Da de sidste danske kamptropper forlod Afghanistan i 2014, var tiden inde til at samle op på erfaringerne fra 13 års indsats i landet, besluttede Folketingets partier.

Opgaven med at samle erfaringerne blev fordelt mellem Forsvarsakademiet, Dansk Institut for Internationale Studier og et konsulentfirma ved navn Landell Mills, som hver skulle levere en rapport om en del af indsatsen. De tre rapporter blev præsenteret for Folketinget i 2016.

»Det er vigtigt, fordi vi skal lære af disse erfaringer. Både vedrørende de ting, som gik godt, og de ting, som vi kunne have gjort bedre og anderledes,« som daværende forsvarsminister Peter Christensen (V) forklarede.

Allerede dengang blev projektet kritiseret af militærforskere for at være for ukritisk og snævert fokuseret, uden at svare klart på, om krigsindsatsen, der kostede 43 danske soldater livet, var prisen værd.

Nu viser det sig oven i købet, at Forsvarsministeriet bag kulissen har påvirket fremstillingen af den danske indsats i den ene af rapporterne.

Berlingske kan nu dokumentere, at rapporten fra Forsvarsakademiet, som omhandler det civilt-militære samarbejde i Afghanistan, blev sendt til gennemsyn i Forsvarsministeriet, som opfordrede til at slette eller omskrive en lang række af rapportens mest kritiske konklusioner.

»Der er en tendens i ministeriets kommentarer til rapporten: Det er overvejende de kritiske passager, man beder om at få nuanceret eller pillet ud,« siger professor emeritus Heine Andersen fra Københavns Universitet, specialist i forskningsfrihed, som Berlingske har bedt om at gennemgå Berlingskes dokumentation.

»Det her er ikke OK, det må jeg sige. Den her rapport falder uden for kategorien forskning, men under alle omstændigheder er det vildledning af læserne, når man ikke deklarerer, at Forsvarsministeriet har haft indflydelse på, hvad der skal stå,« siger Heine Andersen.

Kritiske passager slettet: Vestlige tiltag »faciliterede korruption«

Berlingske har fået aktindsigt i et udkast til rapporten, hvori ministeriet har tilføjet 27 kommentarer. De handler med ganske få undtagelser om kritiske passager, som ministeriet ønsker ændret eller slettet. I 14 af tilfældene har Forsvarsakademiet imødekommet ministeriets forslag helt eller delvist, så passagerne er ændret i den færdige rapport.

I en passage om Forsvarsministeriets og Udenrigsministeriets fælles sekretariat, som skulle forberede politikken for den samtænkte indsats i Afghanistan, lød det oprindeligt i rapporten, »at der reelt sjældent blev drøftet strategi, planlægning eller udvikling af samtænkning i missionerne« i sekretariatet.

Ministeriet foreslår, at hele det pågældende afsnit »justeres, så der blot er en (kortere) faktuel beskrivelse af, at der foregik samtænkning på et strategisk niveau også, [...] men at dette ikke behandles i rapporten jf. opgavebeskrivelsen«.

Det forslag har Forsvarsakademiet fulgt, så afsnittet er fjernet fra den endelige rapport.

»Man har altså et sekretariat, hvor man ikke drøfter det, man skal drøfte. Det er med andre ord et af de væsentligste kritikpunkter, som ministeriet her foreslår at stryge,« siger Henning Jørgensen, selvstændig militærsociolog, som også har gennemgået udkastet for Berlingske.

Ministeriet har også foreslået at forkorte et afsnit, hvori det oprindeligt lød: »Erfaringen var, at vestlige mekanismer til at forebygge korruption, f.eks. hemmelige udbud, faktisk faciliterede korruption og vanskeliggjorde monitering«.

Afsnittet er forkortet i den endelige rapport, og det fremgår ikke længere, at de vestlige mekanismer »til at forebygge korruption« tværtimod kunne fremme korruption.

I en anden opsigtsvækkende passage konkluderer Forsvarsakademiet, »at man i missionsområdet ikke havde en klar ide om, hvordan den politiske intention om samtænkning skulle udmøntes. Aktiviteter, som i den politiske Helmandplan var samtænkte, blev i virkelighedens Afghanistan ofte gennemført uden sammenhæng. Både udsendte enheder og stabiliseringsrådgiverne har i interviews udtrykt, at de politiske planer ikke var tilstrækkelige«.

Den passage foreslår Forsvarsministeriet, at man fjerner helt fra rapporten. Forsvarsakademiet har beholdt passagen, men i en væsentligt opblødt version.

»Det er en meget afslørende passage. Politikerne og embedsmændene har ikke givet de danske officerer tilstrækkelige retningslinjer for deres arbejde. Det har Forsvarsministeriet ønsket at fjerne. Det er et forsøg på at føre den danske befolkning og måske også de danske politikere bag lyset,« siger militærsociolog Henning Jørgensen.

