Yksitoista metriä korkea trebuchet eli vastapainokatapultti on todella erikoinen näky. Se seistä jököttää Lannevedellä Harri Rautiaisen pihan rannassa. Toimivan keskiaikaisen sotakoneen rakentamiseen Harrilla apureineen kului aikaa tasan vuosi.

Armeijan ja Punaisen Ristin teltoista tunnettu Finn-Savotta rakennutti jättimäisen katapultin tuotetestaukseen ja some-markkinointiin.

Trebuchet –nimellä tunnettua laitetta käytettiin Euroopan sodissa piirityskoneena 1200-luvulta 1500-luvulle. Katapultilla heiteltiin muun muassa suuria kiviä muurien murtamiseksi.

Saarijärven laitetta ei kuitenkaan ole rakennettu sotatarkoituksiin, heittelemään kivenmurikoita naapurikunta Karstulaan.

– Ollaan varmaan ainoa retkeilytarvikkeiden valmistaja maailmassa, joka testaa vastapainokatapultilla reppunsa, velmuilee Finn-Savotan toimitusjohtaja Elmo Valkeinen.

Trebuchet-idea syntyi toimitusjohtaja Elmo Valkeisen päässä. Arvo Vuorela / Yle

Tarpeeksi hullu idea toteutuakseen

Monista hulluista ideoista poiketen Elmon trebuchet-idea ei jäänyt pelkäksi ideaksi, vaan se toteutui. Savotan laatujohtaja Harri Rautiainen sai tehtäväkseen rakentaa katapultin kotitalonsa rantaan. Melko tarkalleen vuosi projektissa vierähti ja aika lailla sai hirsiä nostella.

– Tarkkoja piirustuksia ei ole olemassakaan. Internetin ihmeellisestä maailmasta vakoiltiin muita laitteita ja niistä tiedonmurusista suunniteltiin, laskeskeltiin ja kaavoitettiin tuommoinen vempele.

Katapultti itsessään painaa 1 500 kiloa ja vastapainokiikusta löytyy tuhat kiloa kiviä. Lingon korkeus on 11 metriä.

– Taakka käy laukaisun jälkeen 16 metrin korkeudella ennen kuin sinkoutuu eteenpäin.

Täytyy erottua jopa hurjin keinoin. Elmo Valkeinen

Erikoinen katapultti on testilaitteen ohella Savotalle myös huomiota herättävä markkinointimasiina. Yritys on vähentänyt roimasti markkinointipanoksia lehdissä, televisiossa ja messuilla. Perinteinen mainonta korvataan some-sisällön tuottamisella ja firman sisältä löytyy tavallaan oma mainostoimisto.

– Sisältöä on todella paljon tarjolla, joten täytyy erottua jopa hurjin keinoin. Nykyisessä sosiaalisessa mediassa sisällön mielenkiintoisuus on korkeassa arvossa, perustelee toimitusjohtaja Valkeinen.

Vastapainokatapultti oli keskiajalla tehokas muurin murtaja. Arvo Vuorela / Yle

Sähköisillä viesteillä maailmalle

Jos erottumisessa onnistuu, yrityksille aukeaa kertoheitolla pääsy maailman markkinoille.

– Nythän markkinat tälle ja monelle muullekin suomalaiselle firmalle ovat yhtäkkiä maailmanlaajuiset. Ne saavuttavat sähköisillä viesteillä asiakkaat kaikkialla, kiteyttää markkinoinnin professori Lasse Mitronen Aalto Yliopistosta.

Mitrosen mukaan yritykset, jotka löytävät maailmanlaajuiset markkinat, pystyvät kohdistamaan markkinointinsa sellaisiin paikkoihin ja aikoihin, jotka ovat asiakkaalle tärkeitä. Kohderyhmämarkkinoinnista vaihdetaan suoraan yksilö- tai yrityskohtaiseen markkinointiin.

Professori Lasse Mitrosen mukaan ostopäätökset tehdään nykyisin digitaalisen markkinoinnin perusteella. Anni Hanén

Liki sata yritystä maailmaa valloittamassa

Savotan kaltaisia yrityksiä pohtiessaan professori Mitronen nostaa esiin Finnpron operoiman eCom Growth –kasvuohjelman. Se on kolmivuotinen hanke, joka auttaa suomalaisia verkossa kauppaa käyviä yrityksiä kasvamaan ja kansainvälistymään.

Ohjelmassa on tällä hetkellä 97 suomalaista yritystä, jotka tähtäävät kansainvälisille markkinoille. Mukana ovat muun muassa Aarikka, Finlayson, Finnish Baby Box, Fiskars, Golla, Halti, Kalevala koru, Levykauppa Äx, Marimekko, Musti ja Mirri, Nanso, Pentik, Reima, Vaisala, Vallila ja Varusteleka.

Yhtäkkiä ne ovatkin maailmalla hyvin tunnettuja. Lasse Mitronen

– Mukana on myös pieniä yrityksiä, jotka ovat kuitenkin globaalisti markkinajohtajia. Suomi ei elättäisi niitä ikinä, mutta yhtäkkiä ne ovatkin maailmalla hyvin tunnettuja.

Savotan liikevaihdosta perinteisesti 80 prosenttia on tullut viranomaiskaupasta, mutta nyt siviilikaupan osuus lähestyy jo 50 prosenttia. Valkeinen kertoo, että tarkempi oma mainonta on lisännyt retkeilytarvikkeiden myyntiä 55 prosenttia viime vuodesta.

Anita Halme, Stefan Melander, Pasi Ylirisku, Otto Rautiainen, Elmo Valkeinen ja Jyri Yläpöntinen Trebuchet'n äärellä. Arvo Vuorela / Yle

Säästöä sosiaalisella medialla

Elmo Valkeinen laskee, että keskimäärin Savotan Facebook-mainoksen näkee 200 000 ihmistä.

