Det er vigtigt for politiets efterforskning og befolkningens retsbevidsthed, at et omfattende arkiv med fingeraftryk på sigtede, men ikke dømte personer, fortsat eksisterer.

Læs også : Rigspolitiet gemmer fingeraftryk i strid med menneskerettighederne

Det mener Politiforbundets formand, Claus Oxfeldt, på trods af, at en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fra 2008 dumpede den måde, man i Danmark opbevarer fingeraftryk på.

- Det giver god mening, at man lige overvejer, om det er det rigtige. Der er jo en grund til at, vi bruger fingeraftryk i efterforskningen, og man skal også huske på, at der er sager, der aldrig bliver forældet, fx drabssager, siger Claus Oxfeldt.

Han mener ikke, at fingeraftryk på ikke-dømte danskere kan misbruges, hvis registret skulle falde i de forkerte hænder, men understreger, at alle personlige oplysninger behandles varsomt.

'En lille smule hysterisk'

I dag sletter Rigspolitiet først oplysninger i Det Centrale Fingeraftryksregister, når de pågældende personer er fyldt 80 år eller to år efter deres død.

Det sker på trods af, at en menneskerettighedsdom fra 2008 satte en stopper for den praksis, og at man i 2010 på baggrund af dommen ændrede loven om Det Centrale DNA-register.

I januar 2013 slog daværende justitsminister Morten Bødskov (S) i et brev til Folketingets Retsudvalg fast, at politiet skal slette fingeraftryk på sigtede, men ikke dømte personer efter 10 år.

Læs også : Fingeraftryk skal slettes efter ti år

Claus Oxfeldt fra Politiforbundet er dog lodret uenig.

- Det virker en lille smule hysterisk. Det er noget, man har haft liggende, og man kan meget hurtigt lokalisere en person, hvis man har et fingeraftryk liggende. Det kan jo være interessant, siger Claus Oxfeldt.