Politikere og civile organisationer er dybt bekymrede for de konsekvenser, som ACTA-aftalen vil få for danske internetbrugere. De påpeger, at aftalen er så indviklet og ukonkret, at selv handels- og investeringsminister Pia Olsen Dyhr (SF) har svært ved at holde styr på fakta om ACTA.

Det fremgår af de 13 høringssvar, Information har modtaget i forbindelse med en høring om aftalen, Information har arrangeret med DR, og som finder sted i dag.

Kritikken går på, at ministeren fejlfortolker aftalen, når hun hævder, at udbydere af hjemmesider ikke kan pålægges ansvar for ulovligt indhold, og når hun påstår, at aftalen sigter mod systematisk og kommercielt videresalg af copyrightmateriale.

Udbredt selvcensur

IT-politisk Forening peger på, at aftalen medfører, at hjemmesider kan pålægges at fjerne indhold udelukkende på grundlag af mistanke om brud på ophavsretten.

Aftalen lægger op til en vis grad af straffrihed, hvis indehaveren af hjemmesiden ikke ved, at indholdet er ulovligt. Men så snart at han/hun får kendskab til det, f.eks. ved en henvendelse fra rettighedshavere, skal vedkommende umiddelbart derefter fjerne det, hvis vedkommende vil undgå at pådrage sig retsligt ansvar.

Det er derfor, ifølge IT-politisk Forening, juridisk korrekt, når Pia Olsen Dyhr, kulturminister Uffe Elbæk (R) og erhvervs- og vækstminister Ole Sohn (SF) i en kronik i Information den 11. februar i år hævder, at »ACTA heller ikke (ændrer) på, at udbyderen af en hjemmeside ikke kan gøres ansvarlig for evt. materiale, der ligger ulovligt på hjemmesiden, f.eks. ulovlige filer med musik eller film, hvis udbyderen ikke har kendskab til, at materialet er ulovligt«.

De små fisk

Problemet i denne sammenhæng er bare ordet ’kendskab’, da det betyder, at straffrihedens falder, hvis en udbyder af en hjemmeside bliver gjort opmærksom på forholdet fra en evt. rettighedshaver.

Derved får rettighedshavere de facto mulighed for diktere hjemmesiders indhold uden om domstolene, skriver foreningen, der frygter udbredt selvcensur som følge af aftalen.

Hos Liberal Alliance er man også langtfra tilfreds med aftalens udformning, som man mener, ministeren må have misforstået, da hun i DR2’s Deadline 2. februar påstod, at man kun ville gå efter »de store fisk«.

Den skelnen eksisterer nemlig slet ikke i ACTA, siger Liberal Alliances udviklingsordfører, Mette Bock, og henviser til aftalens artikel 6, hvor der står, at enhver overtrædelse skal forfølges.

»Hvis man holder aftalens ordlyd op mod ministerens udtalelser, så står det jo klart for enhver, at ministerens udtalelser i Deadline og aftalens ordlyd ikke hænger sammen,« siger hun.

At man ikke skelner mellem såkaldt store og små fisk er endnu mere problematisk, når Danmark med ACTA kan blive tvunget til at føre strafferetslige sager mod personer, der ligger inde med indhold uden at have videresalg til hensigt, mener man i IT-politisk forening.

»Før blev de fleste af sådanne sager jo kørt som civile søgsmål, men nu hvor Danmark kan blive tvunget til at føre strafferetslige mod selv de mindste lovovertrædere, så giver det myndighederne nogle helt andre muligheder for overvågning af borgernes adfærd på nettet,« siger formand i IT-politisk Forening og ph.d. i datalogi Niels El­gaard Larsen.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Pia Olsen Dyhr, men i en mail til Information skriver hun, at det er normalt at forholde sig til både små og store sager i en juridisk formuleret traktat som ACTA. Men at der i ACTA dog er indbygget et »proportionalitetskriterium, der giver landene mulighed for at gennemføre særligt indgribende foranstaltninger i deres nationale lovgivning over for organiseret ulovlig kopiering i stor målestok.«