Der skal slås hårdere ned på borgere, der bryder reglerne, når de modtager offentlige ydelser.

Det mener regeringen, som i et nyt udspil kommer med 20 forslag til at stramme op på kontanthjælpsområdet.

Læs også : Nyt udspil fra regeringen: Pjækkende ledige skal have hårdere straffe

De nye forslag dækker over både kortere vej til straf, større brug af politianmeldelser og øget kontrol med udbetalingen til kontanthjælpsmodtagerne.

- Det er nogle mærkbare konsekvenser. Det er for at sende det klare signal om, at når man modtager en offentlig ydelse, skylder man også at være til rådighed for det samfund, der betaler ydelserne til en, lyder budskabet fra beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V).

Nettet skal strammes

Ifølge Beskæftigelsesministeriet bliver cirka 16 procent af borgerne på kontanthjælp og uddannelseshjælp årligt mødt af mindst en sanktion. Der er et klart behov for opstramning, mener ministeren.

- Jeg har set gentagne eksempler og har talt med kommuner om personer, der ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, siger ministeren, som blandt andet peger på sagerne om danske syrienkrigere.

- Vi har set folk, der har rejst uden for Danmark – endda folk, der er rejst til Syrien på offentlig overførselsindkomst, hvor de ikke engang er blevet politianmeldt for det sociale bedrageri, de har lavet, siger Troels Lund Poulsen.

Regeringen foreslår, at kommunerne fremover får pligt til at anmelde sager som socialt bedrageri, hvis borgere uberettiget modtager forsørgelse under ophold i udlandet i mere end 14 dage.

Læs også : Hver tiende hopper fra kontanthjælp: Minister roser regeringens loft

- Hvis man ikke vil stå til rådighed for det danske arbejdsmarked, skal det have en konsekvens, siger Troels Lund Poulsen, der kalder det uacceptabelt, at der er mennesker ”der ikke ønsker at være en del af det samfund, de lever i”.

Risikerer du ikke at ramme dem, der i forvejen har det svært?

- Nej, og det er heller ikke det, der er meningen med udspillet, lyder det fra ministeren, der siger, at der bliver taget hensyn til eksempelvis psykisk syge.

Fakta om udspillet Regeringens udspil dækker over 12 initiativer på sanktionsområdet. Herunder: Skærpet sanktion for uberettiget modtagelse af hjælp i udlandet og sort arbejde. Eksempelvis muligheden for at skære borgeres kontanthjælp med en tredjedel i 20 uger, mens den resterende hjælp gøres tilbagebetalingspligtig.

De 74 beregnede dagssatser erstattes af 4 faste satser på henholdsvis 200, 400, 600 og 700 kr.

Rimelige grunde skal tænkes ind ved anvisning af tilbud. Det skal derfor være slut med muligheden for at henvise til de nuværende 10 rimelige grunde til ikke at tage imod et uddannelses- eller arbejdstilbud. I stedet skal kommunerne allerede tænke grundene ind på forhånd - til gengæld får borgeren pligt til at deltage i tilbuddet.

Krav om aftale om jobsøgning og frist for at joblogge. Regeringen lægger op til, at kommunerne ved den første samtale med borgeren skal lave en aftale om mængden af jobsøgning.

Skærpet rådighedssanktion (hjælp udbetales alene ved fremmøde) forenkles og udvides. Står det til regeringen, skal kommunerne allerede kunne pålægge borgeren en skærpet rådighedssanktion, når vedkommende har fået én afgørelse om sanktion.

Sanktioner skal ikke kompenseres via boligstøtten. Ifølge regeringen får 400 personer hver måned en højere boligstøtte for at kompensere for sanktioner. Dette er med til at udhule sanktionerne og skal stoppes, mener regeringen.

Kortere vej fra forseelse til sanktion. Regeringen ønsker, at hammeren skal falde hurtigere med muligheden for en agterskrivelse. Det vil sige, at kommunen kan sende en partshøring og en afgørelse på samme tid, som modtageren får en frist til at handle på. Dermed håber man på at forkorte afstanden fra forseelse til straf. Ifølge regeringen går der i dag 34 dage fra forseelse til sanktion.

Udvidelse af mulighed for månedsvis opgørelse af sanktioner.

Sanktion ved manglende underskrivelse af medborgerskabserklæring. Med de nuværende regler skal personer med tidsubegrænset opholdstilladelse underskrive en medborgerskabserklæring, men der er ikke en direkte sanktion på ydelserne, hvis man ikke skriver under, skriver Beskæftigelsesministeriet i sit udsendte faktaark.

Tryghedschef: På tide med et opgør

Udspillet hilses velkomment af Eskild Dahl Pedersen, tryghedschef i boligselskabet Bo-Vita (tidligere Lejerbo København).

- Jeg synes, at det er meget positivt, at beskæftigelsesministeren nu begynder at interessere sig for kontanthjælpsmodtagerne i vores beboerafdelinger, som i alt for mange år har været efterladt på kontanthjælp, siger tryghedschefen.

Læs også : Faktatjek: Ministerie modsiger sig selv for at vise større effekt af kontantshjælpsloft

Han mener, at det er på tide med et opgør med, hvad han betegner som et bedrag, der har foregået i årtier.

- Vi har haft et generelt problem i vores boligafdelinger, hvor rigtig mange af vores beboere egentlig ikke opfatter kontanthjælp som noget, hvor man står til rådighed for arbejdsmarkedet, men har en forståelse af, at det er en B-udgave af førtidspension, eller at det er løn, siger Eskild Dahl Pedersen.

Han er dog ikke glad for regeringens retorik omkring udspillet.

- Jeg synes, at det er ærgerligt, at man bruger en retorik, hvor man straffer folk. Vores beboere har behov for en retorik, hvor man belønner folk, siger tryghedschefen.

- De er meget mere glade og motiverede, når man italesætter det positivt. At du får en belønning for at gøre noget aktivt, siger tryghedschefen, der mener, at retorikken risikerer at skubbe en stor gruppe borgere væk.

Afviser særligt fokus

Regeringen lægger i sit udspil blandt andet op til, at der slås hårdere ned på personer, der uberettiget opholder sig i udlandet, mens de modtager offentlige ydelser.

Her foreslås det, at personer, der modtager en høj ydelse bliver ramt hårdere på pengepungen, så deres ydelse skæres med en tredjedel i 20 uger, mens den resterende hjælp gøres tilbagebetalingspligtig.

Læs også : Regeringen vil åbne satspuljen for svage kontanthjælpsmodtagere

Ifølge ministeren er den generelle kurs med stramninger på kontanthjælpsområdet dog ikke særligt møntet på borgere med anden etnisk baggrund end dansk.

- De her sanktioner gælder for alle, men det er ikke nogen hemmelighed, at vi har set gentagne eksempler på, at der også er folk med anden etnisk baggrund, som ikke står til rådighed for det danske arbejdsmarked, og der må man bare sige, at det ikke er i orden, fordi der er brug for alle hænder, og der er også brug for, at man bliver en del af samfundet, lyder det fra Troels Lund Poulsen.

Udspillets forslag om at at straffe udlændinge på pengepungen, hvis de ikke har underskrevet en såkaldt medborgerskabserklæring, vækker dog kritik fra Eskild Dahl Pedersen.

- Det skal gælde for alle. Det handler ikke om, at udlændinge skal være medborgere, det skal vi alle være, siger Eskild Dahn Pedersen, som ønsker, at alle kontanthjælpsmodtagere skal underskrive en medborgerskabserklæring.