Politiet jager i øjeblikket 150 mistænkte narkotikahandlere, som er kommet i ordensmagtens søgelys, fordi de angiveligt har betalt narkotika med den virtuelle valuta, bitcoin, online.

Rigspolitiets særlige enhed til efterforskning af cybercrime, NC3, har fået nye muligheder for at analysere pengetransaktioner foretaget med bitcoin. Og i en netop udsendt pressemeddelelse fra anklagemyndigheden lyder det fra lederen af NC3, Kim Aarenstrup:

»To medarbejdere kunne på en eftermiddag identificere 150 mistænkte narkohandlere på mørkenettet. De sager bliver der nu arbejdet videre med. Analysemetoden skaber uanede muligheder for at afsløre kriminelles transaktioner med bitcoins«.

De seneste år har kriminelle, med ganske lille risiko for at blive opdaget, kunnet købe diverse ulovlige substanser, våben og tjenester online på skjulte markedspladser.

Handlen foregår på eBay-lignende hjemmesider på mørkenettet, som er en særligt krypteret del af internettet, hvor det er muligt at færdes anonymt. Betalingen sker med den virtuelle valuta, bitcoin, og varerne bliver sendt med posten.

Hidtil har denne del af det ulovlige narkotikasalg givet politiet store hovedbrud. Efterforskningen af sådanne sager strandede simpelthen tidligere, når sporet endte i en bitcoin-adresse, selv hvis toldmyndighederne havde opdaget ulovlige substanser i postforsendelser.

FAKTA på sporet af den virtuelle valuta Bitcoin er en såkaldt virtuel og decentral valuta, hvis værdi bestemmes af udbud og efterspørgsel. Fundamentet for bitcoin-valutaen kaldes for blockchain og er en af tidens mest lovende teknologier, som gør det muligt at lave sikre transaktioner mellem mennesker uden at involvere en tredjepart, eksempelvis en bank. I praksis kan man købe bitcoins hos forhandlere online, hvor man kan betale med kreditkort. For at købe bitcoin på denne måde kræver det dog som oftest, at man kan fremsende et billede af sit pas og andet legitimation. For at opbevare bitcoin er det nødvendigt at oprette en bitcoin-tegnebog, en wallet, som er låst med stærk kryptering, der kræver et personligt kodeord at åbne. Når man køber sine bitcoin, anviser man adressen til sin wallet. Informationerne om hver eneste transaktion – herunder hvilke adresser der har været involveret – ligger offentligt tilgængeligt og gør det derfor muligt at analysere transaktionerne og følge pengene. FOLD UD FOLD UD

Men i dag har politiets særlige afdeling for efterforskning af cybercrime, NC3, altså fået nye muligheder for at følge pengesporet på mørkenettet. Og som Berlingske tidligere på ugen kunne berette, har det ind til videre ført til to danske domme, hvor bitcoin-spor har spillet en afgørende rolle i bevisførelsen.

Berlingske har fået indsigt i de to straffesager, som har ført til domme, og hvor bitcoin-beviserne har spillet en central rolle. I den ene sag blev en 22-årig mand ved Retten i Holstebro idømt fire års fængsel for handle med amfetamin, og i den anden blev en 23-årig mand er ved Retten i Herning idømt otte års fængsel for blandt andet handel med amfetamin og kokain.

I begge sager supplerede bitcoin-sporene andre beviser som eksempelvis aflytning af telefoner og ransagning af computere.

Danmark er foregangsland

Ifølge pressemeddelelsen fra anklagemyndigheden er der vidtrækkende perspektiver i politiets nye muligheder.

Med den nye metode »kan efterforskere dokumentere de enkelte transaktioner mellem kriminelle og markedspladserne, der udbyder alt fra narkotika til børneporno, stjålne kreditkortoplysninger og ydelser som drab, overfald, hacking og afpresning,« fremgår det.

Et dansk-ejet privat firma har sammen med Rigspolitiet udviklet politiets nye værktøj, som altså kan analysere bitcoin-transaktionerne, og de danske resultater i retten har vakt international opmærksomhed.

Således var NC3 vært ved en international cybercrime-konference om analysemetoden, som også Europol og FBI har taget i brug. Danmark er dog det første land, som det er lykkeddes at anvende bitcoin-beviserne i retssager.

Rigspolitiets cybercrimecenter har over for Berlingske ikke villet gå i detaljer med, hvor langt politiets metode teknisk set rækker.

Bitcoin betyder ikke fuld anonymitet

Den virtuelle valuta, Bitcoin, bygger på den såkaldte blockchain-technology, som gør det muligt på en sikker måde at overføre værdier mellem to personer uden indblading fra en tredjepart, eksempelvis en bank.

Fortalere for retten til privatliv online og frihed til at kommunikere og handle med andre uden at blive overvåget, har længe set muligheder i bitcoin. Men som politiets nyeste værktøj viser, giver bitcoin ikke automatisk brugeren fuld anonymitet.

Ifølge en videnskabelig artikel af forskere fra Princeton University, University of Maryland og Cocordia University, er det dog teknisk muligt at nærme sig en relativt høj grad af anonymitet.