– Det offentliga gör affärer för 600 miljarder om året. Det vore konstigt om de här pengarna inte skulle användas till social hållbarhet, att få människor i arbete, säger civilminister Ardalan Shekarabi (S).

EU har uppmuntrat

EU-kommissionen har uppmuntrat Sverige och de andra medlemsländerna att föra in social hänsyn i upphandlingar och regeringen har nappat på modellen. Genom att kräva att företag som vill ha kontrakt med statliga myndigheter och verk måste anställa eller erbjuda praktikplats åt ett visst antal långtidsarbetslösa, hoppas regeringen få fler i arbete.

– De här kontrakten leder till att unga eller andra som står utanför arbetslivet får möjlighet till anställning eller praktik, säger Shekarabi (S).

Trafikverket först ut

Först ut blir Trafikverket som nu får uppdraget att införa modellen. Myndigheten hanterar många stora upphandlingar vid byggen av vägar och spår. Ett exempel som nämns i Finansdepartementets skrivning är jätteprojektet Ostlänken, höghastighetsspåren mellan Järna och Linköping som har en prislapp på runt 30 miljarder kronor. Enligt en uppskattning från departementet skulle det projektet kunna ge jobb eller praktikplats åt 500-1.000 arbetslösa.

Men finns det ingen risk att projekten blir dyrare om företagen tvingas anställa fler?

– Tittar man på det samhällsekonomiskt så är det här en ren vinstaffär. Enskilda kontrakt kan möjligen bli något dyrare, men totalt sett bör det här vara en väldigt god affär för samhället, säger infrastrukturminister Anna Johansson (S).

Hård kritik från C

Men modellen kritiseras hårt av Annie Lööf (C) som menar att den är både ineffektivt och dyr för skattebetalarna.

– Regeringen inför ett anställningstvång för alla företag som vill vara med i offentlig upphandling. Det här känns helt bakvänt, säger Lööf (C).

– Effekten blir att små företag inte kommer vara med i de offentliga upphandlingarna. De säger redan idag att kraven är alldeles för många och för stora för att vara med, säger hon.

Centerpartiet vill istället se en satsning på YA-jobben och göra det möjligt även för företag utan kollektivavtal att anställa lärlingar.

Örebro har redan börjat

Några kommuner har redan börjat använda modellen, som i EU kallas upphandling med social hänsyn. En av dem är Örebro, vars kommunala bostadsbolag har gjort en stor upphandling av ett renoveringsarbete i ett av stadens miljonprogramsområden. I upphandlingen krävde Örebrobostäder att företaget som vann skulle ordna jobb eller praktik åt 50-80 arbetslösa från kommunen. Hittills har 44 påbörjat praktik hos byggbolaget Skanska, 13 av dem har sedan gått vidare till anställningar, berättar bostadsbolagets upphandlingsansvarige Anneli Sundqvist.

– Vi ser det som ett bra resultat. Det hade vi aldrig vågat hoppas på, säger hon.

Blir det inte dyrare?

– Det kanske blir det i en överhettad marknad, men vi har inte sett det idag, säger Sundqvist.