Rådgivningstelefonerne gløder i øjeblikket i skoleelevernes og deres forældres interesseorganisationer, efter at 8., 9. og 10. klasses elever over hele landet i december og januar fik beskeden om, at de ikke var parat til at tage en ungdomsuddannelse.

»Mange elever henvender sig til os i øjeblikket i frustration og fortvivlelse over, hvad deres muligheder er, når de bliver erklæret ikke-uddannelsesparat, fordi de simpelthen ikke har fået god nok vejledning om deres muligheder på skolerne«, siger Oskar Sommer Jonsson, som er næstformand for Danske Skoleeelever.

Det samme oplever interesseorganisationen Skole og Forældre, hvor de fortvivlede unges forældre ringer til organisationens rådgivningstelefon. Her drejer henvendelserne sig ofte om elever med længerevarende fravær, som er vurderet ikke-uddannelsesparat af skolen.

»Det er naturligvis bekymrende, hvis forældre og elever føler sig utrygge og i vildrede, når deres børn har fået besked om, at de ikke er erklæret uddannelsesparat«, siger næstformanden for Skole og Forældre, Cecilie Harrits.

Det hænger ikke altid sammen med, at eleverne ikke har fået fremlagt deres muligheder Karina Meinecke, uddannelsesvejleder ved UU København

Formålet med vurderingen er at give skoler og Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU) mulighed for at hjælpe elever, som ikke umiddelbart vurderes at have de nødvendige forudsætninger for at kunne begynde på en ungdomsuddannelse efter grundskolen. Det er UU, der på baggrund af skolens vurdering beslutter, om en elev er uddannelsesparat eller ej.

FAKTA Erklæret ikke-uddannelsesparat skoleåret 2017/2018 8. klasse: 32 procent 9. klasse: 17 procent 10. klasse. 16 procent Kilde: Undervisningsministeriet og Danmarks Evalueringsinstitut

Karina Meinecke, som er uddannelsesvejleder ved UU København og bestyrelsesmedlem i Danmarks Vejlederforening, mener, at de mange henvendelser til interesseorganisationerne skyldes, at eleverne er blevet frustrerede over deres vurdering.

»Det hænger ikke altid sammen med, at eleverne ikke har fået fremlagt deres muligheder. Det kan også hænge sammen med, at det jo er frustrerende at få sådan en vurdering, og derfor er det svært se sig selv i de muligheder, der er«, siger hun.

Ikke-uddannelsesparate elever modtager individuel vejledning fra UU-vejlederne på skolerne. Her består en del af vejledningen i at tale om, hvad der kan lade sig gøre for eleverne, så de kan komme i gang med en ungdomsuddannelse eller en anden aktivitet, som kan gøre dem klar til det. de elever, der erklæres parat, modtager dog kun kollektiv vejledning i klasserne. Og det er et problem, mener Karina Meinecke.

Vi har nogle gevaldige huller i vejledningen af unge, og det har vi gjort opmærksom på i årevis Carla Tønder Jessing, formand for Danmarks Vejlederforeningen

»Der mangler klart muligheder for individuel vejledning på skolerne for dem, som bliver erklæret uddannelsesparate. For selv om man er parat, kan man godt være i tvivl om, hvad man gerne vil. Den usikkerhed kan også være grunden til, at nogle føler, at de ikke har fået nok vejledning, og derfor ringer til organisationerne«, siger hun.

Fakta Ekspertgruppe om uddannelsesparathed Med aftalen ’Fra folkeskole til faglært’ fra november 2018 blev partierne bag enige om, at alle elever fremover skal uddannelsesparathedsvurderes til alle tre ungdomsuddannelser (eud, 2-årig hf og 3-årig gymnasial uddannelse) uanset elevens uddannelsesønske. Desuden var der enighed om, at der er behov for at nedsætte en ekspertgruppe, som skal komme med forslag til, hvordan de nuværende elementer i uddannelsesparathedsvurderingen skal indrettes i helhedsvurderingen. Ekspertgruppen skal også komme med vurderinger og anbefalinger til en model, der sikrer, at alle elever ved udgangen af 9. klasse har en plan med konkrete mål for en ungdomsuddannelse, FGU eller andet. Den første uddannelsesparathedsvurdering i 8. klasse meddeles skriftligt til eleven og forældrene. Det gælder også, hvis eleven efterfølgende i 8., 9. eller 10. klasse vurderes at være ikke-uddannelsesparat. EVA’s undersøgelse fra i sommer har givet anledning til, at nogle kommuner er blevet opmærksomme på den manglende opfølgning på uddannelsesparathedsvurderingen, på trods af at eleverne har krav på opfølgning og vejledning. Kilde: Undervisningsministeriet Vis mere

Skole og Forældre og Danske Skoleelever mener også, at der skal tilbydes individuel vejledning til alle om valg af ungdomsuddannelse. Og det samme mener formanden for Danmarks Vejlederforeningen, Carla Tønder Jessing.

»Vi har nogle gevaldige huller i vejledningen af unge, og det har vi gjort opmærksom på i årevis. Der er simpelthen unge, som ikke får vejledning, og mange, der ikke får tilstrækkelig vejledning. Politikerne tager det ikke alvorligt, da de har skåret ned i vejledningen i forbindelse med erhvervsuddannelsesreformen i 2015«, siger Jessing og forklarer, at uddannelsesvejlederne derfor har »en umulig opgave i øjeblikket«.