Siden 2009 har bankerne øget den årlige gebyrregning til kunderne med 7,8 mia. kr. – eller hvad der svarer til en daglig ekstraregning til kunderne på 21,4 mio. kr. Og det stopper ikke her, fastslår en bankdirektør.

Michael Stenvei, født 1965, er Finans-redaktionens eneste nordjyske fuldblodsmedlem. Michael blev uddannet på Danmarks Journalisthøjskole i 2002 efter en erhvervskarriere hos bl.a. A.P. Møller – Mærsk, Alka, Codan og Hjemmeværnet. Oprindelig er Michael uddannet reserveofficer og har været udstationeret i FN-regi. Som journalist blev det til en kort afstikker til Dansk Supermarked, inden Jyllands-Posten kaldte. Siden har Michael som rendyrket nyhedshund dækket tele-, vind- og energibranchen, ligesom han har været frontløber i dækningen af spektakulære sager som Stein Bagger-svindlen og senest Vestas’ opgør med den tidligere finansdirektør. Privat bruges tiden sammen med hustruen Heidi, der er kok og restauratør i det nordjyske, ligesom der altid er et gør det selv-projekt, som lokker.

Danske bankkunder betaler gebyrer som aldrig før.

I 2015 betalte bankkunderne rekordhøje 25,7 mia. kr. i gebyrer på alt fra bankkonti til valutaveksling, betalingskort og låneomlægninger, viser tal fra bankernes interesseorganisation Finansrådet.

»Det er korrekt, at gebyrerne stiger, men hvis folk føler, at de får en ydelse for de gebyrer, er det vel egentlig okay. Prisen på andre varer i samfundet vil jo også stige over tid,« siger Jakob Legård Jakobsen, økonomisk direktør i Finansrådet.

Der er ingen tvivl om, at bankerne spekulerer i gebyrer som et alternativ til de klassiske renteindtægter, der er under pres, fordi gebyrer er mere usynlige for forbrugerne. Vagn Jelsøe, vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk

Men Forbrugerrådet Tænk er fortørnet over bankernes gebyrjagt.

»Der er ingen tvivl om, at bankerne spekulerer i gebyrer som et alternativ til de klassiske renteindtægter, der er under pres, fordi gebyrer er mere usynlige for forbrugerne,« siger Vagn Jelsøe, vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk.

Foreløbig har alene Danmarks to største banker, Nordea og Danske Bank, meldt om gebyrindtægter i 2016 på 14,3 mia. kr., og at banker og pengeinstitutter satser på gebyrer som en indtjeningsmæssig redningsplanke, kommer ikke bag på John Norden, partner i Mybanker.

»Gebyrerne er et meget nemt sted at dreje på indtjeningsskruen for bankerne, fordi de fisker et sted, hvor der er mange fisk, og vandet er grumset for forbrugerne,« siger John Norden.

Det er dog ikke et billede, som Finansrådet kan genkende.

»I dag er det nemt at slå rentesatsen for bolig- og billån op, og på de samme sider kan man se, hvad gebyret er for at oprette f.eks. et betalingskort eller en kassekredit. Så når det gælder gebyrernes størrelse, er der ligeså stor gennemsigtighed som på rentedelen,« siger Jakob Legård Jakobsen.

Der er ingen tvivl om, at prisen for at være kunde i en bank vil ændre sig meget de kommende år, og på grund af lavrentemiljøet vil gebyrer fylde mere. Jan Ulsø Madsen, adm. bankdirektør i Vestjysk Bank

Gennemsigtighed eller ej, så er gebyrer kommet for at blive, lyder det fra Vestjysk Bank, der ligesom flere andre pengeinstitutter skruer op for udvalgte gebyrer fra nytår.

»Der er ingen tvivl om, at prisen for at være kunde i en bank vil ændre sig meget de kommende år, og på grund af lavrentemiljøet vil gebyrer fylde mere,« siger Jan Ulsø Madsen, adm. bankdirektør i .

Siden 2009 har alt fra store banker til små, lokale pengeinstitutter i samlet flok øget gebyrindtægterne med 44 pct. I samme periode er de traditionelle renteindtægter dykket tæt ved 36 pct., viser tal fra Finansrådet.