Kaikki eduskuntapuolueet kokoomusta lukuun ottamatta ovat valmiita kirjaamaan vanhuspalvelulakiin 0,7 hoitajaa hoidettavaa kohti ja käyttämään resurssien lisäämiseen noin 200 miljoonaa euroa vuodessa ensi vaalikaudella.

Vaikeampi kysymys on se, mistä rahat vanhustenhoitoon ja viranomaisten valvonnan lisäämiseen otetaan. Tämä käy ilmi kyselystä, jonka Suomen Kuvalehti teki kaikille yhdeksälle nykyiselle eduskuntapuolueelle.

”Realismia on edetä vaiheittain” – Näin puolueet perustelevat vastauksiaan

Klikkaa tästä ja näet perustelut Sampo Terho (sin): Väestö ikääntyy ja palvelujen tarve kasvaa. Sari Essayah (kd): Realismia on edetä vaiheittain ensin 0,7 hoitajamitoitusta kohti, ja ikääntyneiden määrän kasvun myötä hoivapanostukset yhteiskunnassa kasvavat. Li Andersson (vas): Vasemmistoliiton kanta on, että hoitajamitoituksen nosto tulee tehdä välittömästi, ja sen lisäksi luoda suunnitelma rahoitustason nostamiseksi pohjoismaiselle tasolle kahden seuraavan vaalikauden aikana. Anna Maja-Henriksson (r): 0,7 hoitajamitoituksen lisäksi on huomioitava ns. hoitoisuus, väestömme ikääntyessä on tärkeää myös panostaa enemmän ennaltaehkäisevään työhön ikäihmisten toimintakyvyn vahvistamiseksi. Jussi Halla-aho (ps): Mekaaninen hoitajamitoituksen kirjaaminen lakiin ei riitä, vaan resurssit on saatettava vastaamaan todellista tarvetta. Hannakaisa Heikkinen (kesk): Vanhusten palveluissa on muitakin kehittämistä vaativia asioita kuin pitkäaikaishoidon hoitajamitoitus, kuten esimerkiksi kotihoito. Pekka Haavisto (vihr): Vanhustenhoidon laatua on parannettava ensivaiheessa nostamalla hoitajamitoituksen minimitasoa. Petteri Orpo (kok): Väestön ikääntyessä rahaa on käytettävä vanhuspalveluihin enemmän ja laatua on nostettava, mutta pohjoismaiselle rahoitustasolle pääseminen edellyttää pohjoismaista työllisyysastetta. Sanna Marin (sd): Sdp haluaa turvata jokaiselle ikäihmiselle turvallisen ja ihmisarvoisen vanhuuden, joka edellyttää lisää resursseja ympärivuorokautiseen hoitoon ja kotihoidon palveluihin. Välitön resurssitarve on noin 200 miljoonaa, jolla voidaan varmistaa riittävä hoitajien määrä ympärivuorokautiseen hoitoon.

Suurin kipuilija on kokoomus, joka ei kannata kyselyssä hoitajamitoituksen kirjaamista vanhuspalvelulakiin. Kokoomus ei myöskään sitoudu lisäämään vanhuspalveluiden rahoitusta seuraavalla hallituskaudella vähintään 200 miljoonalla eurolla, kuten muut puolueet.

”Keskeisintä on nostaa työllisyysastetta” – Näin puolueet perustelevat rahoitusratkaisujaan

