Du har sikkert også undret dig over det.

Hvorfor hedder det Østerbro, når kvarteret ligger mod nord? Og hvad med Nørrebro, der snarere ligger mod nordvest, og Vesterbro, der ligger mere sydligt end vestligt? Og nu vi er ved det, hvorfor findes der ikke noget, der hedder Sønderbro?

Det har Ibyens læser Malik Fall i hvert fald brudt sit hoved med, og derfor har han skrevet ind til os på Ibyens Oplysning, hvor vi har sat os for at opklare læsernes spørgsmål om hovedstaden.

»Burde Nørrebro ikke hedder Vesterbro, mens Østerbro i stedet blev til Nørrebro, og Vesterbro i stedet blev kaldt for Sønderbro?«, foreslår han ganske logisk.

Ibyens oplysning Ugens spørgsmål »Hvorfor hedder brokvartererne det, de gør? Nørrebro ligger syd for Østerbro og vest for Vesterbro. Burde Nørrebro ikke hedder Vesterbro, mens Østerbro i stedet blev til Nørrebro, og Vesterbro i stedet blev kaldt for Sønderbro? Og hvorfor findes der overhovedet ikke Sønderbro i dag?« Indsendt af: Malik Fall

Den idé er Jakob Ingemann Parby dog ikke meget for. Han er ph.d. i historie og museumsinspektør på Københavns Museum.

»Jeg mener umiddelbart, at navnene, som de er, rummer så meget kulturhistorie og identitet, at det vil være synd og også ret omfattende at begynde at ændre dem. Også selv om det kan synes at give mening geografisk«, siger han.

Portene bestemmer

Skal man forstå, hvorfor brokvartererne hedder, som de gør, skal vi tilbage til 1600-tallet, forklarer historikeren.

Dengang bestod København kun af det inderste af nutidens Indre By, byen var omkranset af voldene, og den eneste vej ind og ud var gennem en af de fire porte: Vesterport, Østerport, Nørreport og Amagerport.

IBYENS OPLYSNING Spørg os Hvad undrer du dig over, når du bevæger dig rundt i København? I næsten 100 år hjalp Politikens Oplysning læsere med finde svar på alt mellem himmel og jord. Nu introducerer vi Ibyens Oplysning, hvor Ibyens journalister hjælper dig med at opklare alle de sjove, skæve og mærkelige spørgsmål om København, du ikke altid kan google svaret på. Send dit spørgsmål til ibyensoplysning@pol.dk, så kigger vi det på det! Vis mere

Og det er portene, som kom til at navngive de tilstødende bydele, der på det tidspunkt var tyndt befolkede militær- og industriområder og små forstæder.

Men det er lidt svært med placeringerne af de gamle porte. Man forestiller sig, at det bare var én port, men i virkeligheden var det meget store anlæg Jakob Ingemann Parby, historiker

»Det kan måske virke lidt forvirrende i dag, fordi portene er blevet rykket lidt rundt op igennem tiden, især Østerport«, siger Jakob Ingemann Parby.

»Den oprindelige Østerport lå helt inde ved Kongens Nytorv ved Østergade og lå altså nogenlunde mod øst. Men under Christian IV blev byen udvidet mod nord med det, man kaldte Ny-København, der blandt andet består af Nyboder, Borgergade og Frederiksstaden. Og så flyttede man Østerport til tæt på dér, hvor Østerport Station ligger nu, hvilket er mere nord end øst«.

Foto: Københavns Stadsarkiv Kort over København fra 1861.

Kort over København fra 1861. Foto: Københavns Stadsarkiv

Vesterport og Nørreport lå derimod rigtigt nok i forhold til vest og nord, mener Jakob Ingemann Parby. Det er bare bydelene, der sidenhen har udviklet sig uden for portene, som ikke peger henholdsvis stik vest og nord. Særligt Vesterbro har efter nedrivningen af portene bredt sig sydpå, i takt med at mere og mere af havnen er blevet fyldt op og bebygget.

»Men det er lidt svært med placeringerne af de gamle porte. Man forestiller sig, at det bare var én port, men i virkeligheden var det meget store anlæg«.

Intet med broer at gøre

At kvartererne uden for portene kom til at hedde ’broer’, går også tilbage til Christian IV’s tid i begyndelsen af 1600-tallet. Og nej, det har ikke noget med egentlige broer at gøre.

»De kom det til at hedde sådan, fordi man brolagde vejene ind til portene«, forklarer Jakob Ingemann Parby.

»Det begyndte med Vestre Landevej, der i dag hedder Vesterbrogade, som Christian IV brolagde i 1624. Historien går, at det hang sammen med, at hans gode ven og borgmesteren Mikkel Vibe etablerede en kro der i 1619. Men det var nu også den mest trafikerede af landevejene ind til byen«, siger Jakob Ingemann Parby.

Foto: Københavns Museum Vesterbro i 1756 med den brolagte Vestre Landevej, senere Vesterbrogade, til højre. I horisonten kan man se byen med voldene og, hvis man ser godt efter, Vesterport.

Vesterbro i 1756 med den brolagte Vestre Landevej, senere Vesterbrogade, til højre. I horisonten kan man se byen med voldene og, hvis man ser godt efter, Vesterport. Foto: Københavns Museum

Efter det begyndte man så småt at omtale det, der hidtil var kendt som Vestre Forstad, som Vesterbro. Og allerede inden Nørre, Østre og Amager Landevej blev brolagt, begyndte man faktisk også at kalde disse forstæder for ’broer’.

Indtil da havde man blandt andet omtalt det indre Nørrebro som Blegdammene, fordi man blegede tekstiler i området mellem Blegdamsvej og Søerne. Ellers brugte man ofte mere konkrete stednavne, hvis man havde været uden for byen.

»Man kunne for eksempel sige, at man havde været ude ved Garnisonskirkegården, Blågården eller på Fælleden«.