I hele verden er demokratiet under pres. Retten til at ytre sig, forsamle sig og danne foreninger krænkes i en sådan grad, at kun 4 procent af verdens befolkning lever i samfund, hvor de fuldt ud kan deltage i demokratiet, ifølge Civicus Monitors nye rapport. Som dansker tilhører du de 4 procent heldige. Selv i mange europæiske lande, der ellers har brystet sig af at være stærke demokratier, er civilsamfundet under pres.

Medunderskriverne er: Rasmus Stuhr Jakobsen, formand for Globalt Fokus og generalsekretær i Care Danmark; Birgitte Qvist-Sørensen, generalsekretær, Folkekirkens Nødhjælp; Christian Friis Bach, generalsekretær, Dansk Flygtningehjælp; Jesper Højberg, direktør, International Media Support (IMS); Erik Vithner, sekretariatsleder, Cisu; Tim Whyte, generalsekretær, Mellemfolkeligt Samvirke/ActionAid Denmark; Kasper Sand Kjær, formand, Dansk Ungdoms Fællesråd; Julie Koch, direktør, Iwgia; Roger Hearn, international programchef, Red Barnet; Trine Christensen, generalsekretær, Amnesty Danmark; Morten Bo Andersen, direktør, Game; Bo Øksnebjerg, generalsekretær, WWF Danmark; Henriette Laursen, direktør i Kvinfo; Julie Rosenkilde, sekretariatsleder i Nyt Europa; Nikolai Lang, konst. sekretariatschef, Verdens Skove; Peter Blum Samuelsen, sekretariatschef, Dansk Missionsråds Udviklingsafdeling Vis mere

I Saudi-Arabien sidder flere af de kvinder, der kæmpede imod kørselsforbuddet, stadig i fængsel. I Venezuela risikerer man lige nu at blive dræbt, hvis man demonstrerer fredeligt mod regeringen. Siger man i Zimbabwe sin mening på de sociale medier, risikerer man at blive smidt i fængsel. I Cambodja bliver man overfaldet, hvis man er journalist, mens politiet kan storme ens kontor i Polen, hvis man arbejder for retten til abort. Og i Brasilien risikerer man som miljøforkæmper at sætte sit liv på spil. Lovgivning, der gør det sværere at danne foreninger, demonstrere fredeligt og sige sin mening, er nu så udbredt verden over, at der ikke kun er tale om, at civilsamfundets råderum indskrænkes. Mange steder lukkes det fuldstændig.

Vi har alle en rolle at spille. Som borgere må vi værne om vores ret til at tage aktiv del i demokratiet og råbe op, når vi er vidne til uretfærdighed

Det står klart, at verdensmålene ikke opnås, når dem, der kæmper for dem, ikke kan få lov at arbejde. Derfor er demokrati og fundamentale rettigheder centralt for, at verdensmålene bliver en realitet i 2030. De danske civilsamfundsorganisationer, regeringen og den private sektor er nødt til at tage demokratiets globale krise alvorligt, fordi den går ud over vores mulighed for at hjælpe verdens fattigste, samarbejde internationalt og sikre bæredygtig udvikling. Især når de organisationer og mennesker, vi samarbejder med rundtomkring i verden, oplever fængsling, smædekampagner, tortur og i værste fald drab på udviklings- og nødhjælpsarbejdere, er det noget, der angår os.

Det har danske civilsamfundsorganisationer i samarbejde med Udenrigsministeriet valgt at gøre noget ved. Derfor arrangerer flere civilsamfundsorganisationer i fællesskab konferencen Claiming Civic Space Together 4.-5. marts i København, hvor civilsamfundsaktører, menneskerettighedsforkæmpere fra hele verden, FN, Udenrigsministeriet og flere forskellige regeringer stiller skarpt på, hvad vi sammen kan gøre for at beskytte demokratiet. Der sættes især fokus på nødvendigheden af at samarbejde på tværs af mærkesager, sektorer og landegrænser for at gøre en reel forskel. Konferencen vil danne ramme om en åben dialog om, hvad der er gået galt, og hvordan vi kan vende den negative trend. Mere end 300 mennesker fra hele verden rejser til København for at være med til at finde løsningerne.

Vi har alle en rolle at spille. Som borgere må vi værne om vores ret til at tage aktiv del i demokratiet og råbe op, når vi er vidne til uretfærdighed. Som dansk civilsamfundsaktører må vi være bedre til at støtte partnere verden over, der er i fare, og til at samarbejde med den danske befolkning om løsninger, der angår os alle. Den danske regering må sikre, at støtten til fundamentale rettigheder har førsteprioritet i vores udviklings- og udenrigspolitik. Og danske virksomheder må erkende, at man ikke kan arbejde for opnåelsen af verdensmålene uden at anerkende, at stabile samfund, der bygger på demokratiske værdier, går hånd i hånd med bæredygtig udvikling.