Fremtidens gymnasieelever kan glæde sig til mindre karakterræs før universitet. Og fremtidens studerende kan se frem til mulighed for at arbejde op til tre år, når de har bestået deres bachelorgrad, uden at miste retten til at afslutte uddannelsen med en master- og eller en kandidatuddannelse.

Fakta Det betyder aftalen Sådan vil nye studerende møde de nye regler før og under studierne

Før universitetet

Bonussen for at starte på en videregående uddannelse senest to år efter endt ungdomsuddannelse fjernes. I dag kan studenter gange deres gennemsnit med en 1,08, hvis de søger ind på en uddannelse højest to år efter studentereksamen.

Der kommer et nyt optagelsessystem, hvor der kommer mindre fokus på karakterer og mere på optagelsessamtaler og prøver.

Der bliver færre uddannelser at vælge mellem. Under uddannelsen Mulighed for efter bacheloruddannelse at være på arbejdsmarkedet i tre år og stadig have ret til at komme tilbage til universitetet igen.

Mulighed for at for at tage en 1-årig masteruddannelse efter bacheloren. Denne muligheder vil kun gælde 25 uddannelser og vil være et forsøg, der foreløbig skal vare to år.

Bedre mulighed for at tage en anden kandidatuddannelse end den naturlige overbygning. Kilde: Uddannelses- og Forskningsministeriet

Vis mere

Det er konsekvensen af en politisk aftale, som samtlige politiske partier i Folketinget har skrevet under på.

»Vi skal skrue ned for jagten på karakterdecimaler. Optaget skal afspejle, hvor dygtig du er, ikke hvor hurtig du er«, siger uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V), der kalder aftalen historisk.

»Der er noget historisk over det her, fordi vi sender et signal til de studerende om, at man godt må reflektere over, hvad der passer bedst til en selv. Uddannelse er ikke ’one size fits all’. Det, vi har gjort, er at skabe meget mere fleksibilitet, fordi vi skaber fire nye muligheder, når man gerne vil læse videre, hvor der kun er én mulighed i dag«, siger han.

Aftalen betyder blandt andet, at bonussen for at starte på en videregående uddannelse senest to år efter gymnasiet fjernes. I dag kan studenter gange deres gennemsnit med 1,08, hvis de søger ind på en uddannelse højest to år efter studentereksamen. Den regel har længe været udskældt, fordi den angiveligt øger talfikseringen i gymnasiet uden at få de studerende hurtigere i gang med en uddannelse.

Samtidig betyder aftalen, at der kommer et nyt optagelsessystem, hvor der kommer mindre fokus på karakterer og mere på optagelsessamtaler og prøver. Præcis hvordan det nye optagelsessystem kommer til at se ud vil variere fra uddannelse til uddannelse, og der er i aftalen ikke en færdig plan for den del af aftalen.

Desuden betyder aftalen, at der nu bliver mulighed for efter bacheloruddannelse at være på arbejdsmarkedet i tre år og stadig have ret til at komme tilbage til universitetet igen.

Det er ikke hver dag, at repræsentanter fra samtlige af Folketingets partier stiller sig bag en politisk aftale, men den her aftale giver de studerende et velfortjent pust af fleksibilitet, siger Enhedslisten, der ellers ofte vælger at stå udenfor.

»Vi synes grundlæggende, det er en god aftale. Den afskaffer 1,08 reglen, og det har vi kæmpet for lige siden, den blev indført. Det er en aftale, der giver mere fleksibilitet for de studerende, så de kan trække vejret, slappe af, sænke skuldrene og få mere tid til at tænke sig om, og det har Enhedslisten arbejdet i mange år for, at det kunne lade sig gøre«, siger Rosa Lund, der er partiets uddannelsesordfører.

Dog mener samtlige af oppositionspartierne, at ønsket om at skabe et fleksibelt uddannelsessystem ikke er i mål, før uddannelsesloftet og fremdriftsreformen også er afskaffet. Det er der dog ikke flertal for på nuværende tidspunkt.

Få torne

Der er mange roser og kun få torne til den nye aftale.

Dansk Industri glæder sig over, at aftalen kan føre til et bedre samspil mellem universitetsuddannelserne og arbejdsmarkedet.

»Den nye aftale er guld værd for både de studerende og for universiteterne, som kan bruge de nye muligheder til at tilpasse uddannelserne med viden og erfaringer fra erhvervslivet. Det passer rigtig godt til et hurtigt og foranderligt arbejdsmarked«, siger chef for videregående uddannelser og forskning i DI, Mette Fjord Sørensen. Hun er især glad for udvidelsen af de studerendes ret til at vende tilbage til universitet efter tre år i arbejde.

»De nye muligheder betyder, at de studerende i højere grad får mulighed for at afprøve det, de har lært på universitet, i en virksomhed. Det kan gøre dem klogere på, hvad de kan bruge deres akademiske kompetencer til, og det vil skærpe deres krav til deres uddannelse«, siger hun.

Dansk Erhverv er på samme linje.

»Vi mener, at det er godt for nogle studerende at få noget erfaring, inden de færdiggør deres studier. Det vil give de studerende et langt bedre grundlag at vælge kandidatuddannelse og speciale ud fra«, siger Mads Eriksen, forsknings- og uddannelsespolitisk chef i Dansk Erhverv.

Ny uddannelse

Forliget indebærer også, at det fremover er muligt at tage en etårig overbygningsuddannelse. Det bliver som et forsøg på 25 uddannelser og i en prøveperiode på fem år. Her er der lidt større skepsis.

»Det er klart behov for et mere fleksibelt uddannelsessystem. Vi ser først og fremmest den nye etårige uddannelse som et tilbud til bachelorer med arbejdsmarkedserfaring, som måske ikke har overskud til at tage en fuld kandidatuddannelse. Vi ser fortsat de toårige kandidatuddannelser som det mest attraktive og som den absolutte hovedvej for fremtidens akademikere«, siger Mads Eriksen.

Det synspunkt deler Danske Universiteter.