Der er en rytme, som gentager sig ved den slags forbrydelser, og som gentog sig i aftes: En kakafoni af rygter, af hele og halve ender, der ender ingen steder, og til sidst lander nålen på kendsgerningerne.

I morges stod nålen på tre dræbte, deriblandt en otte-årig dreng, og mindst 144 sårede.

Dermed er Boston ikke det værste terrorangreb i nyere tid, ikke engang på top-100, og ikke engang det værste i går. I Irak eksploderede 15 bomber i går og dræbte 61 mennesker.

Men det var et angreb, som angreb præcist dér, hvor det slår hårdest igennem i medierne og offentligheden - ved en spektakulær begivenhed med tusindvis af deltagere og millioner af mennesker, der på den ene eller anden måde følger med: Ved opløbsstrækningen ved Boston Marathon, et legendarisk løb, der har været løbet i Boston siden 1897 og altid på Patriot's Day, en lokal helligdag til minde om to slag under den amerikanske uafhængighedskrig.

To-tredjedele af feltet var allerede i mål, da en bombe eksploderede klokken 20.50 dansk tid. En reporter fra Boston Globe, David Abel, stod kun et stenkast fra gerningsstedet, lige ved maratonmålet, og han fortalte i nat til MSNBC:

»Øjeblikkene op til eksplosionen var idylliske øjeblikke. Løbere kom trætte i mål, rakte armene i vejret, det var triumf … og så pludselig eksploderede bomben. Umiddelbart kunne man tro, at der var tale om en gaseksplosion eller en anden forholdsvis uskyldig forklaring, men så kom få øjeblikke senere den anden eksplosion, og så vidste vi, at det ikke var et tilfælde.«

De to bomber var placeret med små 50 meters mellemrum, oplyste politiet, og bombetrykket og de små kuglelejer, som var inde i bomberne, eksploderede ud i alle retninger med en supersonisk fart. Ifølge en opgørelse foretaget af CNN var 144 mennesker i nat blevet behandlet for kvæstelser, 17 mennesker var på intensiv afdeling, og ti mennesker havde fået foretaget amputationer. Tre var døde.

I det kaos, som fulgte efter, var især Twitter en rygtebørs, hvor der blev solgt til lavestbydende. En brand på et lokal bibliotek, JFK Library, blev udlagt som en tredje eksplosion, men viste sig at være aldeles urelateret, og det hed sig også, at politiet havde lukket for al mobiltelefontrafik i Boston for at undgå fjerndetonationer, og at de havde fundet og var i gang med at detonere op til fem andre bomber.

Alt sammen ukorrekt.

De mest konservative medier var også hurtigt ude med en melding om to-cifrede dødstal og anholdelser af arabere. New York Post, der ejes af Rupert Murdoch, kørte i timevis med en banneroverskrift om, at mindst 12 var dræbt, og New York Post og Fox News, der ligeledes ejes af Murdoch, stod derefter til søs med en historie om, at en saudiarabisk statsborger var i håndjern og anholdt på et sygehus.

Begge dele blev dementeret af politichef Ed Davies. Der var ikke 12 døde, og den pågældende saudiaraber var ikke hverken i håndjern eller anholdt; vedkommende blev blot afhørt. ABC News oplyste tirsdag morgen dansk tid, at den pågældende var en saudiaraber i USA på et studentervisum, og at han var »helt sagesløs.«

Politikilder sagde til radionetværket NPR, at efterforskerne fulgte flere »gode, konkrete spor,« og at ingen af dem gik i retning af en stor, mellemøstlig sammensværgelse. En person af interesse blev i nat eftersøgt, nemlig en »mørklødet« eller »sort« mand, som før eksplosionen forsøgte at komme ind i et afspærret område, og som da han blev spurgt om sin ærinde, slog øjnene ned og en hætte op. Men politiet understreger, at han ikke nødvendigvis har noget med angrebet at gøre - kun, at man gerne vil tale med ham.

Politiet var også i nat i gang med at indsamle alt det videomateriale, som de kunne få fat i, både fra overvågningskameraer i målområdet, men også fra lokale medier og fra turister og andre tilskuere, og som politichef Ed Davies sagde:

»Der er en god sandsynlighed for, at videomaterialet har fanget den eller de skyldige.«

Bombeangrebet minder i modus operandi om angrebet i OL-parken i Atlanta i 1996; Atlanta-angrebet var også lavteknisk, to døde og 110 blev kvæstede, og dengang anholdt politiet først en lokal sikkerhedsvagt, men siden fandt de den rigtige skyldige - en militant abortmodstander.

Ingen havde tirsdag morgen dansk tid taget ansvaret for angrebet.

Præsident Obama sagde i en TV-tale til amerikanerne umiddelbart efter midnat dansk tid, at det var uvist hvem, der havde begået angrebet, og hvorfor, men at det var sikkert, at de pågældende ville blive pågrebet, og at »alle de ansvarlige personer, alle de ansvarlige grupper, vil blive ramt af hele retfærdighedens vægt.«