Klikkaa tästä ja näet perustelut Sampo Terho (sin): Haitallisista ja tehottomista yritystuista voidaan leikata. Sari Essayah (kd): Työllisyysasteen nostaminen on ensisijaista, koska työllisyysasteen 1 %:n kasvun vaikutus on noin 1,4 mrd euroa. Li Andersson (vas): Mikäli menoja leikataan, on leikkaukset kohdistettava ympäristölle haitallisiin yritystukiin. Anna Maja-Henriksson (r): Vanhuspalveluiden ja koko hyvinvointiyhteiskuntamme rahoituksen kannalta keskeisintä on nostaa työllisyysastetta 75-80 prosenttiin, jolloin verotulot lisääntyvät. Olisimme valmiita leikkaamaan yritystukia. Jussi Halla-aho (ps): Suomi käyttää esimerkiksi maahanmuuttajien kotouttamiseen tänä vuonna 220 miljoonaa euroa ja vastaanottotoimintaan 130 miljoonaa euroa. Suomi käyttää lisäksi satoja miljoonia euroja vuodessa heikosti integroituneen ja kasvavan maahanmuuttajaväestön ylläpitoon. Näitä julkisen talouden mustia aukkoja ei voida tukkia ilman radikaalia muutosta maahanmuuttopolitiikassa, ja sellaiseen ei muilla puolueilla kuin perussuomalaisilla ole valmiutta. Hannakaisa Heikkinen (kesk): Yksikään ylläolevista ei ole Keskustan mallin mukainen. Keskustalla on valtiovarainministeriötä kunnianhimoisempi tavoite 75%:n työllisyysasteesta jo ensi vaalikaudella (VM:llä vasta vuonna 2025). Tämä tarkoittaa 2,5%-yksikön parannusta nykyiseen työllisyyden tasoon, millä on keskeinen merkitys julkisten palveluiden, kuten vanhuspalveluiden rahoitukseen. Pekka Haavisto (vihr): Vihreät leikkaisi ympäristölle haitallisia verotukia ja suoria tukia hyvinvointipalveluiden ja koulutuksen rahoittamiseksi. Suomessa jaetaan vuosittain noin neljä miljardia euroa yritystukia. Näistä suorien tukien osuus on miljardi ja verohuojennuksina annettavien tukien osuus kolme miljardia euroa. Sanna Marin (sd): Yritystukia on arvioitava kokonaisuudessaan. Yritystuet ovat useiden miljardien kokonaisuus ja niiden suuruusluokka huomioiden mahdollisuuksia merkittävillekin säästöille löytyy. Tavoitteena tulee olla yritystukien määrän karsiminen, tukien vaikuttavuuden lisääminen ja yritystukijärjestelmän yksinkertaistaminen. Pitää siirtyä säilyttävistä tuista uudistaviin tukiin. SDP ei ole valmis leikkaamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevilta ihmisiltä. Tämä on arvovalinta. Tärkein keino palvelujen rahoituksen turvaamiseksi on työllisyysasteen nosto. Yhden prosenttiyksikön nousu työllisyysasteessa vahvistaa julkista taloutta noin miljardilla. Verotuloja lisäisimme pääomatulo- ja omaisuusverojen veropohjia tiivistämällä ja tehokkaammalla puuttumisella aggressiiviseen verosuunniteluun.

Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo sanoo vastauksessaan, että Suomen Kuvalehden kyselyssä vanhuspalveluja on lähestytty ainoastaan ympärivuorokautisen hoidon näkökulmasta.

Tämä on totta, sillä julki tulleet epäkohdat vanhustenhoidossa liittyvät riittämättömään hoitohenkilökunnan määrään ja puutteelliseen perushoitoon.

Epäiltyjä haamuhoitajia on kirjattu työvuorolistoille, ja poliisi on kertonut tutkivansa noin 30:tä vanhusten hoitoon liittyvää tapausta. Kantaa ovat ottaneet jopa valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen ja Poliisihallitus.

Ympärivuorokautista hoitoa tarvitsevien vanhusten määrä myös kasvaa entisestään, kun väestö ikääntyy ja eliniänodote nousee.

Nykyinen suositus hoitajien määrästä ympärivuorokautisessa tehostetussa palveluasumisessa lähtee siitä, että hoitajia olisi 0,5 hoidettavaa kohti. Juha Sipilän hallitus ehdotti vuonna 2016, että mitoitusta olisi laskettu 0,4:ään. Kokoomuksen, keskustan ja perussuomalaisten hoitajataustaiset edustajat torppasivat ehdotuksen viime metreillä.

Julki tulleiden epäkohtien paineessa keskustan kanta hoitajamitoitukseen on muuttunut, mutta kokoomukselle mitoituksen kirjaaminen lakiin vaikuttaa ylitsepääsemättömältä ongelmalta.

Orpon mielestä hoitajia pitää saada lisää, mutta vanhustenhoitoa pitäisi tarkastella ”kokonaisuutena”.

”Kokoomus esittää uudistusta, jossa henkilöstöä ja määrärahoja tarkastellaan kaikkien palvelumuotojen osalta: ikäihmisten kotihoito, omaishoito, asumisen palvelut ja ympärivuorokautinen hoito.”

