For Christian Protten var spørgsmålet om identitet, race og kulturelt tilhørsforhold lige så tilstedenærværende, som det kan opleves i dag, fortæller Gunvor Simonsen, der er historiker ved Københavns Universitet.

Hun står bag en større kortlægning af blandt andre Prottens liv, hvor hun igennem hans breve og dagbøger har prøvet at forstå, hvordan han levede og forstod sit liv i kolonitidens samfund:

Læs også : 12 bygninger i Danmark der trækker spor til vores tid som slavenation

- Der var ingen opskrift på, hvordan man som euro-afrikaner skulle begå sig i den verden, der kom i kølvandet på kolonialismen og slaveriet. Og måderne euro-afrikanerne valgte at forholde sig til deres kulturelle arv var dybt forskellige.

Udvalgt til at rejse til Danmark

Christian Protten blev født i 1715 i området omkring Fort Christiansborg i Ghana, som dengang blev kaldt Guldkysten af europæerne. Han var søn af en dansk soldat fra jævne kår og en velstående kvinde fra ga-folket, der beboede området omkring det danske fort i Vestafrika.

Han røg i gruppen af såkaldte ’mulat-børn’, der kom til verden i kølvandet på danskernes indtog i Vestafrika. Det var børn af hvide, europæiske fædre og sorte, afrikanske mødre. Han var dermed en del af den første gruppe børn, der kunne starte i en særlig skole for farvede børn med blandet ophav på Christiansborg.