Tog fast dieseltjuven – nu frikänns de

…och Leif GW Persson slipper öppna plånboken

Av: Josefin Silverberg

Publicerad: 15 februari 2019 kl. 11.10

Uppdaterad: 15 februari 2019 kl. 12.47

Niklas Krämer och hans kollega tog på eget bevåg fast dieseltjuvarna på sin arbetsplats – nu frikänner Solna tingsrätt dem för åtalet om olaga frihetsberövande.

Tingsrätten anser dock att de gjort ett felaktigt envarsgripande – men väger in att de själva trodde att de agerade rätt.

– Jag är så tacksam att de vägde in vad vi trodde i den här situationen, det är helt fantastiskt, säger Niklas Krämer.

Niklas Krämer, 25, och hans kollega tröttnade på tjuvarnas fräcka dieselstölder från arbetsplatsen på Ekerö och grep själva en av tjuvarna. De band honom i väntan på att polisen skulle komma dit och gripa honom, helt enligt lagen om envarsgripande trodde de.









1 av 3 | Foto: PRIVAT Efter många problem stoppade Niklas Krämes dieseltjuven – men åtalades.

Förundersökningen gällande stöld lades ned – eftersom den misstänkte tjuven lämnat landet. I september väckte åklagaren istället åtal för olaga frihetsberövande gällande Niklas Krämer och hans kollega.

– Stirrar man sig blind på riktlinjer för ett envarsgripande så verkar det som att vi gjort fel, men ser man till helheten så tycker jag att vi borde bli friade, sa Niklas Krämer till Aftonbladet då.

I dag föll domen i Solna tingsrätt – som friar Niklas och hans kollega. Rättens samlade bedömning är att deras agerande inte kan räknas som olaga frihetsberövande. Rätten skriver bland annat att det inte rådde någon osäkerhet om att männen tog fast rätt person, att de buntband som användes för att binda fast tjuven användes med försiktighet och att det måste beaktas att de, sett till situationen, hade fog för att uppfatta tjuven som farlig.

– Vilken sten som lättar, för ens egen skull så är det helt fantastiskt, Nu kan vi avsluta det här, nu är det över, säger Niklas Krämer till Aftonbladet.

Trodde att de agerade rätt

Rätten menar att agerandet inte kan räknas som envarsgripande eftersom gärningsmannen inte greps på bar gärning eller på flyende fot. Niklas och hans kollega grep tjuven då han kom tillbaka morgonen därpå för att hämta sin bil.

Rätten skriver att man måste ta i beaktning att Niklas och hans kollega agerat i tron att de gjort rätt, de hade därmed inte något uppsåt att begå brott. Tingsrätten skriver också att även det faktum att de varit i kontakt med polis kvällen innan och när de gripit tjuven måste vägas in.

”De har enligt tingsrätten agerat för att den gripne skulle skyndsamt kunna överlämnas till polisen. Deras uppgifter om innehållet i dessa kontakter får i avsaknad av annan utredning godtas och det kan därför inte anses visat annat än att deras uppfattning att de har agerat lagligt på olika sätt har bekräftats, eller inte ifrågasatts. Det finns enligt tingsrättens mening inget i deras agerande som tyder på att de ens har övervägt att agerandet inte låg inom det tillåtnas gräns”, skriver tingsrätten.

GW slipper betala

Leif GW Persson har erbjudit sig att betala böterna om det hade blivit fällande dom. Nu slipper kriminologiprofessorn punga ut med pengar.

– Hade det blivit fällande dom så hade jag varit på Brottsjournalen i veckan och deras producent sa till mig att GW hade stått fast vid sitt ord och betalat våra böter. All heder till honom för det. Nu blir det inte så, jag köper tingsrättens bedömning och är tacksam att de vägt in vad vi trodde i situationen, säger Niklas Krämer.

FAKTA Detta gäller för envarsgripande I vissa situationer har privatpersoner rätt att gripa personer som begår brott. Detta kallas för envarsgripande (envar = varje person) .

I rättegångsbalken 24 kapitlet, sjunde paragrafen står:

Om den som har begått brott, på vilket fängelse kan följa, påträffas på bar gärning eller flyende fot, får han gripas av envar. Envar får också gripa den som är efterlyst för brott. Den gripne skall skyndsamt överlämnas till närmaste polisman.

Svea hovrätt fastslog 2009 att det inte finns någon exakt tidsgräns för lagligheten i ett envarsgripande efter brottstillfället. Domstolen fastslog att det så länge den misstänkte oavbrutet befinner sig inom synhåll och det därmed utesluts att fel person grips kan det betraktas som att gärningsmannen grips ”på bar gärning eller flyende fot”.

LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 15 februari 2019 kl. 11.10