FAKTA Forsvarsministeriets kommentarer til rapporten Berlingske har fået aktindsigt i et udkast til rapporten, hvori ministeriet har tilføjet 27 kommentarer. Ikke alle ministeriets forslag er imødekommet, men i 14 tilfælde har Forsvarsakademiet fulgt ministeriets forslag helt eller delvist, så passager er ændret i den færdige rapport. Berlingske bringer her et udvalg af kommentarerne: I en passage omtaler Forsvarsakademiet en pulje, der skulle anvendes til kapacitetsopbygningprojekter: »men da godkendelsen af disse skulle ske i København, trak det så meget ud, at rådgiverne og de militære enheder fandt, at værdien af projekterne blev begrænset«. Den passage vil Forsvarsministeriet gerne have blødt op. Forsvarsakademiet har tilføjet ministeriets foreslåede passage som en fodnote. I en anden passage skriver Forsvarsakademiet om Udenrigsministeriets problemer med at rekruttere rådgivere: »Det var i hele perioden meget vanskeligt at rekruttere rådgivere.« Her vil Forsvarsministeriet gerne have tilføjet positive oplysninger om indsatsen: »Foreslået at det afspejles lidt tydeligere, at – selvom der bestemt var udfordringer ift. rekruttering – blev der gjort en indsats herfor i KBH.« Det forslag har Forsvarsakademiet fulgt, så formuleringen er mere positiv i den endelige rapport. I en passage afslører Forsvarsakademiet på baggrund af interview, at de danske rådgivere var dårligt forberedte på deres opgave i missionsområdet: »Rådgiverne modtog normalt ikke forberedende briefinger i Udenrigsministeriet forud for deres udsendelse, ligesom de ikke fik en opgaveanvisning for den indsats, man forventede af dem.« Den passage vil Forsvarsministeriet gerne have blødt op, fordi ministeriet »ikke kan genkende« den oplysning, selv om den bygger på interview med rådgivere. Det forslag har Forsvarsakademiet ikke fulgt i den endelige rapport. I en bemærkelsesværdig passage skriver Forsvarsakademiet, at »det en erfaring, at den enkelte danske aktør i den samtænkte indsats, civile som militære, havde motiver og dagsordener, og ofte holdt sig til sin egen forudfattede dagsorden eller egne institutionaliserede motiver«. Heller ikke den beskrivelse »kan genkendes« i Forsvarsministeriet, og selve formuleringen er man heller ikke glad for: »Er meget absolut formuleret. Måske man kan overveje at opbløde formuleringen?« Det forslag har Forsvarsakademiet imødekommet, så formuleringen er blødt op i den endelige rapport. Her lyder det i stedet, at »den enkelte danske aktør i pressede situationer, hvor en indsats skulle prioriteres på grund af sikkerhedsforholdene eller manglen på ressourcer, forsvarede sit eget ressort og udviste mindre tilbøjelighed til at samtænke indsatsen«. I en anden opsigtsvækkende passage konkluderer Forsvarsakademiet: »På den baggrund er den helt overordnede erfaring fra Helmand, at stabilisering og samtænkning ikke var tilstrækkeligt operationaliseret under den danske indsats i Afghanistan.« Den passage vil Forsvarsministeriet gerne have ændret, så konklusionen bliver stort set den modsatte: »Foreslås tilpasset således at den i højere grad afspejler de tidligere afsnit, hvor det netop fremgår, at CIMIC og STAB (stabilisering, red.) supplerede hinanden godt og faktisk fungerede.« I den endelige rapport har Forsvarsakademiet slettet passagen. FOLD UD FOLD UD

»Udelukkende forslag«

I en korrespondance mellem ministeriet og Forsvarsakademiet, som Berlingske også har fået indsigt i, understreger en fuldmægtig fra ministeriet, at kommentarerne »udelukkende skal ses som Forsvarsministeriets forslag og bemærkninger«, og at Forsvarsakademiet alene afgør rapportens indhold.

En del af rapportens kritiske passager står stadig tilbage i den færdige version, og flere af passagerne har Forsvarsministeriet ikke kommenteret. Således fremstår den civilt-militære indsats og de danske stabiliseringsprojekter i Afghanistan overordnet set heller ikke særligt vellykkede i den endelige rapport.

I den politiske aftale fra 2014 om erfaringsopsamlingen hedder det, at Forsvarsministeriet og Udenrigsministeriet – i samarbejde med Forsvarsakademiet – skulle lave erfaringsopsamlingen fra Afghanistan.

