Øverst oppe er der mødefaciliteter, og det er planen at give bydelens borgere og andre adgang dertil, så de både kan høre om sundhedsforskning og få et kig på København fra oven. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Der er udsigt til byen hele vejen rundt i det trekantede tårn. Bygningerne nedenfor er det gamle Panum, der også er blevet renoveret. De store bygninger bagved Panum er Rigshospitalet med helikopterlandingspladsen øverst oppe i 71 meters højde. Mærsk Tårnet rager 75 meter op. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Der er god udsigt fra laboratorierne til den lokale bydel og København generelt. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Det er et krav til bygningen, at den bruger bæredygtig lavenergi. Der er fjernvarme og fjernkøling, og der bliver etableret 1500 m2 solceller på et af tagene. Der er også anlagt ’grønne’ tage med planter til genbrug af regnvand og opsamling af regnvand, så man forsinker vandet, og det ikke løber ud i kommunens afløbssystem så hurtigt. Der bliver etableret 2350 cykelparkeringspladser, heraf cirka 1000 under selve tårnet, for at fremme grøn transport. Samtidig ombygger man parkeringskælderen under Panum. - Kantinen på billedet er stort set klar til at stille sulten hos de ansatte. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Det transparente fra glastårnet set udefra, og forbindelsen mellem etagerne går igen i Niels Christian Skou Salen, hvor forbipasserende kan kigge ind og få en fornemmelse af, hvad der foregår. Det er dog muligt at køre gardiner for, så salen bliver mørk. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Mærsk Tårnet rummer flere auditorier. Det største er udstyret med et avanceret lydanlæg med flere end 200 højttalere indbygget rundt i rummet. På den måde vil man altid kunne høre, hvad der bliver sagt. Samtidig er der mikrofoner i loftet, så man kan åbne for spørgsmål fra salen. De rødbrune farver fra bygningens ydre går igen i det store auditorium. Det er i øvrigt opkaldt efter professor Jens Christian Skou, der modtog Nobelprisen i kemi i 1997. Jens Christian Skou er uddannet læge ved Københavns Universitet. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Det helt essentielle er tårnets opbygning, der skal indbyde til samarbejde forskningsgrupperne og institutterne imellem. Der er forbindelse mellem etagerne så forskere, studerende, undervisere og andre personale kan se og fornemme hinanden. Gennem den snoede trappe til venstre kan man hurtigt komme op og ned til etagerne, hvis man ikke vil tage elevatorerne. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Mærsk Tårnets 42.700 kvadratmeter indeholder primært forskningslaboratorier, undervisningsrum, auditorier, grupperum, kantine og cykelkælder. Man har revet gamle bygninger på Panum ned, og med byggeriet vokser Panum fra 105.000 til 140.000 kvadratmeter. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Her en lille uge før indvielsen har håndværkerne travlt med at få det hele på plads. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Terrænmæssigt er der en niveauforskel på en etage fra Nørre Allé til Blegdamsvej, som Mærsk Tårnet ligger imellem. Den forskel har man udnyttet i byggeriet til at skabe det indre landskab i base-bygningen i bunden. Sådan ser hovedtrappen ud ved indgangen. De runde lysfelter i loftet er vinduer, der går igen på alle etager, så man kan se op og ned gennem bygningen. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Når solen vandrer rundt og rammer tårnet, har man skabt et system, så relieffet bliver bevægeligt, og der glider skodder foran vinduerne. Dermed signalerer bygningen dynamik og fastholder transparenten de steder, hvor solen ikke rammer på glasset. På den måde ser man både en bygning, der bevæger sig og et liv indenfor. Samtidig er relief-kølingen et vigtigt supplement til at begrænse energiforbruget i forhold til fx køling. Så når byggeriet er fuldt oppe at køre, vil energiforbruget svare til cirka halvdelen af det, som en almindelig forskningsbygning bruger, siger Mads Mandrup fra tegnestuen C. F. Møller. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Huset passer ind i omgivelserne med sine farver, for tegnestuen C.F. Møller bruger den rød/brune farve på Panumbygningen i det nye byggeri med relieffet, der beklæder tårnet udvendigt. Det relief bruger man også energieffektivt. Selve relieffet laver og skaber en selvskygge, så man bruger facaden til at skygge for sig selv og begrænser varmen, der opstår i glastårnet indenunder, forklarer arkitekt Mads Mandrup. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Der er god udsigt over København fra 15. etage i Mærsk Tårnet, hvor der både er mødelokaler og et rum, som med tiden bliver indrettet, så man kan invitere til foredrag højt over byens tage. Den dag DR Videnskab besøgte tårnet, var vinduespudserne (til venstre) i gang med at gøre tårnet klar til indvielsen. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård)

Der er god udsigt over København fra 15. etage i Mærsk Tårnet, hvor der både er mødelokaler og et rum, som med tiden bliver indrettet, så man kan invitere til foredrag højt over byens tage. Den dag DR Videnskab besøgte tårnet, var vinduespudserne (til venstre) i gang med at gøre tårnet klar til indvielsen. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 1 / 16

