Danmark stemte nej til EU-budgettet, fordi det er for dyrt. Men i begrundelsen for det danske nej har Finansministeriet regnet 5,8 milliarder forkert.

Rettelse: I første udgave af denne artikel stod der, at den danske regering stemte imod EU's budgetaftale for 2021-2027. Det var imidlertid budgettet for 2020. Artiklen er derfor rettet.

Danmarks regering har stemt nej til EU's budgetaftale for det kommende år, som blev indgået sent mandag aften i Bruxelles. Det blev ganske enkelt for dyrt, lyder begrundelsen. Men dén forklaring sår flere partier nu tvivl om på grund af en regnefejl.

Finansministeriet forklarede dagen efter budgetaftalen beslutningen om at stemme 'nej' i et notat til Folketinget. I notatet står der, at "Danmark stemte ikke for den endelige budgetaftale, idet forpligtelsesniveauet lå væsentligt over Kommissionens oprindelige budgetforslag." Altså, at det var for dyrt.

Det samlede budget på 168,69 milliarder euro er nemlig 390 millioner dyrere end det første forslag, den danske regering blev præsenteret for i sommer.

Men finansministeriet har regnet forkert. Ministeriet bekræfter over for TV 2, at det har lavet en simpel, men dyr regnefejl. I notatet vises en oversigt over budgetforslaget og den endelige aftale. Og her er en post på 778 millioner euro - eller 5,8 milliarder kroner - blevet talt med to gange, så budgettet ser langt dyrere ud, end det er.

Fejl blev rettet, men nej'et består

Radikale Venstres EU-ordfører, Jens Rohde, er rystet over fejlen:

- Finansministeriets regnefejl er jo fuldstændig gak for nu at bruge Mette Frederiksens eget ord. Man har regnet forkert for et større beløb end det, man sidder og forhandler om en dansk finanslov, siger han og får medhold fra Venstres politiske ordfører, Sophie Løhde:

- Det er rystende, at man kan lave en regnefejl på næsten seks milliarder kroner. Det vidner om, at finansministeren ikke har styr på økonomien, siger hun.

Regnefejlen blev rettet i et revideret notat, der blev sendt ud to dage senere, torsdag. Selvom budgettet i det nye notat er 778 millioner euro billigere, fastholder regeringen det danske 'nej'.

Finansministeriet skriver i et skriftligt svar til TV 2, at regnefejlen i notatet opstod dagen efter afstemningen, og at den ikke har haft betydning for regeringens stemme i EU.

Langt fra regeringens prioriteter

Statsminister Mette Frederiksen har længe harceleret over EU's måde at bruge penge på. I et interview med Jyllands-Posten i oktober kritiserede hun blandt andet, at udgifterne til administration vil stige med flere milliarder euro i budgettet for årene 2021 til 2027:

- Jeg bliver helt rystet over tanken om, at man sidder og jonglerer med europæernes skattekroner på den måde helt ublu. Det, synes jeg, er provokerende, sagde statsminister Mette Frederiksen til avisen.

Danmarks udgangspunkt er, fastslog statsministeren, at det ikke må blive dyrere at være medlem af det europæiske samarbejde.

Enden på forhandlingerne om 2020-budgettet er imidlertid blevet 700 millioner kroner billigere om året for Danmark, end det som regeringen selv har budgetteret med i sit finanslovforslag. Det bekræfter Finansministeriet over for Altinget.

Ministeriet bekræfter også i det skriftlige svar til TV 2, at det endelige budget ikke overskrider EU's udgiftsloft.

- Regeringens stemme skal ses i lyset af, at budgetaftalen lå for langt fra regeringens prioriteter til EU's 2020-budget og de udfordringer, som budgettet skal håndtere, skriver Finansministeriet.

Partier forlanger en forklaring

Både de radikale og Venstre mener, at regeringens stemme strider lodret imod det mandat, de gav regeringen.

- Alt er overholdt til punkt og prikke. Regeringen har ingen grund til at stemme imod, sådan som jeg ser det, siger Jens Rohde (R).

Han kalder det "et klart tillidsbrud" og forsikrer, at Radikale Venstre kommer til at give et "væsentligt snævrere mandat i fremtiden".

Både de radikale og Venstre vil nu bede finansministeren om at forklare sig over for Folketinget.

Danmark bliver en fodnotenation

Danmark var ikke det eneste land, der stemte imod. Det gjorde Sverige, Holland og Østrig også.

Hvad sker der så ved, at Danmark stemmer nej?

- Budgettet bliver vedtaget alligevel, men der sker også det, at Danmark bliver en fodnotenation i EU. Vi isolerer os selv, siger Jens Rohde.

- Ansvarlige partier stemmer altid ja til den endelige finanslov. Det gør vi, fordi staten skal have et budget. EU skal også have et budget. Hvis alle lande gjorde, som Danmark har gjort her, så ville vi ikke kunne betale vores regninger. Så ville der sidde landmænd, som ikke ville få deres EU-støtte, og en masse mennesker ville ikke få deres løn.