Det er efterfølgende blevet til, at Forsvarsakademiet, som er en selvstændig myndighed i Forsvaret, skulle lave rapporten. I rapporten står akademiet som den eneste afsender med Steen Bornholdt Andersen, oberstløjtnant ved Forsvarsakademiet, som hovedforfatter. En anden forfatter er Niels Klingenberg Vistisen, som til daglig er ansat som specialkonsulent i Forsvaret, men som på det tidspunkt var tilknyttet Forsvarsakademiet som projektforsker.

Ifølge både Forsvarsministeriets og Udenrigsministeriets præsentationer er rapporten kun lavet af Forsvarsakademiet.

De sidste danske kamptropper forlod Afghanistan i 2014. Spørgsmålet om at belyse den danske indsats i Afghanistan har været et omstridt emne, siden den forrige regering besluttede at nedlægge Irak- og Afghanistankommissionen. Fold sammen Læs mere Læs mere

Ikke accepteret på et universitet

Det er ikke nævnt med et ord, at rapporten har været sendt forbi Forsvarsministeriet for kommentarer.

»Det er et grundprincip i forskning, at det tydeligt fremgår med navns nævnelse, hvem der har bidraget til indholdet. Det står klart, at det ikke er overholdt her. På et universitet ville det blive betragtet som et normbrud, som ikke burde have fundet sted,« siger professor emeritus Heine Andersen.

På Københavns Universitet ville et tilsvarende forløb ikke blive accepteret, bekræfter Henrik Breitenbauch, leder af Center for Militære Studier ved Københavns Universitet.

»Det er selvfølgelig et problem, når en opdragsgiver forsøger at påvirke kritiske passager. Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke kunne acceptere en model, hvor ministeriet havde krav på at få tilsendt udkast og komme med kommentarer. Armslængdeprincippet er en fuldstændig fast praksis hos os,« siger Henrik Breitenbauch.

På Forsvarsakademiet forklarer Jimmy Schjødt-Thomsen, chef for ledelsessekretariatet, at rapporten ikke udgør egentlig forskning, men at den ikke desto mindre lever op til akademiets principper for god forskning.

»Der er ikke tale om forskning, men om en rapport baseret på indhentede erfaringer. Dog har FAK i metodevalg og krav om evidens naturligvis fulgt FAKs almindelige principper for god forskning,« skriver Jimmy Schjødt-Thomsen i en e-mail til Berlingske. FAK er en intern forkortelse for Forsvarsakademiet.

Hvad angår principperne for god forskning, skriver Forsvarsakademiet på sin hjemmeside, at »der skal være tillid til validiteten af FAKs ydelser, og der må ikke kunne sås tvivl om resultaterne og/eller konklusionerne – derfor arbejdes der fuldkommen uafhængigt af interesser«.

FAKTA Bag om artiklen Berlingske har skrevet en række artikler om uafhængigheden hos de institutioner, som finansieres delvist af Forsvarsministeriet. For at belyse, hvor konkret ministeriets påvirkning har været, har Berlingske bedt om aktindsigt i ministeriets eventuelle rettelser eller bemærkninger til rapporter fra Forsvarsakademiet, Center for Militære Studier ved Københavns Universitet og Dansk Institut for Internationale Studier (DIIS). For DIIS’ og Københavns Universitets vedkommende har den slags ikke fundet sted. Hos Forsvarsakademiet er erfaringsopsamlingen fra Afghanistan det eneste tilfælde. FOLD UD FOLD UD

Bliver stukket under stolen

Men Forsvarsakademiets forklaring holder ikke, vurderer Heine Andersen.

»Hvis Forsvarsakademiet selv påberåber sig almindelig forskningsskik, så vil jeg sige, at det ikke er korrekt. Almindelige principper for god forskning ville have tilsagt, at man som minimum skrev, at man har modtaget kommentarer fra personer i Forsvarsministeriet,« siger han.

»Uanset, om det er forskning eller ej, så skal det ud fra almindelig kildekritisk indstilling fremgå, hvem der er ophav. Det lærer vi vores studerende som en grundlæggende ting. Når den slags bliver stukket under stolen, bør man blive lidt mistænksom,« siger Heine Andersen.

Berlingske ville gerne have talt med rapportens hovedforfatter, Steen Bornholdt Andersen, om forløbet. Men han har ikke besvaret Berlingskes henvendelse.

Berlingske ville også gerne have talt med Forsvarsministeriet om sagen, men ministeriet har ikke ønsket, at de ansvarlige personer stiller op til interview. I stedet har en presserådgiver fra ministeriet sendt en skriftlig kommentar om, at Forsvarsministeriets kommentarer kun var forslag og bemærkninger, og »at Forsvarsakademiet alene afgør rapportens indhold«.

Berlingske har også spurgt, om ministeriet vurderer, at forløbet udgør en redelig måde at gennemføre en erfaringsopsamling fra Afghanistan på. Og hvorfor Forsvarsakademiet fremstår som den eneste afsender af rapporten. Det har ministeriet ikke svaret på.