For folk, der kender ham, giver det overhovedet ingen mening.

Han er en af de dygtigste og ordentligste embedsmænd i centraladministrationen.

Han har et forbilledligt CV og en udlagt karrierevej med kursen sat mod et absolut topembede i staten.

Men nu er han endt i sin anden skandalesag på kun lige over et år.

Thomas Ahrenkiel, der siden begyndelsen af 2016 har været departementschef i Forsvarsministeriet, er en væsentlig karakter i den massive svindelsag i Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse, der ramte avisforsiderne i forrige uge.

Sagen er selvsagt problematisk for de direkte involverede og en række medarbejdere i Forsvarsministeriet.

Når den også giver ridser i lakken hos departementschef Ahrenkiel, skyldes det, at forsvarsminister Trine Bramsen (S) først blev gjort opmærksom på den meget alvorlige sag, blot to dage inden Rigsrevisionen løftede sløret for sin markante kritik for offentligheden 6. december.

Det til trods for, at Thomas Ahrenkiels departement havde været bekendt med sagen siden april, hvor Rigsrevisionen første gang fortalte ministeriet, at den fra en whistleblower havde modtaget et tip om mulig svindel i styrelsen.

Ahrenkiel har forklaret, at han ikke var klar over sagens alvor, før umiddelbart inden han orienterede ministeren.

Men af Forsvarsministeriets redegørelse for sagsforløbet fremgår det, at departementschefen ved en række af lejligheder blev forsøgt advaret af lavere placerede embedsfolk, og hans manglende årvågenhed er blandt andet blevet kritiseret af statsminister Mette Frederiksen (S).

Kæresten fik bonus

Den verserende sag er imidlertid ikke første gang, at Thomas Ahrenkiel har gjort sig uheldigt bemærket i pressen.

Det skete første gang sidste år, hvor det kom frem, at han tilbage i 2016 havde deltaget i et møde, hvor hans daværende hemmelige kæreste og nuværende kone, Lea Juel Henriksen, fik tildelt en bonus på 75.000 kroner og månedlig lønforhøjelse på 1.500 kroner.

Kammeradvokaten udtrykte dengang kritik af Ahrenkiel, fordi han ikke havde erklæret sig inhabil og heller ikke fortalt Forsvarsministeriets personalechef om forholdet.

Det var dog formildende, at Thomas Ahrenkiel ikke havde talt for lønforhøjelsen og på den måde ikke forsøgt at påvirke beslutningen.

Derfor fik sagen ikke alvorlige konsekvenser for departementschefen.

"Den perfekte embedsmand"

Tilsammen giver sagerne umiddelbart indtryk af en sjusket departementschef med dårlig dømmekraft. Men intet billede kunne være mere forkert.

Alle de af Ahrenkiels tidligere og nuværende kolleger, Altinget har talt med til dette portræt, beskriver i hvert fald lige omvendt departementschefen som en gennemgående ordentlig, flittig, samvittighedsfuld og punktlig mand.

"Jeg har altid set ham som den perfekte embedsmand," siger en højtplaceret kollega fra Slotsholmen.

Thomas Ahrenkiel er en embedsmand af den gamle skole. Han er rolig og foretrækker en tilbagetrukken stil. Han springer ikke over, hvor gærdet er lavest, kan sluge uendelige stakke af papirbunker og gør det gerne.

Han er typen, der gør tingene rigtigt. Også selvom den rigtige måde er den mest besværlige. Det lønner sig på den lange bane, tror han.

Det var sigende for Ahrenkiels ordentlighed, at han sammen med Forsvarsministeriets redegørelse for dets kendskab til sagen om den angivelige svindel i Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse vedlagde et personligt underskrevet følgebrev til forsvarsministeren, hvor han fremhævede, at der havde været syv helt konkrete anledninger, hvor ministeriet burde have underrettet hende om sagen.

Det ligger uden for fatteevnen hos samtlige Altingets kilder, at sagen om Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse kunne nå så vidt, inden Ahrenkiel greb ind.

"Hvis det kunne ske for Thomas, så kunne det ske for alle," lyder det.

Første civile spionchef

Hvis ikke beskrivelserne er nok, taler mandens karrierehistorik for sig selv. Han begyndte, efter at have færdiggjort sin kandidatuddannelse i økonomi, som fuldmægtig i Udenrigsministeriet og blev efter tre års tjeneste ansat som ambassadesekretær på Den danske Nato-repræsentation i Bruxelles.

Her var han også forbi EU-repræsentationen, inden han i 00'erne først var chef for indenrigs- og siden udenrigsområdet i Statsministeriet. Her arbejdede han tæt sammen med daværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, og repræsenterede blandt andet Statsministeriet under flere finanslovsforhandlinger.

I 2010 blev Ahrenkiel, der i sin tid trak frinummer og ikke har anden militær baggrund, udnævnt som den første civile chef for Forsvarets Efterretningstjeneste, hvor han med sin professionalisme, arbejdsiver og ordentlighed var med til at modernisere tjenesten.

Ahrenkiels høje faglige niveau var hovedårsagen til, at han i 2016 blev hentet ind som erstatning for den mere opportunistisk anlagte Lars Findsen, der som departementschef i Forsvarsministeriet var indblandet i flere større sager, heriblandt kontroverserne om udgivelsen af Thomas Rathsacks bog 'Jæger', der til sidst kostede Søren Gade ministerposten i Forsvarsministeriet.

Udskiftningen skete som en direkte byttehandel mellem Forsvarsministeriet og Forsvarets Efterretningstjeneste, hvor Ahrenkiel tog over som ny departementschef og samtidig overdrog ansvaret for efterretningstjenesten til Findsen.

Hvor dyb er ridsen?

Indtil sidste uge var der ifølge flere af Altingets kilder ingen grænser for, hvor langt Thomas Ahrenkiel rent professionelt ville kunne nå.

Han anses som en god kandidat til en dag af tage over efter Christian Kettel Thomsen som departmentschef i Statsministeriet, og allerede da der i 2018 skulle findes en mand til det prestigefyldte job som departementschef i Udenrigsministeriet, var Ahrenkiel en af favoritterne.

Den seneste uge har imidlertid været et væsentligt tilbageslag for Ahrenkiels fremtidige jobmuligheder. Hans faglige færdigheder er der stadig ingen tvivl om, men der er også en politisk virkelighed at tage højde for, som en kilde formulerer det.

Derfor er spørgsmålet nu, hvor dyb ridsen i lakken bliver.

Hvis han lykkes med at få den poleret væk, er Thomas Ahrenkiel stadig et godt bud på en kommende departementschef i enten Udenrigs- eller Statsministeriet.

daniel@altinget.dk