Hvis du bliver ledig, vil en lang række personlige oplysninger om dig blive lagt ind i en algoritme, hvis formål er at udpege, om du er i risikogruppen for at blive langtidsledig.

Det er konsekvensen af en ny lov, som helt under den offentlige radar blev vedtaget 30. april, en uge før folketingsvalgets udskrivelse. Der er tale om datakilder fra flere forskellige myndigheder om eksempelvis din etniske herkomst og alder, din eventuelle frafaldshistorik på en uddannelse samt helbredsoplysninger.

De indsamlede persondata bliver samkørt og sat i en algoritme, der så spytter en form for score ud. Scoren skal fungere som et redskab for socialrådgivere og sagsbehandlere landet over til at give de personer, som algoritmen vurderer til at have stor risiko for langtidsledighed, en ekstra hånd til at komme ud på arbejdsmarkedet.

»Det er jo værre end sagen om Gladsaxe-modellen, det her«, siger Hanne Marie Motzfeldt, lektor i i digital forvaltning ved Københavns Universitet.

Hun henviser til regeringens skrinlagte planer fra sidste år om at overvåge alle landets børnefamilier via databaserede profiler, som skulle udpege børn i farezonen for at være udsatte.

»Man vil rulle en systematisk profilering ud over alle ledige mennesker baseret på en ret så mislykket forsøgsrunde. Har de folkevalgte virkelig set de hidtidige resultater og protester, men alligevel sagt velovervejet og gennemtænkt ja til det her?«, siger Hanne Marie Motzfeldt.

»Det virker som en blind tro på data«

Ayo Næsborg-Andersen, lektor i persondataret ved Syddansk Universitet, er særlig kritisk, fordi man vil anvende regeringens ’profileringsværktøj’, uden at der er et offentligt kendskab til, præcis hvilke data algoritmen anvender, og hvor højt de forskellige data vægtes i den samlede vurdering.

»Det virker som en blind tro på data. Vi ved ikke, hvad der sker inde i den computer. Og så stempler vi nogle mennesker som værende særligt udsatte over for langtidsledighed. Det går simpelthen over min retfærdighedssans. Det er folk, som i forvejen ikke er på toppen«, siger Ayo Næsborg-Andersen.

Dataprofilering er tidligere blevet forsøgt i 16 jobcentre. I evalueringen af det pilotprojekt kan man læse, at flere valgte at droppe værktøjet undervejs, fordi det »efter deres opfattelse er stigmatiserende og derfor ikke hensigtsmæssigt i dialogen med borgeren«.

A-kasserne er ikke imponeret

Heller ikke i brancheorganisationen Danske A-kasser er man imponeret over udsigten til omfattende profilering af landets ledige.

»At lægge alle ledige ind i ét og samme værktøj giver ikke mening. De ledige er i så forskellige situationer, at et one-size-værktøj nærmest er uanvendeligt«, siger formand Torben Poulsen.

De juridiske eksperter kritiserer desuden regeringen for tilsyneladende at have puttet med lovens implikationer. Efter sidste års debat om en ny databeskyttelseslov og Gladsaxe-modellen aftalte regeringen og Folketinget, at alle forslag om datasamkøring og profilering af borgerne skal underlægges de folkevalgtes demokratiske kontrol. Alligevel har beskæftigelsesministeren undladt i sin fremsættelsestale at gøre opmærksom på dataprofileringen af de ledige, og embedsværket har specifikt undladt at bede Datatilsynet om i sit høringssvar at vurdere forholdet.

Onsdag skred Datatilsynet på ejendommelig vis ind og genåbnede sin behandling af loven: »Det er rigtig ærgerligt for alle parter, at Datatilsynet ikke i første omgang blev gjort opmærksom på alle de relevante dele af lovforslaget. Det er jo både i borgernes og de involverede myndigheders interesse, at vi får fanget det i tide, hvis der er noget i et lovforslag, der kan være i strid med de databeskyttelsesretlige regler«, lyder det fra direktør Cristina Gulisano.