I hvor stort et omgang bruges den såkaldte sessionslogning af danskernes internetadfærd til at opklare grove forbrydelser som mord, børneporno og våbenhandel? Det spørgsmål vil Enhedslistens retsordfører, Pernille Skipper, nu have justitsminister, Morten Bødskov (S), til at svare Folketingets retsudvalg på. Anledningen til spørgsmålet er Bødskovs partifælle og it-ordfører, Trine Bramsens, udtalelser til en telekonference sidste uge.

Her sagde Bramsen bl.a. til Berlingske, at hun havde »set eksempler på, hvad oplysningerne bruges til: Mord, børneporno og våbenhandel.«

I en nyligt udgivet rapport konkluderede Justitsministeriet selv, at de store mængder data havde været stort set ubrugelige. Alligevel har regeringen udskudt forslaget om at ændre bekendtgørelsen flere gange.

Ingen grund til at betvivle politiet

Trine Bramsen fastholder, at logningen er yderst vigtig og kalder logninger »skræmmende læsning« og mener ikke, man kan kalde dem ubrugelige.

Men ifølge Justitsministeriet selv har der kun i et enkelt tilfælde været tale om, at internetlogning har været brugt til kriminalitetsopklaring. Alligevel fastholder Trine Bramsen overfor netsiden computerworld.dk, at hun hun havde set ’fortrolige papirer i justitsministeriet,’ der bekræfter, at logningen bliver brugt til opklaringen af alvorlig kriminalitet. Hun kan dog ikke kommentere nærmere på det på grund af dokumenternes fortrolighed.

Bramsen afviser ligeledes i en mail til Information at kommentere yderligere på sagen:

»Jeg har ikke noget at tilføje ud over, at så længe Politiet giver udtryk for at de anvender data har jeg ingen grund til at betvivle dette.«

Den udmelding får Pernille Skipper til undre sig over, hvordan Trine Bramsen kan have set de papirer, når retsudvalget har bedt ministeren udlevere al materiale, der relaterer sig til internetlogning.

»Hvis det viser sig, at ministeren har tilbageholdt dokumenter for Foketinget, så er det under al kritik,« siger Pernille Skipper, der helst gerne ser den omfattende logning afskaffet med det samme.

Logningsreglerne har i den seneste tid været meget omdiskuteret pga. det store omfang af oplysninger, der hver dag gemmes om borgernes færden.

I 2012 blev der registreret 900 milliarder oplysninger om danskernes tele- og internetkommunikation, heraf anslår mani justitsministeriets rapport, at internetlogning alene står for 90 procent. Den omfattende registrering er pålagt internetudbyderne via den såkaldte logningsbekendtgørelse, der blev indført med Terrorpakke II. Logningsbekendtgørelse er blevet til på baggrund af et EU-krav. I Danmark har både den nuværende og forrige regering valgt at dataindsamling skal foregå i større omfang end påkrævet af EU.