Rettelse

I mandags bragte Information artiklen ’Tusindvis af fattige københavnere risikerer at blive sat på gaden’, hvor det fremgår, at 6.000 borgere i København berøres negativt af det ny kontanthjælpsloft. Tallet, som Information fik oplyst fra Socialforvaltningen i Københavns Kommune, er imidlertid ikke korrekt. I en pressemeddelelse oplyser Socialforvaltningen:

»Fejlen er opstået, fordi forvaltningen i dialogen med journalisten fejlagtigt har lagt antallet af borgere, der bliver berørt af kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen samt udvidelsen af integrationsydelsen sammen. Det er dog ikke en korrekt regnemetode, da der vil være sammenfald mellem de tre grupper.«

Socialforvaltningen tør ikke sætte et præcist tal på, hvor mange borgere, der reelt er tale om. Men forvaltningen skønner, at 3.500 borgere vil få reduceret deres boligstøtte og/eller særlig støtte på årsbasis. Dertil forventes det, at 1.150 ugifte og 100 ægtepar får reduceret eller stoppet deres ydelse på baggrund af 225-timers reglen. Desuden skønnes det, at 1.200 borgere overgår fra kontant- og uddannelseshjælp til den lavere integrationsydelse. Der kan være et overlap mellem tallene, som Socialforvaltningen i første omgang ikke tog højde for.

Socialforvaltningen har beklaget fejlen over for Information.

---

Socialforvaltningen i Københavns Kommune får travlt, når Sorte Onsdag falder om en måned. Onsdag 14. september vil tusindvis af københavnere få endeligt svar på, hvor mange penge de mister som følge af det ny kontanthjælpsloft, der træder i kraft 1. oktober. Konkret forventer socialforvaltningen, at omkring 6.000 borgere står til at få reduceret deres ydelser. Mange af dem risikerer at måtte gå fra hus og hjem. Det vurderer forvaltningen i et notat til kommunens socialudvalg.

»Der er en væsentlig risiko for, at reduktion i sociale ydelser fører til, at de berørte borgere ikke længere har råd til at fastholde den nuværende bolig,« skriver Socialforvaltningen, der forventer et stigende antal udsættelser, særligt for børnefamilier, der bliver hårdest ramt af det ny kontanthjælpsloft.

»Udsættelse fra boligen kan udgøre starten på en større social deroute for borgeren. Samtidig har udsættelser store økonomiske konsekvenser for kommunen i form af øgede udgifter til midlertidige tilbud og støtte til borgeren. Også boligorganisationerne oplever tab, fordi de udsatte borgere sjældent har midler til at dække restancer og udgifter ved udsættelsen,« skriver forvaltningen videre.

Ydelserne i det ny kontanthjælpsloft er kompliceret matematik, der er afhængig af modtagerens bolig- og familiesituation. Men en enlig kontanthjælpsmodtager med et barn og en husleje på 7.000 kr. (inkl. forbrug) står f.eks. til at miste 2.800 kroner om måneden, svarende til 30 pct. af det månedlige rådighedsbeløb. Det viser beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Tommelfingerreglen lyder, at »jo flere børn en kontanthjælpsmodtager har, og jo dyrere boligen er, des større er reduktionen«.

Dermed bliver børnefamilier i Københavns Kommune hårdere ramt end i resten af landet, fordi hovedstaden har landets højeste boligudgifter. Det er »en ulykkelig situation«, mener Palle Adamsen, formand for Danmarks Almene Boliger (BL), som repræsenterer 530 almene boligorganisationer.

»Loftet rammer hårdt i hele landet, men særligt i København forventer vi, at mange ikke længere kan betale deres husleje. I værste fald ender det med, at folk må udsættes. Det bekymrer os, for vi har siden 2010 arbejdet målrettet for at reducere antallet af udsættelser, og det er faktisk lykkedes. Vi er bange for, at kurven vender nu. Jeg frygter, at 14. september bliver en sort dag for mange, når de får besked om deres nye ydelser,« siger Palle Adamsen.

’Flyt til Lolland’

Det ny kontanthjælpsloft blev vedtaget den 17. marts i år af regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative. I alt får 30.000 mennesker reduceret deres ydelser af aftalen, der skal gøre det mere attraktivt for kontanthjælpsmodtagere at tage et arbejde. Det sagde beskæftigelsesminister Jørn Neegaard Larsen (V) i marts:

»Venstre gik til valg på, at det skal kunne betale sig at arbejde. Det har fra dag ét været afgørende for regeringen, og i dag har vi nået det mål. Kontanthjælpsloftet sikrer en mærkbar forskel på at modtage offentlig forsørgelse og på at forsøge sig selv. Det er ikke bare sund fornuft – det er også ret og rimeligt over for de mange mennesker, der hver dag står op og går på arbejde.«

Ministeriet forventer, at aftalen vil øge den langsigtede beskæftigelse med 650 personer.

