Iltalehti kysyi kolmen yrityksen kokemuksia työvoimapulasta.

Suomalaiset yritykset kamppailevat usealla alalla työvoimapulan ja kohtaanto-ongelman kanssa.

Iltalehden haastattelemat yrittäjät pohtivat asiaa laajasti ja esittävät parannusehdotuksiaan.

Ongelma vaivaa Euroopassa laajemminkin, mutta toiveet kohdistuvat muun muassa Sanna Marinin hallitukseen.

Tammikuun 29. päivä hallitus kommentoi työllisyystoimiaan – työperäisen maahanmuuton edistäminen keskeinen keino: ”Nyt viesti on se, että osaajia löytyy muualta”.

Avointen työpaikkojen määrä jatkoi kasvuaan koko viime vuoden. Töitä olisi tarjolla, mutta työntekijöitä ei löydy. Työvoimapula vaivaa lähes koko Suomea.

Lihasäilykkeitä valmistavassa Säilyke Herttuassa paiskitaan töitä hiki hatussa. Uuraisilla Keski-Suomessa sijaitsevassa yrityksessä hoidetaan vielä viime vuoden tilauksia, vaikka pitäisi jo tehdä muita tuotteita.

– Olisi pitänyt aloittaa myyntipurkkien tekeminen, mutta se on myöhässä. Tämä johtuu siitä, että en saanut viime vuonna riittävästi työvoimaa sesonkiajaksi. Työvoimapulasta johtuvista viivästymisistä maksetuilla reklamaatioilla ja virheillä olisin voinut palkata kaksi työntekijää, Säilyke Herttuan toimitusjohtaja Mikko Somiska kertoo.

Miksi yritykset eivät löydä työntekijöitä? Ongelma on yhden vastaajan mukaan yhteinen koko Euroopassa. Silja Viitala / Aamulehti

Somiska työllistää läpi vuoden kaksi työntekijää. Pääsesonki alkaa syksyllä, kun hirvenmetsästys käynnistyy. Yritys tuottaa erilaisia hirvenlihatuotteita ja -säilykkeitä metsästäjille.

Vuosittain yrityksessä tehdään 300 000–350 000 lihapurkkia. Noin puolet purkeista tehdään sesongissa kahden ja puolen kuukauden aikana. Silloin lisätyövoiman tarve on reilut 10 henkilöä.

– Edellisvuonna otin kaikki töihin, jotka vain hakivat töitä. Työ ei vaadi minkään alan pohjakoulutusta vaan me itse koulutamme työntekijämme, Somiska sanoo.

LUE MYÖS Näille aloille Suomi aikoo houkutella tuhansia työperäisiä maahanmuuttajia

Mikko Somiska sanoo palkanneensa edellisvuonna kaikki hänelle töihin hakeneet ihmiset. MIKA RINNE

”Joku systeemissä mättää”

Viime vuonna Somiska sai TE-toimistosta 10-15 työnhakijan tiedot ja kutsui kaikki työhaastatteluun. Kolme tuli paikalle, ja heistä kaksi työllistyi muualle. Somiska arvioi sen osoittavan, että työtä tekevä saa kyllä töitä.

Yrittäjän mukaan hän maksaa määräaikaisille työntekijöille työehtosopimuksen mukaista palkkaa. Se ei tahdo riittää.

– Ymmärtäisin sen, jos kilpailisin työntekijöistä naapuritontin yrityksen kanssa. Näin ei ole vaan kilpailen yhteiskunnan tukien kanssa. Se on todella erikoista, että joudutaan laskemaan kannattaako tulla töihin. Se on epäreilu tilanne.

Yrittäjä haluaa Sanna Marinin (sd) hallitukselta konkreettisia työllisyystoimia, sillä työvoimapula jarruttaa yrityksen kasvua.

– Minä tarvitsen työvoimaa ja haluan saada homman pyörimään. En koe, että se tulisi minun yrittäjänä ratkaista, vaan se tulee hoitaa julkisen vallan taholta. Ei siinä voi työtöntä syyllistää, mutta joku systeemissä mättää.

Somiskan mukaan jotkut työnhakijat sanovat yhdeksi syyksi, että tuet katkeavat lyhyen pestin aikana. Tukien uudelleen saamisessa kestää niin pitkään, että toimeentulo on uhattuna. Yrittäjä kehottaa julkista sektoria hoitamaan asian kuntoon.