Huset passer ind i omgivelserne med sine farver, for tegnestuen C.F. Møller bruger den rød/brune farve på Panumbygningen i det nye byggeri med relieffet, der beklæder tårnet udvendigt. Det relief bruger man også energieffektivt. Selve relieffet laver og skaber en selvskygge, så man bruger facaden til at skygge for sig selv og begrænser varmen, der opstår i glastårnet indenunder, forklarer arkitekt Mads Mandrup. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 2 / 16

Når solen vandrer rundt og rammer tårnet, har man skabt et system, så relieffet bliver bevægeligt, og der glider skodder foran vinduerne. Dermed signalerer bygningen dynamik og fastholder transparenten de steder, hvor solen ikke rammer på glasset. På den måde ser man både en bygning, der bevæger sig og et liv indenfor. Samtidig er relief-kølingen et vigtigt supplement til at begrænse energiforbruget i forhold til fx køling. Så når byggeriet er fuldt oppe at køre, vil energiforbruget svare til cirka halvdelen af det, som en almindelig forskningsbygning bruger, siger Mads Mandrup fra tegnestuen C. F. Møller. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 3 / 16

Terrænmæssigt er der en niveauforskel på en etage fra Nørre Allé til Blegdamsvej, som Mærsk Tårnet ligger imellem. Den forskel har man udnyttet i byggeriet til at skabe det indre landskab i base-bygningen i bunden. Sådan ser hovedtrappen ud ved indgangen. De runde lysfelter i loftet er vinduer, der går igen på alle etager, så man kan se op og ned gennem bygningen. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 4 / 16

Her en lille uge før indvielsen har håndværkerne travlt med at få det hele på plads. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 5 / 16

Mærsk Tårnets 42.700 kvadratmeter indeholder primært forskningslaboratorier, undervisningsrum, auditorier, grupperum, kantine og cykelkælder. Man har revet gamle bygninger på Panum ned, og med byggeriet vokser Panum fra 105.000 til 140.000 kvadratmeter. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 6 / 16

De sidste finesser skal på plads. Blandt andet skiltningen i Mærsk Tårnet. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 7 / 16

Det helt essentielle er tårnets opbygning, der skal indbyde til samarbejde forskningsgrupperne og institutterne imellem. Der er forbindelse mellem etagerne så forskere, studerende, undervisere og andre personale kan se og fornemme hinanden. Gennem den snoede trappe til venstre kan man hurtigt komme op og ned til etagerne, hvis man ikke vil tage elevatorerne. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 8 / 16

Mærsk Tårnet rummer flere auditorier. Det største er udstyret med et avanceret lydanlæg med flere end 200 højttalere indbygget rundt i rummet. På den måde vil man altid kunne høre, hvad der bliver sagt. Samtidig er der mikrofoner i loftet, så man kan åbne for spørgsmål fra salen. De rødbrune farver fra bygningens ydre går igen i det store auditorium. Det er i øvrigt opkaldt efter professor Jens Christian Skou, der modtog Nobelprisen i kemi i 1997. Jens Christian Skou er uddannet læge ved Københavns Universitet. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 9 / 16

Det transparente fra glastårnet set udefra, og forbindelsen mellem etagerne går igen i Niels Christian Skou Salen, hvor forbipasserende kan kigge ind og få en fornemmelse af, hvad der foregår. Det er dog muligt at køre gardiner for, så salen bliver mørk. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 10 / 16

Det er et krav til bygningen, at den bruger bæredygtig lavenergi. Der er fjernvarme og fjernkøling, og der bliver etableret 1500 m2 solceller på et af tagene. Der er også anlagt ’grønne’ tage med planter til genbrug af regnvand og opsamling af regnvand, så man forsinker vandet, og det ikke løber ud i kommunens afløbssystem så hurtigt. Der bliver etableret 2350 cykelparkeringspladser, heraf cirka 1000 under selve tårnet, for at fremme grøn transport. Samtidig ombygger man parkeringskælderen under Panum. - Kantinen på billedet er stort set klar til at stille sulten hos de ansatte. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 11 / 16

Billedet er taget torsdag formiddag, hvor håndværkerne stadig manglede lidt småting. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 12 / 16

Der er god udsigt fra laboratorierne til den lokale bydel og København generelt. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 13 / 16

Der er udsigt til byen hele vejen rundt i det trekantede tårn. Bygningerne nedenfor er det gamle Panum, der også er blevet renoveret. De store bygninger bagved Panum er Rigshospitalet med helikopterlandingspladsen øverst oppe i 71 meters højde. Mærsk Tårnet rager 75 meter op. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 14 / 16

Øverst oppe er der mødefaciliteter, og det er planen at give bydelens borgere og andre adgang dertil, så de både kan høre om sundhedsforskning og få et kig på København fra oven. (Foto: Hanne Kokkegård © Hanne Kokkegård) 15 / 16