Talmansämbetet har en stark symbolisk betydelse i Sveriges riksdag. Under gårdagen valde riksdagen fyra nya talmän varav en, precis som förra mandatperioden, representerar en av polerna i svensk politik. Under måndagen röstade riksdagen fram Vänsterpartiets Lotta Johnsson Fornarve som andra vice talman. Med 149 röster mot 82 slog hon i tredje omröstningen Sverigedemokraternas Björn Söder, 117 röstade blankt.

Från att ha en andre vice talman från den ena polen i svensk politik under förra mandatperioden valde riksdagen igår en talman från den andra polen i syfte att ena riksdagen. Partiernas ideologiska historia, till och med moderna historia, är till förväxling snarlik. Men från olika håll. Den riksdag som igår valde andre vice talman en klassisk sovjetorienterad kommunist som bland annat inte erkänner Europakonventionens legitimitet.

Att Johnsson Fornarve är sovjetorienterad baseras på vilket parti hon som myndig valde att ansluta sig till. Partiet hette då Vänsterpartiet Kommunisterna och var i allra högsta grad sovjetorienterat. Omfattande bidrag erhölls genom skentransaktioner med Moskva mellan av VPK ägda företag samtidigt som kvalificerad sjukhusvård erbjöds till svenska kommunister.

Relationerna, och transaktionerna, vidmakthölls fram till Sovjetunionens kolapps på 1990-talet. Partiet stod även Nordkorea nära med bland annat gratulationstelegram till den dåvarande diktatorn Kim Il Sungs födelsedagar.

För att förstå vem som nu ska vara en av de som leder det dagliga arbetet i Sveriges riksdag krävs en mer genomgående analys av vad Vänsterpartiet är för parti. Johnsson Fornarve, född 1956, gick med i ungdomsförbundet som 20-åring och det är ur det perspektivet som hennes politiska åsikter utkristalliseras.

Ur ett demokratiskt perspektiv sammanföll Johnsson Fornarves inträde i VPK med tiden för Aleksandr Solzjenitsyn publicering av GULAG-arkipelagen vilket tvingade honom i exil. Att Johnsson Fornarve, som lärare, skulle vara omedveten om dessa dramatiska händelser som skakade en hel värld är orimligt. Snarare är det rimligare att anta att det var just därför som hon anslöt sig till det Kreml-trogna VPK:s ungdomsförbund.

Aleksandr Solzjenitsyn GULAG-arkipelagen Aleksandr Solzjenitsyn (1918-2008) var en rysk före detta officer, förattare, historiker och tidigare sovjetisk dissident. Han erhöll Nobelpriset i litteratur 1970. Han var tidigare fånge i de stalinistiska fånglägren i Gulag. År 1970 tilldelades Solzjenitsyn Nobelpriset i litteratur. Efter publicering av GULAG-arkipelagen i december 1973 tvingades han i exil året efter. Efter sovjetväldets sammanbrott återvände Solzjenitsyn 1994 från exilen i Vermont i USA till hemlandet. GULAG-arkipelagen 1918–1956: ett försök till konstnärlig studie är en idéroman av Aleksandr Solzjenitsyn. Verket, som tillkom åren 1958–1968, publicerades av förlaget Éditions du Seuil i Paris i december 1973. Boken förenar drag av roman, dokumentation av den ryska stalinismens värld av läger och fängelser, memoarer, historieskrivning och psykologisk, moralisk och sociologisk essä. GULAG-arkipelagen är ett av Solzjenitsyns mest centrala verk och samtidigt ett av de verk över huvud taget som spelat störst roll för att göra omvärlden fullt medveten om Stalinismens övergrepp och brott och om det sovjetiska deportationssystemet.

Vänsterpartiet ställde sig även bakom justitieminister Morgan Johansson (S) försök att inskränka svenska medborgares informationsfrihet under förra mandatperioden genom en tänkt grundlagsförändring i mediegrundlagarna. I linje med de repressiva mediegrundlagar som präglade Sovjetunionen som inspirerat och finansierat dagens Vänsterparti.

Utformningen av Morgan Johanssons nu underkända mediegrundlagar är till förväxling likt det som präglade Sovjetunionen och som både Vänsterpartiet och Johnsson Fornarve ställt sig bakom.

Ur partiprogrammet framgår vidare följande:

“De rättigheter som springer ur ägandet måste begränsas och ägandet i sig övergå till gemensamma former”. … “I samma utsträckning som socialismen förverkligar människans rätt att bestämma över sitt arbete upphävs ägandet av produktionsmedlen överhuvudtaget, såväl det samhälleliga som det privata. Det ersätts av en gemensam förvaltning och utveckling av gemensamma resurser av de arbetandes fria sammanslutning. Den vinst som skapas i de enskilda företagen möjliggörs genom sammanvävt mänskligt arbete i hela eko- nomin och ska därför bidra till hela samhällets behov”.

Vänsterpartiet är i allra högsta grad fortfarande ett kommunistiskt parti och vi har därmed en andre vice talman som inte bara vill gå ur EU utan även bryta banden med Europakonventionerna om de mänskliga rättigheterna. I det första tilläggsprotokollets första artikel är äganderätten okränkbar och absolut.

Vidare är Vänsterpartiet förespråkare av grundlagsförändringar av medielagarna som kraftigt inskränkt vanliga medborgares rättigheter till att ta del av offentliga beslut om de genomförts. I likhet med vad Solzjenitsyn fick uppleva och i hemlighet dokumentera i GULAG-arkipelagen.

Att de liberala partierna i Sveriges Riksdag, Liberalerna och Centerpartiet, lade sig platta inför detta val säger en hel del om vilken värdegrund och frihetliga övertygelse som partiledarna Jan Björklund och Annie Lööf representerar.

Lotta Johnsson Fornarves politiska historia sammanfaller med Vänsterpartiets. Johnsson Fornarve gick med i ett Sovjet- och Moskvavänligt kommunistiskt parti som i allt väsentligt fortfarande är kommunistiskt. Både i sin syn på äganderätt men även sådana universella värden som yttrandefrihet och tryckfrihet.

Bevisen är överväldigande.