Puolueista vain Sdp kirjaisi lakiin hoitajamitoituksen lisäksi myös vähimmäismäärän avustavalle henkilöstölle.

”Lähihoitajat ansaitsevat parempaa palkkaa” – Näin puolueet perustelevat kantaansa hoitajien riittävyyteen

Klikkaa tästä ja näet perustelut Sampo Terho (sin): Lisätään erityisesti aikuiskoulutuksen koulutuspaikkoja sekä hoiva-avustajakoulutusta. Sari Essayah (kd): Parempi palkka varmasti houkuttelisi alalle enemmän, mutta en ota näihin kohtiin kantaa, koska palkkauskysymykset eivät kuulu eduskunnalle vaan työmarkkinajärjestöille. Li Andersson (vas): Niin palkkauksen parantaminen kuin työkuorman vähentäminen ovat keskeisiä keinoja vähentää hoitajien kuormitusta. Kansanedustajat eivät palkankorotuksen suuruudesta päätä, mutta kannatamme kyllä että palkkatasoa selvästi nostetaan. Anna-Maja Henriksson (r): Lähihoitajat ansaitsevat saada parempaa palkkaa, työmarkkinaosapuolten tulisi ratkaista tämä ja samalla olisi syytä päättää toimenpiteistä, jotka parantavat hoitajien työhyvinvointia. Jussi Halla-aho (ps): Palkkataso ja hoitajamitoitus on saatava sellaiselle tasolle, että ala houkuttelee motivoituneita ja osaavia ihmisiä. Hannakaisa Heikkinen (kesk): Eduskunta ei päätä palkoista, mutta asianmukainen korvaus on yksi vetovoimatekijä ja tämä pätee niin uusiin alalle hakeutuviin kuin myös takaisin hoiva-alalle paluuta harkitseviin. Pekka Haavisto (vihr): On käytettävä kaikkia keinoja alan houkuttelevuuden ja ammattitaitoisen työvoiman lisäämiseksi. Petteri Orpo (kok): Hoitajia tarvitaan lisää, mutta huomautamme, että alan houkuttelevuuteen vaikuttavista palkoista, työtehtävistä ja muista työehdoista sovitaan työmarkkinaosapuolten kesken, ja että 4500 uuden hoitajan tavoittelu pikaisesti on epärealistista. Sanna Marin (sd): Hoitajien riittävän määrän turvaamisessa oleellista on huolehtia henkilöstön jaksamisesta ja työhyvinvoinnista. Työn kuormituksen kohtuullistaminen lisää kokonaisuudessaan alan houkuttelevuutta. Myös koulutuspaikkoja voidaan lisätä, mutta tätäkin tärkeämpää on huolehtia työssä jaksamisesta. Tässä auttaa myös riittävä tukihenkilöstön määrä.

Kunnat käyttivät vuonna 2017 ikääntyneiden palveluihin keskimäärin 444 euroa asukasta kohti eli kaikkiaan noin 2,5 miljardia euroa. Tilastokeskuksen ennusteen mukaan yli 75-vuotiaiden osuus väestöstä kaksinkertaistuu 18 prosenttiin vuoteen 2060 mennessä.

Menojen kasvu näyttää väistämättömältä, jos edes palveluiden nykytasosta halutaan pitää kiinni. Tämä asettaa poliitikot isojen kysymysten äärelle: Mihin rahaa käytetään ja mihin ei? Kyse on arvovalinnoista ja taloudellisista realiteeteista.

Puoluejohtajien vastaukset osoittavat, että porvaripuolueet uskovat talouskasvun ja työllisyysasteen ”dynaamisiin vaikutuksiin”, vaikka Suomen talouteen vaikuttavat voimakkaasti maailman talouskasvu ja sieltä tuleva kysyntä.

Kokoomus, keskusta, kristillisdemokraatit ja ruotsalainen kansanpuolue rahoittaisivatkin vanhuspalveluista aiheutuvat menot ensisijaisesti työllisyysastetta nostamalla. Yleensä yhden prosenttiyksikön nousu työllisyysasteessa lisää valtion tuloja miljardilla eurolla vuodessa.

