Danmark og danskerne står ifølge chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste (FE), Lars Findsen, over for en »ganske alvorlig situation« med mange ude fra kommende trusler. De kommer især fra Rusland og handler ikke alene om Ruslands opbygning af de militære styrker og den aggressive russiske fremfærd i blandt andet Ukraine samt trusler mod de baltiske lande.

Også det kommende folketingsvalg er et oplagt mål for russiske cyberangreb og misinformationer. Det fremgår af den årlige ’Efterretningsmæssige Risikovurdering’, som FE netop har offentliggjort.

»Det er sandsynligt, at russiske påvirkningskampagner vil udgøre en stigende trussel også mod Danmark, og at Danmark uden eller med meget kort varsel vil kunne blive ramt af sådanne. Russisk påvirkning vil f.eks. kunne ske i forbindelse med en valgkamp«, skriver FE.

Ifølge efterretningstjenestens analysechef, Peter Dahl Thruelsen, betyder den formulering, at der kan være op til 75 procents sandsynlighed for, at Rusland rent faktisk vil forsøge at blande sig i valgkampen. »Vi ved, at der er forberedelser til den slags i Rusland. Vi ved, at de er gode til det, og vi ved, at de med kort eller ingen varsel kan målrette kampagner mod Danmark. Men vi har ikke hidtil set nogen angreb af den type«, sagde Peter Dahl Truelsen.

Lars Findsen understregede, at det ikke er sikkert, at der kommer påvirkningskampagne i forbindelse med valget, der senest skal finde sted til næste sommer. »Men vi ruster til at imødegå det, og vi taler blandt andet med alle folketingets partier om det her«.

Ifølge FE har de russiske aktiviteter et overordnet formål om »at undergrave forestillingen om objektiv sandhed«. Missionens strategiske mål er at »øge de interne skel i og mellem NATO- og EU-landene for at svække de to organisationers evne til at føre en samlet politik over for Rusland. Rusland er meget opmærksom på sårbarheder og skillelinjer i EU og internt i EU-landene. Det gælder især i spørgsmålet om forlængelse af EU’s sanktioner mod Rusland og EU’s energipolitik«.

Uden at ville konkretisere det nærmere nævnte Peter Dahl Thruelsen , hvordan efterretningstjenesten har »konstateret stor russisk opmærksomhed« omkring den danske håndtering af linjeføringen af den omstridte russisk-tyske gasledning Nord Stream 2 i Østersøen.

Godt styr på terrortruslerne

Den overordnede bekymring for splittelse internt i Europa, mellem EU og USA og mellem USA og de enkelte europæiske lande får stor opmærksomhed i rapporten, men Forsvarets Efterretningstjeneste har ikke forholdt sig til den del af splittelsen, der skyldes USA’s præsident Donald Trumps syn på Europa som en konkurrent i forhold til USA.

»Jeg vil ikke kommentere på det. Det er ligesom ikke vores område«, forklarede Lars Findsen.

Også på andre områder præger Rusland FE’s vurdering af truslerne mod Danmark. Lokalt i Østersøen er der en risiko for spændingerne mellem Nato og Rusland på grund af misforståelser og fejlfortolkninger kan udløse en alvorlig situation. Men efterretningstjenesten vurderer, at det er »usandsynligt, at Rusland med overlæg vil tage militære initiativer, som medfører høj risiko for en direkte militær konflikt med Nato, der står samlet«.

Det er vurderingen, at Rusland fortsat ikke ønsker spændingerne fra andre steder i verden overført til Arktis, hvor parterne generelt har undgået store spændinger. Men der er frygt for et egentligt oprustningskapløb, hvor især ’høgene’ i Moskva vil kræve hurtige svar fra det russiske militær, hvis den vestlige militære tilstedeværelse øges og især, hvis Nato mere officielt bliver en dominerende magt i det arktiske område.

Mens FE skærper vurderingerne af den samlede russiske adfærd over for Danmark og Danmarks allierede, så er der bedre nyt for danskerne i forhold til truslerne fra international terror. Selv om trusselsniveauet fortsat er højt, så har koalitionens sejre i krigen mod Islamisk Stat til en vis grad gjort det umuligt for IS at planlægge og gennemføre store koordinerede angreb i Vesten.

Derimod har fokus på Islamisk Stat gjort det muligt for Al-Qaeda at opruste sig i en grad, så bevægelsen ikke har stået stærkere siden angrebene 11. september 2001. Det betyder ikke, at der umiddelbart er risiko for tilsvarende store, velkoordinerede angreb i Europa og USA, men især vestlige og danske interesser i Nordafrika, Sahel, Afghanistan og Pakistan er udsatte mål for angreb fra Al-Qaeda, vurderer efterretningstjenesten. I modsætning til IS er det ikke Al- Qaedas mål at opbygge en egentlig stat, men derimod af straffe såkaldte Muhammedkrænkere.



