Alle kan blive til noget.

Det er kongstanken bag et socialdemokratisk forslag om at ændre den måde, de danske folkeskoler vurderer elevers evner og uddannelsesmuligheder på i 8. og 9. klasse.

Derfor skal skolevejledere ikke længere kunne give en elev prædikatet ikke-egnet til videre ungdomsuddannelse. I stedet skal alle elever erklæres uddannelsesparate – det handler bare om at finde ud af, hvad de er parat til, siger Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen.

- Problemet med reglerne i dag er, at rigtig mange børn og unge i 8. klasse får at vide, at de ikke er egnet til at tage en uddannelse. Det vil vi udfordre, for vi har behov for som samfund, at alle vores børn og unge kommer i gang med skole og uddannelse, siger Mette Frederiksen.

- At få et stempel om, at man ikke er egnet som 13-14-årig, er vi grundlæggende imod at give vores børn og unge, siger hun.

Socialdemokratiet foreslår konkret at ændre den såkaldte uddannelsesparathedsvurdering, som elever får i både 8. og 9. klasse. Her bliver eleverne i dag erklæret enten uddannelsesparat eller ikke-uddannelsesparat. Omkring 30 procent af eleverne i 8. klasse bliver lige nu erklæret ”ikke-uddannelsesparate”.

Mange af dem er også blandt den femtedel af de unge, der slet ikke kommer i gang med en ungdomsuddannelse.

Parat eller ej I 8. klasse vurderes elever at være uddannelsesparate, når de har et gennemsnit på mindst 4 af standpunktskarakterer, der gives i folkeskolen. I 9. og 10. klasse vurderes eleven i forhold til de ønskede uddannelser. For elever, der ønsker en erhvervsuddannelse, skal gennemsnittet af standpunktskarakterer for hvert af fagene dansk og matematik være mindst 02. For elever, der ønsker en gymnasial uddannelse, indgår elevens standpunkts- og prøvekarakterer i grundlaget for de faglige forudsætninger. For skoler, der ikke giver standpunktskarakterer, afgør skolens leder, om elevens faglige niveau svarer til kriterierne ovenfor. Kilde: Undervisningsministeriet.

Men fremover bør alle elever kun erklæres parat til at tage en form uddannelse, lyder det fra Mette Frederiksen.

Læs også : Thulesen Dahl og Frederiksen glæder sig over tæt samarbejde

Nogle skal måske direkte videre på en ungdomsuddannelse, mens andre måske har bedst af at komme i 10. klasse, på en produktionsskole eller noget helt tredje.

- Vores tanke er at vende det hele på hovedet, siger Mette Frederiksen.

- I stedet for konstatere, at de unge ikke er egnet til noget, skal vi konstatere, hvad de er egnet til. For selvfølgelig har alle børn og unge et potentiale. I et samfund som vores, hvor vi har så meget behov for alle, ønsker vi ikke længere, at man skal have stemplet som ikke-egnet, siger hun.

Kan være et wake up call

Hos UU Danmark, der er en sammenslutning af landets 56 uddannelsesvejledningscentre, kan formand Mark Jensen godt se de positive tanker bag det socialdemokratiske forslag.

Men det er endnu for tidligt at ændre uddannelsesparathedsvurderingen i folkeskolen, som blev indført i 2014 af den daværende socialdemokratiske undervisningsminister, Christine Antorini, og derfor kun er blevet anvendt tre gange i 2015, 2016 og senest i januar 2017.

- Vi lever jo i reformernes tidsalder, hvor den ene reform afløser den anden. Jeg kunne godt ønske mig, at ting får tid til at falde til ro, siger Mark Jensen.

For mange unge er det et wake up call, at hvis de vil på gymnasiet, så er der altså nogle fag, hvor de skal tage sig sammen. mark jensen, formand, uu danmark

Formanden for UU Danmark var i starten skeptisk overfor de nye uddannelsesparathedsvurderinger, men erfaringerne igennem de sidste tre år viser faktisk, at vurderingerne virker, mener han.

- Vi har sammen med skolernes ledelse og lærerne fået det til at gå rigtig godt igennem. Så de unge, der får at vide, at de ikke er parate, får lavet en plan, hvor de kan få at vide, hvordan de bliver det, siger Mark Jensen.

- For mange unge er det et wake up call, at hvis de vil på gymnasiet, så er der altså nogle fag, hvor de skal tage sig sammen. Det kan også gælde, hvis de skal på en erhvervsuddannelse, siger han.

For en særlig gruppe udsatte unge kan det dog give god mening, hvis man holder op med at erklære dem ikke-egnede, mener Mark Jensen.

Læs også : Alternativet vil fjerne historie, samfundsfag og meget mere fra skoleskemaet

Det kan være elever i specialklasser eller elever med særlige handicap, hvor det ikke er hensigtsmæssigt at rubricere dem som ikke-egnede.

