Forestil dig, at du ligger i sengen med din kæreste og forsøger at falde i søvn. I har netop været oppe at skændes, og du har på ingen måde lyst til sex. Pludselig griber kæresten hårdt om din arm, vender dig om på ryggen og tvinger sig ovenpå dig. Du forsøger at gøre modstand, men kan ikke få kroppen til at lystre. Du er som lammet.

Efter at have vendt det med familien, anmelder du et par dage senere episoden til politiet. Sagen kommer dog aldrig for retten, fordi du kendte din gerningsmand, og fordi du ikke gjorde modstand – der var ikke fysiske tegn på voldtægt.

I en ny rapport påpeger Amnesty International, at det i høj grad kræver beviser på fysisk vold, eller at ofret har kæmpet imod, før en voldtægtssag fører til domfældelse.

Det konkluderer organisationen efter at have analyseret de juridiske argumenter ved 353 lukkede voldtægtssager samt 94 voldtægtssager, der førte til dom. Ifølge rapporten var der fysisk vold i samtlige sager, der førte til dom.

Helle Hald, advokat »Selvom vi ikke har en samtykkelov er det et faktum, at hvis man har sex med en pige uden, at hun har givet sit samtykke, er der tale om voldtægt.«

Tal fra Justitsministeriet peger på, at cirka 5.000 kvinder blev voldtaget i 2017. Der blev anmeldt 890 voldtægter i 2017, hvoraf 94 af anmeldelserne førte til en dom.

»Der er noget nær straffrihed for voldtægt i Danmark. Det er meget svært at få en dom, hvis ikke man kan bevise tvang eller fysisk vold,« siger Helle Jacobsen, der er seniorrådgiver i Amnesty International.

Voldtægter er sjældent voldelige

Ifølge Amnesty International er betydningen af vold problematisk, fordi langt de fleste kvinder er som lammede under voldtægten og derfor ikke kan slå fra sig.

Hanne Baden Nielsen, der er afdelingssygeplejerske og daglig leder ved Center for Seksuelle Overgreb, oplyser desuden, at der sjældent er beviser for vold.

»Tre ud af fire voldtægtsofre kender deres overfaldsmand i forvejen, og derfor er der sjældent nogen form for vold involveret – det er slet og ret grænseoverskridende adfærd, der ender i et seksuelt overgreb. Selv, hvis det har gået voldsomt for sig, er det kun cirka en tredjedel, der har fysiske tegn på overgrebet, idet kvinderne ofte er i den fødedygtige alder og derfor har nogle robuste slimhinder,« siger hun.

Samtidig forklarer Hanne Baden Nielsen, at langt størstedelen af kvinderne ikke er i stand til at kæmpe imod overgrebet.

»Jeg vil mene, at 80 procent af kvinderne er i chok. Det er en af de klassiske reaktioner, når man oplever noget voldsomt - nogle kæmper, nogle flygter, og andre bliver som lammede. Man ved ikke på forhånd, hvilket reaktionsmønster man besidder,« siger hun.

Ifølge Hanne Baden Nielsen fortæller mange kvinder, at kroppen bliver koblet fra, og at stemmen ikke vil lystre. Det er angsten for at dø, der gør, at kvinder ofte ligger stille. Kan han gøre dette imod mig, uden at jeg gør modstand, hvad kan han så ikke finde på, hvis jeg kæmper imod?

Samtykkelov løser ikke problemet

Helle Hald, der er advokat fra virksomheden Sirius Advokater, er enig med Amnesty International i, at det er svært at dømme i en voldtægtssag, der ikke omfatter tydelige tegn på vold.

»Lammelsessituationen er den største udfordring i voldtægtsdiskussionen. Det klassiske eksempel er, at han siger, at det var frivilligt samleje, mens hun siger, at det var voldtægt, og at der ikke er vidner. Så er man nødt til at se på de ydre omstændigheder, hvilket blandt andet omfatter tegn på vold,« siger Helle Hald.

Helle Hald, advokat »I dag spørger man stort set ikke gerningsmanden om, hvad der fik ham til at tro, at hun ville have sex med ham.«

Amnesty Internationals løsning på dette er, at Danmark indfører samtykkebaseret lovgivning, men det vil dog ikke ændre noget, mener Helle Hald.

»Selv om vi ikke har en samtykkelov, er det et faktum, at såfremt man har sex med en pige, uden at hun har givet sit samtykke, er der tale om voldtægt. Man kan derfor godt dømme en voldtægt, uden den var voldelig,« siger hun.

Helle Hald mener i stedet, at problemet ligger hos politiet og retssystemet. Politiet stiller ikke de rigtige spørgsmål til gerningsmanden og har ikke tilstrækkeligt med ressourcer til at efterforske voldtægtssagerne tilpas grundigt, ligesom domstolen ikke tør idømme i mange sager, mener hun.

»I dag spørger man stort set ikke gerningsmanden om, hvad der fik ham til at tro, at hun ville have sex med ham. I stedet spørger man kvinden om, hvordan hun gjorde ham opmærksom på, at hun ikke var interesseret. Dette mener jeg, at politiet skal blive bedre til, og det kræver ikke ny lovgivning. Det må politiet spørge om i dag, men gør det bare ikke rigtigt,« siger hun.

Helle Hald har svært ved at se, hvad der skulle stå i en ny samtykkebaseret lovgivning, som der ikke allerede står i lovgivningen. En ny lov ændrer ikke på, at det i sidste ende vil blive ord mod ord.

Hun så derfor hellere, at man tilførte flere ressourcer til politiet, og at domstolene blev mindre tilbageholdende med at dømme.

»Domstolene skal bruge ordene: »Han måtte anse det som overvejende sandsynligt, at hun ikke havde givet sit samtykke«. Det er der mange domstole, der ikke tør gøre,« siger Helle Hald.

Berlingske har forsøgt at indhente en kommentar fra justitsminister Søren Pape Poulsen (K), men dette har ikke været muligt.