De sociale konsekvenser er sværere at udregne, men ifølge AE-rådet vil det ramme hårdest i København, hvor huslejepriserne er højest. Kun hver femte lejebolig i København koster således under 5.000 kr. om måneden. Socialborgmester Jesper Christensen (S) frygter, det vil skabe et langt efterslæb med borgere, der bliver tvunget ud af deres boliger:

»Mange borgere får travlt med at finde en ny billig bolig den 1. oktober, men som dine tal viser, findes de jo ikke. Nogle kan nok hutle sig igennem i starten, men vil alligevel ende med at blive udsat eller måtte flytte,« siger han.

Ifølge socialforvaltningen koster det kommunen og boligforeningerne omtrent 50.000 kr. at foretage en udsættelse. Det dækker over udgifter til advokater og tabt husleje. Derudover er kommunen forpligtet til at finde en midlertidig bolig til den udsatte, som i praksis ofte indlogeres på hotel, fordi der ikke findes ledige boliger i København. Det er dyrt og besværligt, men socialborgmesteren mener ikke, der er meget andet at gøre.

»Som kommune kan vi ikke gøre meget for at forhindre det. Vi kan hjælpe med et økonomitjek, hvor vi sammen kigger på husholdningsbudgettet og ser, om det kan hænge sammen. Men som boligmarkedet er i dag, er vores bedste råd at sige: flyt til Holbæk. Eller Lolland.«

Både Jesper Christensen og Palle Adamsen er bekymrede over konsekvenserne af, at Københavns fattigste kan blive tvunget til at flytte til yderkommuner, hvor det i forvejen er svært at finde job.

»Det øger polariseringen og segregeringen i Danmark. Det er en fortsættelse af den eksodus, vi har set de seneste år, hvor fattige mennesker tvinges ud af storbyen, mens de riger flytter ind. Det er en negativ social udvikling, som er ulykkelig,« mener Palle Adamsen.

317 billige boliger i København

Foruden børnefamilier bliver også enlige kontanthjælpsmodtagere ramt af det nye loft. I forbindelse med de politiske forhandlinger om reformen har Beskæftigelsesministeriet vurderet, at en enlig kontanthjælpsmodtager uden børn er i stand til at betale 2.801 kr. i månedlig husleje, hvis der også skal være råd til mad og øvrige faste udgifter. Information har derfor søgt på Danmarkbolig.dk, et register over 500.000 almene boliger i landet, for boliger i Københavns Kommune, der højst koster 2.801 kr. Kun 317 almene boliger er så billige.

Information har fremlagt tallet for Palle Adamsen fra BL. Ifølge ham understreger det den enorme udfordring, de almene boligselskaber står over for, når det nye loft træder i kraft den 1. oktober.

»Tallet siger mig to ting; for det første viser det, at en bolig til 2.800 kr. i København er som at finde en nål i en høstak. Og de 317 er jo allerede beboet, så der kan de, der bliver udsat, ikke flytte hen. Og så fortæller det mig, at hvis enlige kontanthjælpsmodtagere fremover skal have nogen som helst chance for at bo i København, bliver vi nødt til at tænke helt nyt. Det er en kæmpe udfordring, for der findes ingen Storm P-løsninger på boligmarkedet,« siger han.

Slæk på kravene

Men det kunne der måske komme. I dag er de almene boligforeninger underlagt en lang række kvalitetskrav, når de bygger bolig. Som følge af det nye kontanthjælpsloft kan det blive nødvendigt at slække på de krav fremover, mener Palle Adamsen.

»Hvis vi fremover skal kunne bygge en bolig til 2.800 kr. i København, er vi nødt til at gå på kompromis med vores opfattelse i dag af, hvad en værdig bolig er. Det er den gordiske knude, vi som almene boligforeninger må løse,« siger han.

Konkret foreslår han at indføre containerboliger, som det er set i Aarhus, hvor unge og studerende midlertidigt kan bo på ufærdige grunde.

»En anden idé er at slække på adgangsforholdene. I dag skal der for eksempel være elevator i alle opgange over to etagers højde, og kommunen stiller bestemte krav til parkeringsarealer. Men når vi har med folk at gøre, som højest kan betale 2.800 kr. om måneden, så er det ikke sikkert, de har brug for parkeringsplads eller en elevator,« siger Palle Adamsen.

Socialborgmester Jesper Christensen er enig i, at det kan blive politisk nødvendigt at »kigge på hele paletten« og se, om der er krav til de almene boliger, som man kan slække på. Men han advarer også mod, at det på sigt kan blive endnu dyrere for staten at gå på kompromis med boligkvaliteten.

»Det er noget, vi bliver nødt til at kigge på, hvis vi vil sikre den mangfoldighed i København, som jeg i hvert fald synes er vigtig. Omvendt har vi i Danmark i mange år anset det som et adelsmærke for vores velfærdsmodel, at vi også sikrer samfundets fattigste en bolig af høj kvalitet,« siger han og fortsætter:

»Som jeg ser det, er det en menneskeret og en forudsætning for at få et arbejde, at man bor rimeligt. Hvis vi tvinger familier ned på få kvadratmeter eller sænker miljø-kravene, er jeg bange for, at vi kan skabe flere sociale problemer, som på sigt bliver endnu dyrere for vores samfund. Det er et meget svært dilemma.«