Somiska uskoo vielä, että tämän vuoden sesonkiin löytyy riittävästi työntekijöitä. Hätätapauksessa hän pohtii etsivänsä työvoimaa EU:n ulkopuolelta, kuten Ukrainasta.

– Useat muut yrittäjät ovat olleet yhteydessä ja kehottaneet palkkaamaan ukrainalaisia, koska suomalaisia ei saa töihin.

Juttu jatkuu lomakkeen jälkeen.

Hannu Soimasuon alihankintayritys tarvitsisi oikealla tavalla koulutettuja työntekijöitä. Heitä ei aina tahdo löytyä. MIKA RINNE

Pulaa myös konepajalla

Mänttä-Vilppulassa konepajateollisuuden alihankintaa tekevä Javasko Oy kärsii myös osaajapulasta. Noin 90 henkeä työllistävä yhtiö on jo jonkun aikaa etsinyt joukkoonsa muun muassa koneistajia ja levyseppähitsaajia.

– Meillä on tarjolla haasteellisia ja vaihtelevia töitä, mutta hakijoita ei löydy. Kaikki ammattilaiset ovat töissä. Tässä on kohtaanto-ongelma eli vapaana ei ole riittävällä ammattitaidolla varustettuja työnhakijoita, Javaskon toimitusjohtaja Hannu Soimasuo toteaa.

Hän kävi muun muassa tammikuussa Jyväskylän rekrytointi -tapahtumassa kertomassa avoimista työpaikoista.

– Tusinan verran oli kiinnostuneita, mutta heidän koulutus pitäisi aloittaa aivan alusta, sillä sopivaa pohjakoulutusta ei ollut.

Yhtiö on tehnyt paikallisen ammattikoulun kanssa yhteistyötä alan koulutuksen järjestämistä ja opiskelijoiden löytämistä varten. Soimasuo pitää johtamansa yhtiön palkkausta riittävänä.

Eurooppalainen ilmiö

Työvoimapulan helpottamiseksi yhtiö on käyttänyt ulkomaista työvoimaa 2000-luvun alusta alkaen.

– Ollaan oltu pakotettuja laajentamaan työvoiman hankintaverkostoa, mutta EU:n ulkopuolelta tulevan työntekijän lupakäsittelyajat ovat liian pitkiä, Soimasuo sanoo.

Työvoimapula syvenee Soimasuon mielestä päivä päivältä. Osaajien puute johtuu ikäluokkien eläköitymisestä ja nuorten ikäluokkien pienenemisestä. Toimitusjohtaja arvioi, että ilmiö on yleiseurooppalainen ja kohdistaa katseensa Suomen hallituksen toimiin.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Pihla Groupin Henna Paananen kehottaa oppilaitoksia ja yrityssektoria tukemaan toisiaan jo opiskelijoiden koulutusaikana. MIKA RINNE

Lisää työelämävalmiuksia

Ikkunoita ja ovia valmistajan Pihla Group Oy:n työnantajakuvan kehittäjä Henna Paananen huomauttaa työvoimapulasta puhuttaessa, että yritykset myös löytävät hyviä työntekijöitä.

– Rekrytointi on haastavaa tietyissä tehtävissä, kuten myyntipuolen ja tuotantohenkilöstön saamisessa pienille paikkakunnille. Olemme kuitenkin saaneet myös timanttisia työntekijöitä eli rekrytointi ei ole vain harmaata utua, Paananen kertoo.

Pihla Group työllistää Suomessa noin 650 työntekijää. Pihlan omistaa Euroopan suurin ikkunavalmistaja Inwido AB, jonka yritysryhmässä on kaikkiaan noin 4 500 työntekijää.

Paanasen mukaan sopivan työvoiman saamista jarruttaa ainakin osalla nuorista tietynlainen todellisuudentajun hämärtyminen työpaikkaa hakiessa.

– Kaikilla ei ole riittäviä valmiuksia ja odotukset saattavat poiketa oleellisesti työelämän todellisuudesta. Peruskoulussa ja jopa yliopistoissa olisi syytä tehdä yhteistyötä yritysten kanssa, jotta nuorille saataisiin riittävät työelämävalmiudet, Paananen katsoo.

Marinin hallitukselta Paananen odottaa byrokratian vähentämistä työperäisen maahanmuuton osalta sekä työelämävalmiuksiin panostamista koulutuksessa. Paanasen mukaan byrokratiaa voisi keventää, ja yritysyhteistyötä olisi syytä tehdä jopa ammattikoulutuksessakin.