– Meidän markkinointikulut ovat itse tekemällä laskeneet noin puoleen aikaisemmasta. Tämä on meidän tapa toimia, vaikka perinteiset mainosvälineet eivät tykkääkään.

Professori Lasse Mitrosen mukaan markkinoinnin tekeminen on halventunut, sillä sähköisenä se ei vaadi isoja organisaatioita eikä mainosbudjetteja.

– Voidaan kampanjoida nopeasti jotakin ja lopettaa se nopeasti tai jatkaa, jos siltä näyttää. Asiakkaiden saavuttaminen yksilöllisesti on se iso asia.

Somettajat, tubettajat, vloggaajat ja bloggaajat ovat tuoneet tullessaan rinnalle myös suostuttelumarkkinoinnin.

– Onko peukuttajia ja muita tykkäyksiä? Niihin monet uskovat enemmän kuin mainosviesteihin, pohtii Mitronen.

Stefan Melander Varustelekasta seurasi tarkkana katapultin koeammuntoja. Arvo Vuorela / Yle

Asiallista, mutta lystiä

Savotan katapultin alkuperäinen idea oli heittää sillä 30 kilon puolijoukkuetelttoja. Koelaukaisu sujui niin kuin pitikin. Teltta lensi siistissä mytyssä ilmojen halki liki sata metriä eikä ihan osunut kameraan.

– Telttojen ja reppujen testaaminen jättilingolla ei ole ehkä järkevin testausmenetelmä, mutta se kunnioittaa suomalaista sotilasvarusteperinnettä, kommentoi koelaukaisua seurannut tuotesuunnittelija Stefan Melander Varustelekasta.

Sieltä löytyykin oikeaa tietoa ja ihminen on tyytyväinen. Stefan Melander

Melander korostaa, että markkinoinnissa aito ja asiallinen sisältö on tärkeää, mutta jotta ihmisen saa koukkuun, niin sen pitää olla helppoa ja lystikästä.

– Kerran kun räväyttää silmille, niin ihmetellään, että mitäs siellä on ja sitten mennäänkin katsomaan syvemmälle. Sieltä löytyykin oikeaa tietoa ja ihminen on tyytyväinen.

Televisio saavuttaa nyt massat ja yksilöt

Digihypettäjille markkinoinnin professori Lasse Mitronen muistuttaa, että samaan aikaan kun markkinointi kohdistuu yksilöllisesti, niin television rooli on taas kasvanut.

– Se johtuu television muuttumisesta kysyntäpohjaisiksi ja henkilökohtaisiksi kanaviksi Netflixin ja muiden suoratoistopalveluiden myötä. Niillä saavutetaan ihmiset ja yritykset hyvin yksilöllisesti ja samaan aikaan voidaan tehdä massamarkkinointia.

Printtimediakaan ei Mitrosen mukaan ole mihinkään kadonnut. Sen rooli on vain muuttunut muun muassa brändin rakentamiseksi.

– Mutta ostokiinnostuksen ja ostamisen aikaan saaminen on entistä enemmän digitaalisen markkinoinnin varassa.

Stefan Melander lämmittelemässä teltassa. Arvo Vuorela / Yle

Liian tyhmät robotit huijaavat

Valemedian tavoin lieveilmiöitä on tullut myös markkinointiin. Yksi niistä on robottimarkkinointi eli robotti saattaa lähettää hurjan määrän suositusviestejä, jotka eivät pidä paikkaansa.

Osa roboteista on jäänyt kehityksestä jälkeen ja saattavat markkinoida netissä hotellia, josta olet juuri tulossa. Uusimmat robotit osaavat olla jo ajan tasalla ja muuttavat viestit osuviksi.

– Näin tekee Amazonin verkkopalvelu. Siellä muutetaan hakukonetoimintoa satoja kertoja päivässä, kun käyt siellä eri aikoina, eri tavalla ja eri paikasta. Amazon on yksi edelläkävijä yksilöllisessä aikaan ja paikkaan sidotussa markkinoinnissa, kertoo Mitronen.

Mobiilimarkkinoinnissa ihmisten saavuttaminen ajasta ja paikasta riippumatta toimii jo tehokkaasti. Uusimmat sovellukset syöttävät kännykkään kauppojen tarjouksia, kun olet kävelemässä niiden ohi.

Katapultin rakentajan tunnistaa pitkästä lettiparrasta. Arvo Vuorela / Yle

Hahmotunnistus uusin markkinointikikka

Uusin innovaatio markkinoinnissa on hahmotunnistus. Siinä yhdistyvät kännykän sijaintipalvelu ja tarkat kamerat esimerkiksi myymälöissä.

– Nyt ollaan jo menossa hahmotunnistukseen. Esimerkiksi Lontoossa tavaratalo Harrodsissa kamera tunnistaa asiakkaan tyypin ja tarjoaa räätälöityjä mainoksia, kuvailee Mitronen.

Emäntäkin tykkäsi, ettei tuo ole pahannäköinen. Harri Rautiainen

Mitähän hahmotunnistus älyäisi tarjota lettipartaiselle katapultin rakentaja Harri Rautiaiselle, jos hän hiippailisi Lontoon tavaratalossa metsästysasu yllään ja reppu selässään? Kotitilalleen Rautiainen ei toivo hahmovaellusta, sillä ainutlaatuisuudestaan huolimatta tervatusta katapultista ei tule turistinähtävyyttä.

– Tämä on pihakoriste ja keinu. Emäntäkin tykkäsi, ettei tuo ole pahannäköinen. Turismia täytyy rajoittaa, kun laite on omalla pihalla, mutta näyttökeikkoja saattaa silloin tällöin olla.