Voldtægt er en af de mest uhyrlige forbrydelser, man kan forestille sig. Men hvad får en person til at udsætte et andet menneske for et overgreb? Det giver en ekspert et bud på.

I et forsøg på at komme nærmere årsagen til, at gerningspersonerne begår deres overgreb, har B.T. allieret sig med Lars Bjerggaard, psykolog, specialist og supervisor i psykopatologi på Retspsykiatrisk Afdeling R i Risskov.

Han giver sit bud på, hvad der driver en voldtægtsmand. En af modellerne, man bruger til at kategorisere de forskellige slags overfaldsvoldtægtsmænd, er MTC:R3-modellen (The Massachusetts Treatment Center Rapist Typology 3).

Lars Bjerggaard arbejder hovedsageligt med gerningspersoner, der har begået overfaldsvoldtægt. Det skyldes, at man oftest antager, at der ikke ligger psykisk sygdom eller personlige afvigelser bag kontaktvoldtægter og parvoldtægter. Derfor får han meget sjældent henvist gerningspersoner, der har begået kontaktvoldtægt og parvoldtægt.

I MTC:R3-modellen kan man yderligere indsnævre typerne til fem undertyper: 'de opportunistiske', 'de vredladne', 'de sadistiske', 'de hævngerrige' og 'de seksuelt motiverede'. Dem kan du læse mere om i faktaboksen.

5 typer overfaldsvoldtægtsmænd De opportunistiske »Personer, som generelt har en meget svær psykopati. De er selvoptaget og føler ikke med andre mennesker. De begår deres overgreb med køligt overlæg, og volden bliver kun brugt, når den er yderst nødvendig. De lever et meget impulsivt liv, hvor de har let ved at falde ind i kriminel adfærd. De ved godt, at de ikke skal slå til midt i offentligheden ved højlys dag, men de kan ikke styre, at de har lyst til voldtægten. De er lov- og normbrydende og gør, lige hvad de vil. Dette betyder ikke, at de er voldtægtsspecialister, men de opportunistiskes mønster, som beskrevet her, gælder i alle aspekter af deres liv.« De vredladne »Aggressive personer, der har mange psykopatiske træk, som er meget disponeret til at begå vold. De emmer af vrede, og vreden er ikke rettet mod en enkelt person. Vreden ulmer, og personen har brug for at udtrykke den fysisk. Derfor har voldtægten ikke noget med sex at gøre. Det er vold, hvor seksualiteten bruges som voldsredskab. De vredladne opsøger også konflikter, hvor de kan give udtryk for deres opsparede vrede.« De sadistiske »De elsker at ydmyge og have kontrollen over deres ofre. Der er et klart sadistisk element, som får manden til at afsløre, at han er meget motiveret af at føle sig stor, stærk og dominerende. Graden af vold varierer meget fra voldtægt til voldtægt. Udadtil lever de pæne og veletablerede liv, men indeni bliver de drevet af behovet for at dominere baseret på en seksuel ydmygelse af deres offer. Det kan eksempelvis være, at de håner deres ofre verbalt, fastbinder, torturerer og benytter sig af fysisk seksuel vold.« De hævngerrige »Det er formentlig den type, vi ved mindst om, fordi de ofte er socialt isolerede. De er ikke kriminelle eller svært psykopatiske på anden vis. Men det er de her mænd, som hader kvinder. Og der er ikke nogen entydig forklaring på deres motivation. Det eneste, vi kan konstatere, er, at de ikke er aggressive i andre aspekter af livet. De er disproportionalt vrede på kvinder, og når de begår voldtægter, er det meget voldsomt. Kvinden er et symbol på alt, der er gået galt i deres liv. De kan også føle, at det kulturelt set er legitimt at afreagere på kvinder.« De seksuelt motiverede »Det er mænd, som ofte er plaget af mindreværdsfølelser, men som søger seksuel kontakt og tilknytning. De forsøger at leve op til de maskuline idealer ud fra deres egen opfattelse. De er ikke socialt med på noderne, de er ikke alfahanner i vennegruppen, de er ikke populære og har ikke nemt ved at score i byen. De begår overgreb eller voldtægt uden at forstå, at offeret ikke er interesseret. Der er mange eksempler på, at gerningsmanden tilbyder offeret at følge hende hjem, fordi de i hans optik nærmest er kærester. Hvis kvinden ikke gør modstand, men derimod stivner af skræk, har denne type gerningsmand ikke åndsnærværelse nok til at forstå, hun ikke er interesseret.« Lars Bjerggaard, psykolog, specialist og supervisor i psykopatologi på Retspsykiatrisk Afdeling R i Risskov