- Der kan en erklæring om, at man ikke er uddannelsesparat godt virke som en spand kold vand i hovedet og som en demotiverende faktor. Set i det lys kan det være meget fornuftigt at sige, at for denne gruppe kan vi erklære jer uddannelsesparate til noget andet end de to hovedveje, gymnasiet eller erhvervsuddannelse, siger Mark Jensen.

Det har ikke været muligt at få en kommentar til Socialdemokratiets forslag fra undervisningsminister Merete Riisager (LA) på grund af vinterferie. Hun har dog allerede varslet ændringer i netop uddannelsesparathedsvurderingen, som den ser ud i dag. Ministeren ser nemlig gerne, at elevernes evner inden for håndværksfag, deres rumlige forståelse, teknologiske indsigt og praktiske færdigheder også bør indgå i vurderingen.

LA: Sympatisk forslag, men...

Liberal Alliances undervisningsordfører, Henrik Dahl, kalder det et sympatisk forslag, men tvivler på, at det vil have en positiv effekt at erklære alle unge uddannelsesparate. Han roser til gengæld Mette Frederiksen for at engagere sig i skolepolitikken.

- Det er enormt godt, at der er en partileder, der interesser sig for uddannelsespolitik, for det hører faktisk til sjældenhederne. Det vil jeg virkelig rose Mette Frederiksen for, siger Henrik Dahl.

Jeg tror ikke nødvendigvis, at det er mere pædagogisk at sige, at lille Peter kun egner sig til at løfte tunge ting, end det er at sige, at han ikke egner sig til at gå i gymnasiet. henrik dahl, la

LA-ordføreren har dog betænkeligheder ved S-formandens forslag. I stedet for at droppe vurderingen ikke-uddannelsesparat, skal man i højere grad bruge kræfter på at forklare, hvad eleverne mangler for at blive erklæret egnede til en ungdomsuddannelse, mener han.

- Jeg tror ikke nødvendigvis, at det er mere pædagogisk at sige, at lille Peter kun egner sig til at løfte tunge ting, end det er at sige, at han ikke egner sig til at gå i gymnasiet, siger Henrik Dahl.

- Hvis man ikke forklare folk, hvordan de kan flytte sig, så er det egentlig lidt upædagogisk, for så kan det også blive en selvopfyldende profeti. Så siger man bare, at det bedste for dig er at grave huller, til du går på pension. Og så tænker man måske, at det bedste for mig faktisk er at grave huller, siger han.

Hos SF bakker man til gengæld fuldtonet op om forslaget, som gruppeformand og skoleordfører Jacob Mark kalder en ”rigtig god ide”.

- Det giver eleverne et nederlag, når de i 8. klasse får at vide, at de ikke er uddannelsesparate. Det passer jo bare ikke. Et menneske og en elev er altid parat til at tage en eller anden form for uddannelse. Man skal bare finde ud af, hvad det skal være, siger Jacob Mark.

- Derfor siger vi, at man skal droppe uddannelsesparathedsvurderingen og erstatte det med en uddannelsesvurdering, så man tager udgangspunkt i eleven. Socialdemokratiets forslag er et rigtigt skridt på vejen, siger han.

SF mener derfor, at der skal afsættes flere midler til studievejledningen i folkeskolen, mens og Socialdemokratiet nøjes med at sige, at vejledningen skal ”styrkes”.

Alle skal have en uddannelse

For tre år siden var begge partier ellers med til skære ned på netop vejledning i skolerne i forbindelse med en reform af erhvervsuddannelserne.

Mette Frederiksen, I skar jo selv på vejledningen. Betyder dit forslag, at I nu erkender, at det ikke var så smart?

- Det vigtigste for os er at få taget et opgør med, at der er unge i dag, der bliver erklæret ikke-egnede. For mit eget vedkommende tror jeg, at hvis man fik det stempel som 13-14-årig, hvordan skal man så flytte sig og rykke videre, siger Mette Frederiksen.

Læs også : OVERBLIK: Sådan bliver kravene til gymnasieuddannelser

Hvis alle bliver erklæret egnet, er der så overhovedet nogen idé i at foretage en uddannelsesparathedsvurdering?

- Ja, for det må handle om i 8. klasse at hjælpe den unge med at se, hvad der er af muligheder. For nogle er livet så heldigt, at de kan gå den lige vej og gå i gang med en ungdomsuddannelse. Men for andre er der udfordringer. Der kan det være nødvendigt, at man selv giver den en ekstra skalle i 8. og 9. klasse for at få det karaktergennemsnit, der skal til, siger Mette Frederiksen.

- Men det kan også være, at skolen skal tænke undervisningen på en anden måde, eller der skal gives et tilbud, der ligger et andet sted end den skole, man går på. Så vi har stadig et behov for, at der er et fokus på den enkeltes kunnen i 8. klasse, siger hun.

Regeringen har nedsat et ekspertudvalg, der i næste uge kommer med en række anbefalinger til, hvordan man bedst får eleverne fra grundskolen og ind på ungdomsuddannelserne.