Et stort mindretal i den danske folkekirke er vrede over udsigten til vielser af homoseksuelle, og fire ud af ti biskopper er i åbent opgør med kirkeministeren om sagen. Den ophedede debat udstiller behovet for at trække klarere grænser mellem staten og kirken og sætter turbo på udviklingen, vurderer flere eksperter.



»Vi ser lige nu en historisk krise i fornuftsægteskabet mellem stat og kirke, og vi er på vej mod en separation af en art«, siger analytiker af kirkelige forhold og generalsekretær i Bibelselskabet Morten Thomsen Højsgaard.

LÆS ARTIKEL



Morten Thomsen Højsgaard forudser, at det knagende parforhold mellem en magtfuld stat og en stadig svagere kirke i første omgang vil resultere i en form for kirkeforfatning. Det vil sige, at kirken formelt får selvbestemmelse på bestemte områder og dermed også bliver en politisk størrelse.



»Det vil blive værdsat og billiget blandt mange både i og uden for kirken. Store dele af kirken vil gerne være herre i eget hus«, siger Morten Thomsen Højsgaard.



»Det er livsfarligt for kirken«

Manu Sareen er enig i, at den uklare ansvarsfordeling har været med til at blæse konflikten unødigt stort op. Derfor er han glad for, at regeringen nu sætter et udvalg til at undersøge mulighederne for at få skrevet ned, hvad kirken må bestemme over – i realiteten at give kirken selvbestemmelse på visse områder. Tidligere kirkeminister Bertel Haarder (V) mener, at den aktuelle konflikt kan fremskynde udviklingen: »Hvis ministeren fastholder, at han er kirkens chef, vil han give vind i sejlene til dem, som ønsker et kirkeråd til at bestemme frem for en tilfældig minister«, siger han. Bertel Haarder er selv stærk modstander af at løsne båndene mellem stat og kirke.