Työllisyysaste on nyt noin 72 prosenttia. Jos se saadaan 75–80 prosenttiin, rahaa riittää laadukkaaseen hoitoon miljardi jos toinenkin. Mutta mitä tapahtuu, jos talous ei kasva eikä työllisyysaste nouse? Jäävätkö vanhuspalvelut hoitamatta?

”Ne ja monta muutakin asiaa jäävät hoitamatta tässä yhteiskunnassa, jos emme saa nostettua työllisyysastetta korkeammalle”, Orpo sanoo.

Se on kova toteamus.

”On, mutta se on totta.”

Yksikään puolue ei ottaisi lisävelkaa vanhustenhoidon menoihin. Hävittäjiä puolueet ovat sitoutuneet ostamaan velaksi.

Orpon mielestä seuraava hallituskausi ratkaisee, kuinka Suomelle käy kestävyysvajeen osalta. Talousennusteet valtiovarainministeriössä osoittavat jo siihen suuntaan, että valtion velan määrä kääntyy jälleen nousuun.

Ja vaalien alla poliitikot eivät velasta halua puhua. Yksikään puolue ei ottaisi lisävelkaa vanhustenhoidon menoihin. Tätäkin voi pitää arvovalintana, sillä kaikki puolueet ovat sitoutuneet esimerkiksi ostamaan hävittäjiä 7–10 miljardilla eurolla – velaksi.

Keskustan varapuheenjohtajan Hannakaisa Heikkisen viesti ei juuri poikkea Orpon näkemyksestä. Suoraa vastausta siihen, miten vanhuspalvelut rahoitetaan jos työllisyysaste ei nouse, ei heru.

”Jos me emme saa työllisyysastetta nousemaan, se on todella iso uhkakuva koko meidän ajattelullemme hyvinvointivaltiosta ja niistä palveluista, jotka meillä tällä hetkellä on. Ei ole muuta tietä kuin tehdä työtä, jotta se työllisyysaste nousee”, Heikkinen sanoo.

Kristillisdemokraattinen Sari Essayah sen sijaan lupaa ottaa käyttöön koko rahoitusrepertuaarin, jos työllisyysaste ei jostain kumman syystä nousisi 75 prosenttiin.

”Leikataan, nostetaan veroja ja tehdään kaikki muu mahdollinen”, Essayah sanoo.

Myös sosiaalidemokraattien varapuheenjohtajan Sanna Marinin mielestä työllisyysasteen nostaminen on tärkein keino, mutta puolue on valmis myös pohtimaan pääomien verotusta. Yritystukien leikkauksetkaan eivät ole poissuljettuja, jotta ympärivuorokautinen hoito saadaan turvattua. Täsmällisiä summia tai leikkausprosentteja demarit eivät vielä kerro.

Moni puolue rahoittaisi vanhuspalveluita leikkaamalla ”haitallisia yritystukia”, vaikka poliittisessa muistissa ovat vielä Mauri Pekkarisen (kesk) työryhmän epäonnistuneet pyrkimykset leikata yritystukia.

Työryhmässä oli mukana paitsi kaikkien eduskuntapuolueiden myös yritystukia saavien yritysten edustajia. Lopputulos oli se, ettei mistään leikattu. Yritys- ja verotukien määräksi on arvioitu noin neljä miljardia euroa. Ne parantavat muun muassa teollisuuden ja kuljetusyrittäjien kilpailukykyä.

Nyt yritystukiin olisivat taas valmiita kajoamaan Sdp:n ohella Rkp:n Anna-Maja Henriksson ja lisäksi myös sinisten puheenjohtaja Sampo Terho. Terho ei kuitenkaan osaa nimetä ainuttakaan haitallista yritystukea, josta ottaa rahaa vanhustenhoitoon.

”Ei ole valmista esitystä. Ensi vaalikaudella käydään sitten näitä läpi”, Terho sanoo.

Vihreiden Pekka Haavistolla puolestaan on pitkä lista ympäristölle haitallisista yritystuista, joihin käytettävät rahat voitaisiin suunnata vanhustenhoitoon. Vihreät poistaisi dieselin, työkoneiden ja turpeen alennetut verokannat. Myös teollisuuden energiaverojen palautus lopetettaisiin, mistä tulisi valtion kassaan vihreiden laskelmien mukaan 230 miljoonaa euroa vuodessa.

Vasemmistoliiton leikkuulistalla ovat samat kohteet kuin vihreilläkin.

