Den 48-årige syriske Zaher og hans familie skulle være rejst ud af Danmark, men får lov at blive. Det afgjorde Flygtningenævnet fredag, da de første to af seks prøvesager om syriske flygtninge endte med medhold til syrerne i begge sager.

Sagerne handler om, at Udlændingestyrelsen vurderer, at sikkerheden i og omkring den syriske hovedstad, Damaskus, er blevet så sikker, at syriske flygtninge, der har fået midlertidigt ophold i Danmark, kan begynde at vende hjem.

Derfor modtog Zaher og hans familie for to måneder siden et brev fra Udlændingestyrelsen om, at familiens asyl- og opholdstilladelse ikke ville blive forlænget – men den afgørelse er nu omstødt af Flygtningenævnet.

»Jeg er bare så glad for, at jeg nu kan føle mig sikker her i Danmark,« lød det fredag fra Zaher, da han sammen med sin hustru, Lina, og parrets tre døtre modtog afgørelsen.

»Jeg har fået min opholdstilladelse, nu kan jeg tage mig af min familie.«

I begge de sager, der blev afgjort fredag, lagde Flygtningenævnet vægt på, at de ikke stoler på garantier fra de syriske myndigheder og derfor ikke er sikre på, hvordan hjemvendte flygtninge vil blive modtaget.

Det glæder Asylchefchef Eva Singer fra Dansk Flygtningehjælp, fordi det viser, at Flygtningenævnet ser med stor alvor på menneskerettighedssituationen i Syrien – og ikke kun fokuserer på den generelle sikkerhed i form af risiko for krigshandlinger og bomber.

»Afgørelserne siger derfor mere om, hvordan de ser på menneskerettighedssituationen, end hvordan de ser på den generelle sikkerhed,« siger Eva Singer, der vurderer, at Flygtningenævnet sandsynligvis også vil have et stærkt fokus på menneskerettigheder i de kommende fire prøvesager, der afgøres mandag og tirsdag.

»I forhold til de resterende prøvesager kan man i hvert fald sige, at de generelt lægger en forsigtig linje i forhold til menneskerettighedssituationen.«

Flygtningenævnet afgjorde fredag, at 48-årige syriske Zaher og hans familie får lov til at blive i Danmark. Her er Zaher efter afgørelsen. Daham Alasaad

Ændret vurdering af sikkerhed

Som Information tidligere har fortalt, ændrede Flygtningenævnet i december sidste år deres vurdering af sikkerhedsforholdene i Syrien. Siden 2013 havde nævnet ellers anlagt den linje, at situationen i Syrien generelt var så usikker, at der var grundlag for at tildele flygtninge midlertidig beskyttelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3. Derfor havde så godt som alle syriske flygtninge kunnet få ophold i Danmark.

Men på mødet i december for Flygtningenævnets øverste organ, Koordinationsudvalget, blev linjen ændret. Nu mente nævnet ikke længere, at forholdene i det borgerkrigshærgede land var uændrede.

Baggrunden for den ændrede vurdering var en såkaldt fact finding mission til Syrien, som Udlændingestyrelsen i samarbejde med Dansk Flygtningehjælp gennemførte i november 2018. På baggrund af fem dages besøg og samtale med i alt 12 kilder lød konklusionen, at forholdene omkring hovedstaden Damaskus var blevet relativt roligere, da der det seneste halve år ikke havde været nogen ’sikkerhedsbegivenheder’ på den vej, der forbinder Damaskus by med lufthavnen. Antallet af checkpoints i og omkring Damaskus var kraftigt reduceret mange steder, og det var kort sagt blevet nemmere at bevæge sig rundt.

Selv om der var en del forbehold i rapporten – bl.a. var situationen fortsat meget spændt vest for Aleppo – så tegnede den alt i alt et billede af mere sikre forhold i hovedstadsområdet. For syrere fra Damaskus, som ikke var personligt forfulgt, ville det med andre ord ikke længere nødvendigvis være risikabelt at vende hjem. På basis af rapporten besluttede Udlændingestyrelsen i april ikke at forlænge opholdstilladelserne til en række syrere, hvorefter deres sager skulle vurderes af asylmyndighedernes øverste instans, Flygtningenævnet, som prøvesager.

Vurdering i tre led

Ifølge Informations oplysninger skal Flygtningenævnet i de seks prøvesager gennemføre en vurdering i tre led: Først skal nævnet finde ud af, om Udlændingestyrelsens vurdering af forholdene i Damaskusområdet holder stik, altså om der ikke længere er grundlag for den midlertidige beskyttelse, som paragraf 7, stk. 3 medfører.

Hvis det er tilfældet, skal nævnet videre vurdere, om der kan være et individuelt asylmotiv set i forhold til den aktuelle situation for hjemvendte syrere. Sagt på en anden måde: Om syrerne risikerer noget, hvis de blev udsendt til deres hjemland.

Hvis begge disse vurderinger taler for ikke at forlænge opholdstilladelsen, skal nævnet endelig vurdere, om en inddragelse af opholdstilladelsen vil være et indgreb i privat- og familielivet, som ville være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.

Der er det særlige for de syriske flygtninge, der har fået midlertidigt ophold i Danmark i medfør af paragraf 7, stk. 3, at ændringerne i deres hjemland ikke behøver at være så fundamentale, varige og stabile, som kræves for at kunne inddrage opholdstilladelsen for en konventionsflygtning. For folk med ophold efter paragraf 7, stk. 3 er det tilstrækkeligt, hvis der er forbedringer, selv om forholdene fortsat er alvorlige og må betegnes som skrøbelige og uforudsigelige, bare ændringerne ikke findes at være af helt midlertidig karakter.

Desuden gælder det, at de hensyn, som myndighederne ellers skal tage i betragtning, når en opholdstilladelse ikke skal forlænges eller inddrages – bl.a. tilknytning til arbejdsmarkedet, deltagelse i foreningsliv og danskkundskaber – slet ikke skal medregnes, når det drejer sig om flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus. Det var indeholdt i det forslag til ændring af udlændingeloven, som daværende justitsminister i SR-regeringen Mette Frederiksen (S) fremsatte i november 2014.