Op igennem 00’erne lød det igen og igen fra VK-regeringen, at Danmark skulle styrkes som videnssamfund, hvis fremtidens velfærd skulle sikres. Langt flere unge skulle have en universitetsuddannelse, og forskningen skulle styrkes, men siden V-regeringen trådte til i 2015, har tonen ændret sig markant: Der er for mange højtuddannede og for få faglærte, hvilket blandt andet har ført til milliardnedskæringer på forskning og uddannelse.

Charlotte Sahl-Madsen var som konservativ videnskabsminister fra 2010 til 2011 under den tidligere VK-regeringen med til at øge antallet af studiepladser på universiteterne markant. Hun mener ifølge Magisterbladet, at Venstres kovending i uddannelsespolitikken er »forkert«.

»Det er uklogt og udannet, for både dannelsesmæssigt og økonomisk er uddannelse en yderst fornuftig investering, som både er til gavn for den enkelte og for samfundet. Alle skal gives de bedste muligheder for at udfolde deres potentiale som selvstændigt tænkende og reflekterende individer. Vi har som samfund brug for veluddannet og innovationskompetent arbejdskraft, så jeg har svært ved at forstå, hvordan begavede politikere kan reducere uddannelse,« siger Charlotte Sahl-Madsen og tilføjer, at der selvfølgelig er behov for både håndværkere og akademikere.

Den tidligere konservative minister har trukket sig fra politik og lever i dag af at være bestyrelsesmedlem og har sin egen virksomhed, der bl.a. beskæftiger sig med udviklings- og formidlingsprojekter inden for forskning, kunst og kultur.

Hun mener, at Venstre-regeringen og dens støttepartier er alt for styret af kortsigtet økonomisk gevinst i uddannelsespolitikken, mens det værdipolitiske element omkring dannelse af kritiske og kreative samfundsborgere er svækket.

»Viden og kreativitet er vores råstof, men det er efterhånden udelukkende regnedrengenes retorik, der bruges. Og de har ikke gjort ligningen færdig, for at skære ned på uddannelse er at skære ned på fremtidens konkurrencekraft og reducere befolkningen åndeligt. Regeringen fokuserer på den kortsigtede udgiftsside. Men uddannelse og forskning er en klog investering med et mangeårigt, betydningsfuldt afkast,« siger Charlotte Sahl-Madsen

Useriøs debat

Den tidligere konservative videnskabsminister, der har en fortid i museumsverdenen samt i LEGO og Danfoss Universe, er bekymret for de langsigtede konsekvenser af den nye kurs i uddannelsespolitikken og kalder debatten om, at uddannelserne skal matche erhvervslivets behov, for snæversynet og uansvarlig.

»Nogle virksomheder har massivt behov for ingeniører, så naturligvis skal vi uddanne flere, ligesom der er et stort behov for naturvidenskabelig indsigt, men det er alt for snævert, kun at ville fremme naturvidenskab, og det er uansvarligt kun at fokusere på kortsigtet økonomisk besparelse. Vi skal sikre kommende generationer de højeste uddannelser og den nyeste viden – det gør man ikke ved at skrue op og ned efter politiske humørsvingninger og lade sig styre af enkeltstående og dagsaktuelle problemstillinger. Et samfund med et udmagret humanistisk uddannelsesmiljø er i mange henseender fattigt,« siger Charlotte Sahl-Madsen.

Dimensionering af enkelte uddannelser, mener hun, er udtryk for en fornuftig samfundsøkonomisk tænkning, som altid har eksisteret især inden for de dyreste uddannelser til f.eks. læge og farmaceut.

»Selvfølgelig skal der være en sund balance i, hvor mange vi uddanner og til hvad. Lad universiteterne afgøre det i dialog med arbejdsmarkedet. Relevansen af en uddannelse skal være tydelig for den studerende og for samfundet, men mange andre fag end de naturvidenskabelige har relevans i dag,« siger Charlotte Sahl-Madsen med henvisning til de større danske virksomheder, hun har arbejdet på og besøgt som minister. Her efterspurgtes f.eks. ingeniører med sproglige og kulturhistoriske kompetencer samt globalt udsyn.

»Politikerne burde beskæftige sig med universiteternes langsigtede samfundsrelevans. Hvordan fremmer vi livslang læring, så vi – livet igennem – kan tilegne os ny viden, samtidig med at vi er produktive på arbejdsmarkedet, og hvordan kan vi få den betydelige viden, der findes på universiteterne, ud til virksomheder og organisationer, så der skal ikke investeres mindre i uddannelse og forskning, i stedet skal udbyttet øges? Den nuværende uddannelsespolitiske kurs gør os kun fattigere,« siger Charlotte Sahl-Madsen.