”Joku suuttuu aina, jos mistä tahansa yritystuesta leikataan”, vasemmistoliiton Li Andersson sanoo.

Vasemmistoliitto rahoittaisi vanhuspalveluita myös listaamattomien yritysten osinkoverotuksen kiristyksillä. Rahaa vanhuksille voisi saada jopa 350 miljoonaa euroa, puolue laskee.

Perussuomalaisten ideat vanhuspalveluiden rahoittamiseksi poikkeavat täysin muiden puolueiden kannoista. Toisaalta keinovalikoima ei yllätä. Jussi Halla-ahon johtama perussuomalaiset leikkaisi maahanmuuttoon liittyvistä rahoista satoja miljoonia.

”Näitä julkisen talouden mustia aukkoja ei voida tukkia ilman radikaalia muutosta maahanmuuttopolitiikassa, ja sellaiseen ei muilla puolueilla kuin perussuomalaisilla ole valmiutta”, Halla-aho sanoo.

Toisaalta perussuomalaiset käyttäisivät maahanmuutosta saatavia rahoja moneen muuhunkin kuin vanhustenhoitoon.

Epäselväksi jää, kuinka moneen kertaan esimerkiksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoon ja kotouttamiseen käytettävät 300 miljoonaa euroa voi jakaa. Vaihtoehtobudjetissaan perussuomalaiset madalsi tällä summalla keskituloisten verotusta.

Puolueet ovat valmiita lisäämään alan koulutuspaikkoja, mutta hoitajien palkoista ne eivät juuri halua puhua.

Pula hoitajista on yksi vanhustyön suurimmista ongelmista. Jo 0,7 hoitajan mitoitus edellyttäisi, että vanhuksia hoitamaan palkattaisiin 4 500 uutta hoitajaa.

Puolueet ovatkin valmiita lisäämään alan koulutuspaikkoja, vaikka sekään ei ole ilmaista.

Ammattiliitto Superin mukaan noin 20 000 lähihoitajaa on vaihtanut alaa.Sdp:n Marin uskookin, että hoitajien määrän lisääminen houkuttelisi myös alanvaihtajia palaamaan.

”Työkuormitus laskisi”, Marin sanoo.

Kaikki puolueet sinisiä, perussuomalaisia ja demareita lukuun ottamatta kannattavat myös työperäisen maahanmuuton lisäämistä hoiva-alalle.

”Tässä on arvokeskustelun paikka siitä, minkälaisena maana me haluamme kehittyä”, sanoo Rkp:n Henriksson.

Puolueet kuitenkin myöntävät, ettei työperäinen maahanmuutto ratkaise hoitajapulaa nopeasti.

Jotain pitäisi tehdä, mutta konkreettisia keinoja puolueilla ei juuri ole esittää.

Tulisiko hoiva-alasta nykyistä houkuttelevampi, jos hoitajille maksettaisiin enemmän palkkaa?

Vuonna 2017 julkisella sektorilla työskennellyt lähihoitaja tienasi keskimäärin 2 140 euroa kuussa, kertoo ammattiliitto Super. Yksityisellä sektorilla palkkaus oli hivenen alempi.

Muistissa ovat vuoden 2007 vaalit ja kokoomuksen Sari Sairaanhoitajan 500 euron palkankorotuslupaus. Lupaus toteutui, ja samalla palkkoja nostettiin muillakin aloilla. Sitten iski kansainvälinen lama, ja loppu on historiaa.

Nyt kokoomus ei lupaa palkankorotusta hoitajille. Ainoat puolueet, jotka kyselyssä selvästi kannattavat palkkojen korottamista 250–500 eurolla, ovat vasemmistoliitto ja vihreät. Hekin tosin pehmentävät kantojaan haastattelussa.

”Nämä palkka-asiat ovat vähän hankalia”, vihreiden Haavisto sanoo.

”Tarkoitus ei ole ottaa kantaa euromääräiseen palkankorotukseen, vaan viestiä, että palkkoja pitäisi korottaa”, Andersson täsmentää.

Esimerkiksi Halla-aho ei rastittanut yhtään palkankorotusvaihtoehtoa, vaikka myöhemmin kertoi pitävänsä korotuksia keskeisenä keinona houkutella työvoimaa alalle.

