Aflys lørdagens protestmarch på Nørrebro.

Budskabet fra Uzma Andresen er klart. Hun er forkvinde for Nørrebro Lokaludvalg og repræsenterer de næsten 80.000 borgere i den bydel, der ifølge hende føler sig som gidsler i den ophedede diskussion om retten til frit at bære den jødiske kalot eller andre religiøse symboler i Danmark.

»Jeg er ikke tilhænger af protestmarchen og opfordrer til, at den afblæses,« siger Uzma Andresen:

»Dialogen er det, der får hverdagen på Nørrebro med rige, fattige, punkere, hjemløse, enlige mødre som mig og alle mulige andre til at hænge sammen. Men nu vil folk udefra indtage Nørrebro og bruge os i politisk propaganda. Hvis de skal komme her, bør de bruge de metoder, som virker, og det er altså dialog.«

Lørdagens protestmarch er arrangeret af Rasmus Jarlov, leder af De Konservative i Københavns Borgerrepræsentation. Den udspringer umiddelbart af, at en journalist fra Radio24syv forleden fik revet en kalot af hovedet, da han gik gennem Nørrebro for at undersøge, hvordan den traditionelle hovedbeklædning ville blive modtaget af de mange beboere med muslimsk eller mellemøstlig baggrund.

Den større, aktuelle diskussion om antisemitisme i Danmark og ikke mindst i København er blusset op i forbindelse med konflikten i Gaza. Det Jødiske Samfund har registreret 29 fysiske, verbale eller virtuelle overgreb på danske jøder, siden Gaza-konflikten brød ud i juli. Onsdag havde Københavns Politi dog kun modtaget én anmeldelse.

Rasmus Jarlov afviser, at han forsøger at fremprovokere en reaktion blandt unge, vrede indvandrere på Nørrebro. Det handler ifølge den konservative politiker om at fastslå, at jøder har ligeså meget ret som alle andre til at bære religiøse symboler og beklædning. Men at det skulle være et problem på Nørrebro, betvivler forkvinden for lokaludvalget.

»Hvis man hører hele Radio24syvs udsendelse, så går journalisten først op og ned ad Nørrebrogade uden at få en reaktion,« bemærker Uzma Andresen:

»Så går han ind hos en ældre grønthandler, køber et æble og spørger, om han ikke har noget imod, at han har kalot på hovedet. Næ, siger den ældre grønthandler og spørger, om han ikke skal vaske æblet. Derefter vælger han at gå ind et sted, hvor der sidder nogle mennesker og ser Al Jazeera, hvor de måske ser familiemedlemmer blive dræbt i Gaza, og så står han dér med en kalot,» fortsætter hun:

»Det eneste, som det beviser er, at hvis man opsøger ballade, så får man ballade. Det betyder på ingen måde, at det repræsenterer Nørrebro eller det liv, som vi lever i hverdagen. Det er ude af proportioner - ligesom protestmarchen.«

Hvis protestmarchen ikke aflyses, kommer forkvinden for Nørrebro Lokaludvalg ufrivilligt til at være blandt deltagerne, fordi hun føler sig forpligtet til at følge begivenhederne. Det kommer til at ske på den måde, at hun sætter sine sine børn op i ladcyklen og lægger sig i kølvandet på de politikere fra bl.a. Enhedslisten og SF, der har meldt sig som deltagere i marchen.

Men Uzma Andresen frygter, at det vil gå galt:

»Folk her på Nørrebro sidder med blødende hjerte og ser deres familiemedlemmer blive slagtet i Gaza. Jeg siger ikke, hvad der er rigtigt og forkert dernede. Jeg siger bare, at sådan er det. Rasmus Jarlov er folkevalgt, og han har også et ansvar på Nørrebro, men han er godt i gang med at rive et plaster op,« siger hun.

Tidligere på sommeren blev politiet nødt til at evakuere proisraelske demonstranter midt i København, fordi deres sikkerhed ikke kunne garanteres.

Egentlig skulle protestmarchen på Nørrebro for retten til frit at bære religiøse symboler være foregået i går, torsdag, men Rasmus Jarlov besluttede at rykke den til i morgen, lørdag.