»Noget forskning vil nok sige, at mange af de her voldtægtstyper, som vi beskriver, også er at finde i nogle parforhold. Disse udtryk for afvigende personlighedstræk og måder at forvalte ens vrede på kan begge forekomme hos overfaldsvoldtægtsmænd og parforholdsvoldtægtsmænd,« siger Lars Bjerggaard, der har arbejdet 10 år på Retspsykiatrisk Afdeling R.

Lars Bjerggaard fortæller også, at det ikke er unormalt for mennesker, at man glimtvis har de samme følelser og fantasier, som de fem typer oplever.

»De fleste af os vil kortvarigt opleve aggressive og seksuelle fantasier, impulser og følelser, hvis vi er under stærkt pres, men hvis vi i 'fredstid', hvor vi har det godt med os selv, oplever sådan nogle fantasier og lyster, så har vi et problem. Så kommer det indefra og er ikke et resultat af stress eller pres udefra. Så er der noget i ens karakterstruktur, der skaber det,« slår han fast.

Her kan du se alle 12 sager, hvor der faldt dom over overfaldsvoldtægtsmænd i perioden januar 2016 til maj 2017.

Interaktiv grafik af: overfald

Kvinder også i stand til overgreb

I B.T.s undersøgelse af samtlige voldtægtsdomme over 16 måneder er der en klar underrepræsentation af kvinder, som bliver dømt for seksuelle overgreb, men psykologen lægger vægt på, at det er en klar misforståelse, at kvinder ikke kan være gerningspersoner.

»Kvindelige gerningspersoner går oftest efter unge eller mindreårige, som de kan have en voksenrolle eller en fysiske overmagt over for. I vores kultur har vi længe troet, at kvinder ikke begår overgreb mod børn. Kulturen har skabt en myte om kvinder som ikke-aggressive over for børn og ude af stand til at krænke, fordi de i deres seksualitet var mere passive end mænd. Men dette har vist sig at være en kulturel mytedannelse i den vestlige verden snarere end et udtryk for sandheden.«

I toppen af artiklen kan du se en rekonstruktion af en overfaldsvoldtægt.

Her kan du se tre ud af de fire forskellige slags voldtægtsmænd, som B.T. har sat sammen ud fra halvandet års domme fra byretten.

B.T. vil fredag sætte fokus på gerningspersonerne, der begår overgreb mod børn. Her kommer også en præsentation af, hvad der kan drive gerningspersonen, som begår seksuelle overgreb mod børn.

#Voldtaget B.T. har sat sig for at undersøge, hvilke personer der begår voldtægt i Danmark. Når der i såvel forskning som journalistik bliver sat fokus på voldtægt, er det ofte med offeret i centrum. Meget få undersøgelser belyser de personer, som begår overgrebene. Derfor har B.T. indhentet samtlige dombøger i perioden mellem 1. januar 2016 og 8. maj 2017, hvor der er faldet en voldtægtsdom. Ved at gennemgå omkring 100 dombøger forsøger B.T. at give et indblik i, hvem der begår voldtægt, hvilke typer af voldtægt der er hyppigst, og hvor voldtægterne finder sted, ligesom vi taler med både ofre for voldtægt og dømte voldtægtsforbrydere. I projektet #Voldtaget præsenterer B.T. ligeledes et interaktivt danmarkskort, der viser samtlige voldtægtssager, hvor der er faldet dom i perioden. I begrebet voldtægter inkluderer vi fuldbyrdede voldtægter, andet seksuelt forhold end samleje, voldtægtsforsøg og medvirken til voldtægt. Vi har udeladt blufærdighedskrænkelser, ligesom sager, der har ført til frifindelse, betingede fængselsdomme eller delvist betingede fængselsdomme, samt sager, hvor der udelukkende er idømt bøde, ikke er medtaget. Ligeledes har vi valgt at udelade sager, hvor der er formodet sindssyge for gerningspersonens vedkommende – såkaldte § 68-70-sager.