Tammikuussa Ruotsi otti käyttöön lentoveron, jonka tarkoituksena on hillitä lentämisestä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä. Lentovero on noin 6 euroa kotimaanlennoilta ja noin 41 euroa mannertenvälisiltä lennoilta.

Suomessa lentoliikennettä sen sijaan tuetaan julkisilla rahoilla. Suomessa kaupallisia lentoasemia operoivan Finavian lentoasemista Helsinki-Vantaan lentoasema on ainoa kannattava lentoasema. Helsinki-Vantaan voitoilla Finavia tukee sen 18 maakuntakentän tekemiä tappioita. Nämä maakuntakentät tekevät tappioita 20 miljoonaa euroa vuodessa. Keskimäärin yksittäinen maakuntakenttä tekee siis tappiota noin miljoona euroa vuodessa.

Maakuntakenttien tuki on epäläpinäkyvää

Valtio-omisteisen Helsinki-Vantaan tekemät voitot ovat julkisia varoja siinä missä veroeurotkin. Siksi niiden käytöstä pitäisi päättää samoin periaattein kuin muidenkin julkisten varojen. Nykyjärjestelmässä näin ei kuitenkaan tehdä. Maakuntakenttien tukemisen sijaan olisi mahdollista jakaa nuo 20 miljoonaa valtiolle osinkoina, jolloin ne voitaisiin käyttää esimerkiksi koulutukseen tai terveydenhuoltoon.

Olisi myös aivan hyvin mahdollista että hallituksen budjettineuvotteluissa todettaisiin että maakuntakenttien tukeminen on paras käyttö noille rahoille. Nyt, kun tuki jaetaan Finavian sisäisesti, rahankäytön priorisointi on epäläpinäkyvää ja epädemokraattista. Finavia ei esimerkiksi julkista tarkempia tietoja siitä miten tappiot jakautuvat kenttien välillä.

Lentoaseman operointi on korkeiden kiinteiden kulujen vuoksi volyymibisnestä. Tämän vuoksi suurten liikennemäärien Helsinki-Vantaa on niin kannattava, että se pystyy kannattalemaan pitkää listaa tappiollisia kenttiä. Se myös tarkoittaa sitä, että kaikista pienimmät kentätä tekevät suurimmat tappiot.

Lentomatkustajien pitäisi maksaa lennon kustannukset

Esimerkiksi Savonlinnan lentoasema on Finavian verkoston pienimmästä päästä. Sen vuoksi sen tappiot ovat luultavasti selvästi yli miljoonan euroa vuodessa. Oletetaan kuitenkin, että se yltää keskimääräisen kannttavuuteen (vai tappiollisuuteen?). Helsinki-Vantaan lentokentältä tulevan miljoonan euron subvention lisäksi Savonlinnan kaupunki ja Liikennevirasto tukevan Helsinki-Savonlinna välin liikennettä 2,2 miljoonalla eurolla vuodessa.

Kokonaisuudessaan Savonlinnan lentokentän käyttäjät saavat siis vähintään 3,2 miljoonaa euroa julkista tukea vuodessa. Edellisen 12 kuukauden aikana Savonlinnan lentoaseman kautta on kulkenut noin 12 070 matkustajaa. Julkista tukea maksetaan siis 265 euroa per matkustaja.

Savonlinnan lentoaseman kautta kulkevia matkustajia tuetaan tällä hetkellä suhteettoman paljon. Jos tuet poistettaisiin, niin meno-paluulennon hinta Helsingistä Savonlinnaan nousisi 530 euroa. Veikkaan, että melko harva matkustaja olisi valmis maksamaan tuota todellista kustannusta. Lentoverolla on omat hyvät puolensa, mutta ensiksi Suomen tulisi pistää lentomatkustajat maksamaan edes lennosta aiheutuvat suorat kustannukset.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.