omakotitaloasujien vesimaksut nousevat. Maaseutuasiamies Mari Tabell

Tabellin toiminta-alueella Kiuruvedellä, Pielavedellä ja Keiteleellä tuotetaan noin neljännes koko maan maidosta. Maaseutuasiamies tietää, että alueen tiloilla on oikea hätä ja todellisia vaikeuksia – ja ne uhkaavat vain laajentua. Esimerkiksi vesiosuuskunnatkin uhkaavat joutua vaikeuksiin, kun tilat eivät pysty maksamaan vesimaksujaan.

– Jos maatilat kupsahtavat ja vesiosuuskuntien laskut jäävät maksamatta, se tietää, että alueen omakotitaloasujien vesimaksut nousevat.

"Kriisituet eivät pidä tiloja pystyssä"

Yli 800:n maatilan aluetta pohjoisessa Keski-Suomessa hoitavan maaseutusihteeri Erkki Leppäsen korviin ei ole kantautunut yhtä kovia kohtaloita, kun Savossa on jo nähty. Silti hänenkin alueensa viljelijät ovat koko syksyn painottaneet, että raha on tiukassa.

EU:n kriisituki on tiloille roposia. Maaseutusihteeri Erkki Leppänen

– Neuvotteluja on käyty niin pankkien kuin rehutoimittajien kanssa. EU:n maksama kriisituki ei pidä tiloja pystyssä: siinä puhutaan keskivertotilalla korkeintaan tuhannesta eurosta. Ne ovat tiloille roposia.

Leppäsen mukaan hankalimmassa tilanteessa on viime vuosina suuria investointeja tehneet. Heitä ei auta, että uuden ohjelmakauden tuomat maksatusaikataulujen muutokset olivat jo etukäteen tiedossa.

Tilannetta on pahentunut Maaseutuviraston järjestelmäongelmista seuranneet aikataululykkäykset.

– Isolla maitotilala voi jokaisesta litrasta tulla taloudellisesti takkiin. Ainoa lohtu olisi, että saataisiin taas vienti vetämään. Venäjän vientikielto on omalta osaltaan tehnyt tilojen talouden tukalaksi jo pitkään.

Eläinsuojelulaki selvittelyssä

Oman alueensa maatilojen tilannetta surevan Tabellin mukaan sähköjen katkaisun ei olisi pitänyt olla eläinsuojelulain mukaan mahdollista. Hän on ohjeistanut tilan isäntää soittamaan eläinlääkärille ja selvittämään tilanteen.

EU:n maatalouskomissaarikin on sanonut, että Suomen on kansallisesti ratkaistava maksatusongelma: miksi niin ei tehdä? Maaseutuasiamies Mari Tabell

– Esimerkiksi ennen vesien katkaisua tilallista on tiedotettava asiasta 30 vuorokautta etukäteen, ja asian on kierrettävä valvontaeläinkääkärin kautta.

Tabell on tuohtunut siitä, että ministeriöstä on selitelty maataloustukien myöhästymiseen liittyvää huonoa tiedottamista. Osa EU-tuista, kuten eläinten hyvinvointituet, maksetaan tietojärjestelmäongelmien vuoksi vasta kesäkuussa.

– Asiakkailla on hätä, eivätkä lehmät odota tiedotteita. EU:n maatalouskomissaarikin on sanonut, että Suomen on kansallisesti ratkaistava maksatusongelma: miksi niin ei tehdä?

Tabellin mukaan tilojen taloustilanne on jo niin kärjistynyt, että hänen alueellaan on puolenkymmentä maatilaa menossa konkurssiin.

– Maatilayrittäjä on yksityinen elinkeinonharjoittaja, joten omaisuus myydään ja katsotaan, miten se riittää velkoihin.

Jaana Husu-Kalliota haastatteli Marja Hyttinen.