Puolueet eivät halua puhua palkoista tarkemmin vaan vetoavat siihen, että palkka-asia ”ei ole poliitikkojen päätettävissä”. Todellisuudessa valtio kuitenkin voi vaikuttaa budjetissaan siihen, paljonko kunnat saavat avustuksia ja minkälaisia palkkoja niillä on varaa maksaa.

Poliitikkojen keinot ja ideat hoitoalan houkuttelevuuden lisäämiseksi vaikuttavat kaiken kaikkiaan rajallisilta.

Keskustan Hannakaisa Heikkinen kiteyttää ongelman, jonka edessä puolueet ovat neuvottomia:

”Varmasti tämä yleinen alan arvostus.”

Muita keinoja?

Vanhustenhoitoa koskevan kyselyn lopuksi puolueet saivat kertoa muista vanhuspalveluihin liittyvistä, merkittävistä ja konkreettisista toimenpiteistä, joita ne toteuttaisivat seuraavalla hallituskaudella. Pyysimme myös kertomaan, mitä toteutus maksaisi. Tässä vastaukset:

Sampo Terho (sin): Lisätään oikeusasiamiehelle resursseja vanhustenhuollon valvontaan.

Sari Essayah (kd): Olemme esittäneet vanhusasiainvaltuuteutun viran perustamista ja viime vaihtoehtobudjetissa varasimme siihen 1 miljoona euroa.

Li Andersson (vas): Suomen on välittömästi, jo ennen kuin direktiivi edellyttää, säädettävä ns. whistleblower-laki. Euroopan komissio julkaisi huhtikuussa 2018 direktiiviehdotuksen, jonka mukaan suurten yritysten ja valtio- sekä aluehallintojen yksiköiden on perustettava selkeät kanavat ja kolmiportainen ilmoittamisjärjestelmä väärinkäytösten ilmoittamiseksi. Direktiivin mukaan väärinkäytöksestä voisi kertoa organisaation sisällä, asiaan kuuluvalle viranomaiselle tai julkisuuteen. Julkisten palveluiden tuotannossa järjestelmä voisi ulottua myös pienempiin yrityksiin. Seuraavalla vaalikaudella tulee tehdä Ruotsin mallin mukainen selvitys voitontavoittelun rajoittamisesta varhaiskasvatuksessa ja sosiaali- ja terveydenhuollossa.

Anna-Maja Henriksson (r): Vanhusasiainvaltuutetun virka tulisi perustaa. Omaishoitajien työtä kodeissa pitäisi helpottaa niin, että he myös käytännössä pystyvät käyttämään lakisääteisiä vapaapäiviänsä ja, että omaishoitajat saisivat kaikkialla Suomessa saman suuruisen korvauksen. Lisäksi tulisi panostaa ennaltaehkäisevään työhön ikäihmisten toimintakyvyn vahvistamiseksi.

Jussi Halla-aho (ps): Konkreettisin ja vaikuttavin toimenpide on se, että hyvinvointivaltio keskittyy perustehtäviinsä eikä haali itselleen ylimääräisiä tehtäviä. Yhteiskunnan tulee priorisoida sellaisten ihmisten hoitoa, jotka ovat koko ikänsä tehneet työtä, maksaneet veroja ja rakentaneet tätä maata, sen sijaan, että se haalii työikäisiä ylläpidettäviä maailmalta.

Hannakaisa Heikkinen (kesk): Keskusta esittää vaaliohjelmassaan vanhusasiavaltuutetun ja vanhusasiamiehen tehtävien perustamista. Keskusta esittää myös, että jokaiselle vanhukselle on taattava yksi lämmin ateria päivässä. Keskusta näkee, että on tärkeää huolehtia myös hyvinvoinnin ja terveyden edistämisestä. Siksi esitämme, että eläkkeelle jääville ihmisille on järjestettävä terveys- ja hyvinvointitarkastus sekä 75 ikävuodesta lähtien ihminen kutsutaan säännöllisin väliajoin ikäkausineuvolaan. Esitämme myös, että vanhuspalvelut on toteutettava niin, että ikäihmiset ja heidän omaisensa saavat yhdestä pisteestä kaiken tarvitsemansa tiedon ja neuvonnan. Ikääntyvien palveluita on parannettava myös kehittämällä ikääntyneille soveliaita teknologisia palveluita.

