Helsingin kaupunginvaltuuston ratkaisevasta kokouksesta on odotettavissa pitkä ja kiihkeä.

Helsingin kaupunginvaltuusto päättää kello 18 alkavassa kokouksessaan taataanko niin sanotuille paperittomille henkilöille oikeudet muun muassa terveydenhuoltoon, toimeentuloon ja oikeusapuun.

Tunteita herättäneestä aiheesta on odotettavissa kiihkeää keskustelua, ja kokous kestänee pitkään – varsinkin kun asia on valtuuston esityslistalla numerolla 22. Keskustelu paperittomista saattaakin päästä alkamaan vasta yhdeksän jälkeen illalla.

Ratkaisevaan asemaan on nousemassa SDP, jonka valtuustoryhmän puheenjohtaja Eveliina Heinäluoma on ehdottanut koko asian palauttamista valmisteluun.

IL-TV:n suora lähetys Helsingin kaupunginvaltuustosta alkaa n. klo 18.

Helsingin kaupunginvaltuusto päättää keskiviikkona siitä, millaisia oikeuksia Helsingin paperittomilla on jatkossa kaupungin tarjoamiin sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Paperittomien terveydenhuoltopalveluiden parantamisesta tehtiin lakiesitys viime hallituskaudella, mutta laki jäi toteutumatta. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan kunnat voivat kuitenkin omalla päätöksellään laajentaa palveluiden tarjontaa. Helsingin kaupunginhallitus päätti viime viikolla esitellä kaupunginvaltuustolle Veronika Honkasalon (vas) aloitteeseen pohjaavan ehdotuksen palvelutarjonnan laajentamisesta.

Paperiton on henkilö, joka on maassa ilman oleskelulupaa tai jolla ei muusta syystä ole oikeutta terveyspalveluihin. Kaikki paperittomat eivät oleskele Suomessa laittomasti. Sisäministeriön arvion mukaan Suomessa on noin 1000-2000 paperitonta henkilöä.

Tällä hetkellä paperittomilla on oikeus kiireellisiin terveyspalveluihin, kuten ensiapuun. Kiireellisellä hoidolla tarkoitetaan esimerkiksi äkillisen sairastumisen tai toimintakyvyn alenemisen edellyttämää välitöntä arviota ja hoitoa. Myös yleisvaarallisen tartuntataudin ehkäisemiseksi annettava hoito, synnytys sekä raskaana olevan hiv-positiivisen hoito luetaan kiireelliseksi.

Nyt myös välttämätön hoito?

Jos kaupunginhallituksen esitys menee läpi, paperittomille taattaisiin oikeus myös " välttämättömiin " palveluihin, eli huolenpitoon ja toimeentuloon. Kiireellisen hoidon lisäksi kaupunki siis tarjoaisi paperittomille välttämättömäksi katsotun sairauksien hoidon, lääkityksen ja seurannan, rokotukset ja suun terveydenhuollon. Palveluiden hinta olisi sama kuin helsinkiläisillä.

- Välttämättömillä palveluilla viitataan esimerkiksi sellaisiin palveluihin, joita koituu esimerkiksi kakkostyypin diabeteksesta, jossa tarvitaan hoitoa jotta potilaan tilanne ei kriisiydy, jolloin hän joutuu saamaan raskaampaa hoitoa, jolloin kustannukset ovat todella isot verrattuna siihen, että ne oireet hoidettaisiin ajoissa ja ennaltaehkäisevästi. Tämä on se linja, jonka esimerkiksi Ruotsi ja monet muut maat ovat ottaneet, ja itse asiassa Helsinki ja Suomi on poikkeus muuhun Eurooppaan verrattuna siinä, kuinka paperittomien oikeudet tällä hetkellä turvataan, Honkasalo sanoo.

Terveydenhuolto tapahtuisi ensisijaisesti kaupungin omilla terveysasemilla ja tarpeen mukaan erikoissairaanhoidossa. Palveluiden laajuus olisi sama kuin turvapaikanhakijoille tarjotuissa palveluissa.

Pois välitilasta

Tällä hetkellä paperittomilla on oikeus kiireellisiin terveyspalveluihin, kuten ensiapuun. Jos kaupunginhallituksen esitys menee läpi, paperittomille taattaisiin oikeus myös välttämättömäksi katsottuun hoitoon ja palveluihin. MOSTPHOTOS

Aloitteen toteutuessa paperittomia tuettaisiin pääsemään pois paperittomuuden aiheuttamasta elämäntilanteesta. Heille tarjottaisiin esimerkiksi maksutonta oikeudellista neuvontapalvelua ja kaupungin tulisi selvittää, kuinka paperittomille myönnetty toimeentulotuki vastaa todellisen tarpeen määrää.

Raskaana oleville ja perheille, joissa on 0-2 vuotiaita lapsia, taattaisiin mahdollisuus nykyistä pidempikestoiseen kriisimajoitukseen. Käytännössä kysymys olisi hätämajoituksesta.

Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöä, lastensuojeluviranomaisia ja kaupungin työntekijöitä koulutettaisiin nykyistä enemmän paperittomien tilanteeseen liittyen. Lisäksi kaupungin internet-sivuille kerättäisiin tietoa paperittomien oikeuksista. Tiedot julkaistaisiin useilla kielillä esimerkiksi arabiaksi, somaliksi ja romaniaksi.

Esitys jakaa mielipiteitä

Aihe jakaa mielipiteitä yli puoluerajojen. Pääasiassa aloite saa kannatusta vihreiden, vasemmistoliiton ja SDP:n keskuudessa. Eniten vastustajia löytyy kokoomuksen ja perussuomalaisten joukosta, mutta poikkeuksiakin löytyy.

Kaupunginhallituksessa esitys meni läpi äänin 8-7. Vastaan äänestivät Terhi Koulumies (kok), Pia Pakarinen (kok), Jaana Pelkonen (kok), Mika Raatikainen (ps), Wille Rydman (kok), Tomi Sevander (sdp) ja Jan Vapaavuori (kok).

Palveluiden puolesta äänestivät Veronika Honkasalo (vas), Paavo Arhinmäki (vas), Maria Ohisalo (vihr), Marcus Rantala (rkp), Nasima Razmyar (sdp), Anni Sinnemäki (vihr), Reetta Vanhanen (vihr) ja Sanna Vesikansa (vihr).

Esityksen puolustajat vetoavat esimerkiksi perus- ja ihmisoikeuksiin. Vastustajat puolestaan ovat pelänneet mahdollisen uudistuksen houkuttelevan maahan lisää paperittomia, kasvavaa terveysturismia ja suurempia kustannuksia.

- Mitkään tutkimukset eivät tue tätä vetovoima-argumenttia millään tavalla, Honkasalo toteaa.

- Ongelma tällä hetkellä on se, että todella suuri osa paperittomista ei hakeudu palveluiden piiriin, edes heille oikeutetun hoidon piiriin, jolloin vaarana on se, että oireet kroonistuvat ja se (hoito) tulee paljon kalliimmaksi. Tavallaan koko tämän aloitteen ideana on se, että itse asiassa pitkällä tähtäimellä tämä on paljon kustannustehokkaampaa, se että hoidetaan nämä välttämättömät palvelut. Sen ovat osoittaneet esimerkiksi laskelmat Ruotsista.

Honkasalo ei lähde arvailemaan, miten aloitteen käy keskiviikkoisessa äänestyksessä. Asetelma voi valtuustossakin olla hyvin tiukka.

- Tietenkin toivon, että pohja menee läpi ja toivon ennen kaikkea, että se keskustelu pysyy asiallisena, Honkasalo sanoo.