Forslaget om, at teleselskaberne skal betale til dansk film, får en kold skulder af Teleindustriens direktør. Han opfordrer filmbranchen til at stoppe tiggeriet og finde nye forretningsmodeller på internettet.

Af Claus Christensen

Dansk film fattes penge.

Producenternes økonomi er presset, og Det Danske Filminstitut har i sit oplæg til den kommende filmaftale 2015-18 anslået, at dansk film har brug for yderligere 40-60 millioner kroner.

Annonce

I den forløbne uge foreslog formand for Danske Biografer, Kim Pedersen, i sin blog på Ekkos hjemmeside, at teleselskaberne griber dybt i lommerne og giver et bidrag til filmfesten. Argumentet er, at streaming af film og video står for hovedparten af trafikken på internettet.

”Teleselskaberne scorer kassen på trafikken uden at betale en krone,” skriver Kim Pedersen og fortsætter:

”Staten bør omgående pålægge de store teleselskaber en filmafgift, der er baseret på den trafik, som vedrører dansk film … Denne filmafgift skal selvfølgelig gå til produktion af danske film.”

Trafikken er ligegyldig

Noget lignende er Dansk Folkeparti inde på i sit meget omtalte filmudspil Flere folkelige film, hvor partiet henviser til en særlig filmskat på teleoperatørerne i Frankrig.

Og det vil overraske, hvis en filmafgift på teleselskabernes omsætning ikke er en del af både Danske Filminstruktører og Producentforeningens udspil, som snart ventes offentliggjort.

Men idéen møder ingen forståelse hos Jakob Willer, direktør i Teleindustrien, som er teleselskabernes branchesamarbejde.

”Det er det rene og skære vrøvl, at teleselskaberne tjener på den trafik, der kommer fra dansk film. Om det er danske film, engelske film, porno, spil, nyheder, rejsebeskrivelser, Youtube-videoer, Facebook-opdateringer eller Twitter, tjener vi ikke en krone mere. Telebranchen tjener penge på at have abonnenter på bredbåndstjenester, men trafikken er bedøvende ligegyldig,” siger Jakob Willer.

– Tjener teleselskaberne overhovedet ikke flere penge, når trafikken øges?

”Nej, forbrugerne betaler jo ikke mere, selv om de bruger mere data. Vi er heller ikke interesseret i, at trafikken på nettet eksploderer, som den gør i øjeblikket. Netflix’ succes skaber et gigantisk problem for teleselskaberne, for det kræver nogle enorme investeringer i netkapacitet. Det er dyrt for os.”

– En overskudsgrad på 91 procent på internettet hos TDC/Yousee lyder da ellers ganske imponerende?

”At sælge internetadgang, bredbånd og mobildata er et forretningsområde, som er i vækst. Men omsætningsmæssigt er der ingen synderlig vækst, fordi priserne rasler ned på grund af den voldsomme konkurrence, der er i den danske telebranche.”

– Har du ingen forståelse for, at teleselskaberne skal betale til dansk film, der har behov for penge for at kunne fortsætte med at producere?

”Nej, overhovedet ikke. De skulle tage og besøge dem ovre i musikbranchen, som måtte igennem megen lidelse, før de erkendte, at man var nødt til at tage digitaliseringen alvorligt og finde nye forretningsmodeller. På samme vis må filmbranchen imødekomme publikums behov for at se film digitalt i stedet for at trække os gennem deres rædselsfortælling om, hvor forfærdeligt det er. De skal i gang med arbejdet i stedet for at komme med hatten i hånden og bare bede om penge.”

Hån mod forbrugerne

– I Frankrig har man ellers vedtaget en lov, hvor man beskatter internetoperatørerne med en slags filmafgift!

”Bare fordi det findes i andre lande, gør det det ikke til en god idé. Alle er enige om, at den digitale infrastruktur er den vækstmotor, vi skal leve af i fremtiden. Det ville være det rene vanvid at beskatte teleselskaberne og dermed gøre det dyrere for dem at tilbyde digitale tjenester til borgerne, fordi den danske filmbranche ikke er i stand til at forny sig.”

– Har Kim Pedersen ikke en pointe i, at de mange film på nettet gør det mere attraktivt for folk at have et internetabonnement, hvilket I jo tjener penge på?

”Skal vi så også til at betale til Youtube, Facebook, Twitter, nyhedssitene og til Filmmagasinet Ekko for den trafik, som I har på jeres hjemmeside? Det skal vi selvfølgelig ikke. Der er så meget indhold på nettet, og det er mange forskellige ting, der driver trafikken, at det vil være en helt skæv tilgang, hvis vi skal til at betale til én af partnerne.”

– Men filmbranchen har brug for penge for at kunne fortsætte med at producere film?

”Teleselskaberne har altså ikke penge til velgørenhed til filmbranchen. Hvis teleselskabernes penge skal i spil, så er det, fordi man skal have noget til gengæld – altså film, som kunderne er villige til at betale for. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad der holder filmbranchen tilbage. Med internettet har man fået verdens mest effektive og billige distributionskanal – og alligevel sidder man på hænderne. Det er en hån mod forbrugerne, for der er en villighed til at betale. Se bare på den succes, Netflix har!”

– På Netflix kan man se et stort antal serier for 79 kroner – stort set det samme, som en enkelt biografbillet koster. Det er vel ikke så mærkeligt, at filmbranchen mener, at Netflix og lignende streaming-tjenester udhuler økonomien?

”Det kan jeg sagtens forstå. Og det er også derfor, at vi har foreslået, at man satser på et premium video on demand, hvor kunderne betaler en højere pris, men til gengæld får nyere film at se. Vi har ikke de præcise løsningsmodeller, men vi er kommet med nogle forslag, og hvis man kigger på musikbranchen, er det faktisk lykkedes. Så filmbranchen skal holde op med at pibe og find ude af, hvad der skal til for at skabe ny forretning og ny vækst. Kom dog ind i kampen!”