Pekka Haavisto (vihr): 1) Hoivahälytys eli järjestelmä, jolla asiakas, omainen tai työntekijä voi helposti ja anonyymisti ilmoittaa havaitsemistaan ongelmista valvonnasta vastaavalle taholle. 2) Vanhusasiain valtuutetun toimi. Tehtävänä olisi seurata vanhusasioiden tilaa Suomessa ja tehdä parannusehdotuksia ja käydä julkista keskustelua palveluiden laadusta. 3) Vaikka nyt keskustelu kohdistuu kuntien ja yksityisen sektorin tuottamiin palveluihin, on muistettava, että omaishoitajat tekevät kodeissa edelleen hyvin arvokasta ja raskasta työtä vanhusten hyvinvoinnin turvaamiseksi. Omaishoitajien työn tukeminen on tärkeää. 4) Vanhuspalvelukeskustelun ohessa on muistettava, että yhteiskunnassa on muita haavoittuvia ryhmiä – esimerkiksi vaikeasti vammaiset – joiden hoivapalveluissa on ollut vastaavia ongelmia. Myös näihin on puututtava.

Petteri Orpo (kok): Kyselyssä vanhuspalveluja on lähestytty ainoastaan ympärivuorokautisen hoidon näkökulmasta. Kuitenkin suurin osa ikäihmisistä asuu kotonaan yksin tai puolisonsa kanssa. Kokoomus esittää kokonaisuudistusta, jossa henkilöstöä ja määrärahoja tarkastellaan kaikkiin palvelumuotojen osalta: ikäihmisten kotihoito, omaishoito, asumisen palvelut ja ympärivuorokautinen hoito. Palvelujen ylläpitäminen nykytasolla edellyttää joka tapauksessa 100 miljoonan euron lisärahoitusta ensi vaalikauden aikana. Valtiovarainministeri on jo sisällyttänyt lisärahoituksen julkisen talouden suunnitelmaan 2020-2023. Kommentti kysymykseen 2: Kun saamme lisää työtä suomalaisille, välttämättömien peruspalvelujemme rahoittamiseksi ei tarvita leikkauksia eikä veronkorotuksia. Myös velaksi elämisen on loputtava. Kommentti kysymyksiin 3 ja 4: Mitoituksen sitovat perusteet on säädettävä laissa. Tämä tarkoittaa valtakunnallisen hoitoisuusmittariston käyttöä. Hoitajamitoituksen tulee perustua ihmisen yksilölliseen hoivan tarpeeseen. Hoivakodin henkilöstömitoitus määräytyy tämän mukaisesti.

Sanna Marin (sd): Sdp haluaa perustaa vanhusasiavaltuutetun viran. Valtuutettu toimisi ikäihmisten etujen ajajana ja nostaisi heitä koskevia asioita julkiseen keskusteluun. Kustannukseksi on arvioitu noin 100 000 euroa vuodessa. Olemme vastikään julkaisseet ikäpoliittisen ohjelman, jossa pureudutaan ikäihmisten elämässä kohtaamiin ongelmiin ja haetaan niihin ratkaisuja. Keskeiset periaatteet ikäihmisten palveluja suunniteltaessa ovat ihmisarvo, itsemääräämisoikeus, yksilöllisyys, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu, tasa-arvo ja osallisuus.

Kyselyn laatimiseen ovat osallistuneet Valvira, Etelä-Suomen aluehallintovirasto, terveystaloustieteen professori Ismo Linnosmaa (Itä-Suomen yliopisto/THL), Suomen Akatemian ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikkö (CoE AgeCare), Super, Kuntaliitto ja Hyvinvointialan liitto.

Oikaisu

Juttua on päivitetty 21.2.2019 kello 21.43: Korjattu ”Muita keinoja?” -kohdassa Terhon, Essayahin, Anderssonin ja Halla-ahon esittämät keinot oikeiden henkilöiden kohdalle.

Juttua on päivitetty 25.2.2019 kello 11.54: Lisätty tekstiin tieto, että Sdp ei kannata työperäisen maahanmuuton lisäämistä hoiva-alalle. Korjattu ”Muita keinoja?” -kohdassa Pekka Haaviston ehdotus hänen nimiinsä. Lisätty jutun loppuun tiedot kyselyn laatimiseen osallistuneista tahoista.