Mikko Leskinen tekee tällä hetkellä erityisnuorisotyötä vankila- ja päihdetaustaisten nuorten kanssa.

Mikko Leskinen tekee tällä hetkellä erityisnuorisotyötä vankila- ja päihdetaustaisten nuorten kanssa. Nadja Mikkonen / Yle

Mistä on kyse? Kajaanilainen 32-vuotias Mikko Leskinen oli kiusaaja melkein koko peruskoulun ajan.

Nykyään Leskinen työskentelee erityisnuorisohjaajana vankila- ja päihdetaustaustaisten nuorten kanssa.

Koulukiusaaminen on vähentynyt peruskouluissa.

Pieni poika juoksee, minkä jaloistaan pääsee. Alakoululainen on karannut jälki-istunnosta, minne hän on joutunut kolmen muun pojan kanssa. Nämä kolme poikaa ajavat häntä takaa, yksi heistä on Mikko Leskinen.

– Se poika juoksi peloissaan useita kilometrejä talvipakkasessa ilman kenkiä, koska me jahtasimme häntä. Ihan järjetöntähän se oli.

Leskinen alkoi kiusaamaan kolmannella luokalla. Kiusaaminen jatkui vielä jonkin aikaa ammattikoulussa asti. Mikko Leskisen koti-albumi

Leskinen tunnustaa olleensa koulukiusaaja. Lähestulkoon koko peruskoulun ajan. Kiusaamisen syitä oli hänen mukaansa monia.

– Olin luokan pienimpiä ja luulen, että kiusaamisella yritin jotenkin kompensoida omaa huonoa itsetuntoani. Sanoin myös aina kärkkäästi mielipiteeni eri asioihin, mikä monesti ajoi minut ongelmiin muiden lasten kanssa, kertoo 32-vuotias Leskinen.

Kiusaamisen lisäksi Leskinen häiriköi oppitunteja. Hän kertoo, ettei hänellä ollut laisinkaan kunnioitusta koulua tai opettajia kohtaan. Syynä oli se, ettei hän luottanut aikuisiin.

– Ollessani ala-asteella nujakoin toisen pojan kanssa välitunnilla. Eräs opettaja hermostui, vei meidät vessaan ja nosti meidät pitkin kaakeliseinää.

Joka ehtii ensin ilkeilemään, ei välttämättä joudu itse ilkeilyn kohteeksi Vesa Nevalainen

Leskinen ei kertonut kenellekään tapahtuneesta.

– Me olimme pieniä ihmisiä, ja olin siihen päivään asti elänyt turvallisten aikuisten kanssa, niin kyllähän siinä tuli sellainen paniikki. Se oli rankka tilanne, ja muutti minua koululaisena.

– Sen jälkeen tuli kapina koulua vastaan. Koulunkäynti loppui, ja tilalle tuli kiusaaminen ja häiriköinti.

Mikä saa kiusaamaan?

Kiusaajia yhdistävä tekijä on, että he ovat usein sosiaalisesti taitavia ja sen vuoksi onnistuvat jatkamaan kiusaamista pitkäänkin, tätä mieltä on Helsingin kaupungin opetusviraston oppilashuollon päällikkö Vesa Nevalainen.

– Vallastahan siinä on kysymys. Saa toiset valtaansa keinolla millä hyvänsä. Se ehkä yhdistää muuten aika sekalaista joukkoa.

Toiset ovat sanoneet, että kiusaamisen vuoksi heitä on pelottanut tulla kouluun Mikko Leskinen

Myös huono ilmapiiri esimerkiksi luokassa saattaa Nevalaisen mukaan lisätä kiusaamista. Jos lapset eivät tule toistensa kanssa toimeen, lisää se kiusaamista. Siihen saattaa ryhtyä myös sellaisia oppilaita, jotka eivät sitä välttämättä muuten tekisi.

– Jotkut saattavat ajatella, että joka ehtii ensin ilkeilemään, ei välttämättä joudu itse sen kohteeksi.

Vesa Nevalaisen mukaan kiusaaja pyrkii saamaan valtaa kiusaamisellaan. Yle

Mikko Leskinen tekee tällä hetkellä erityisnuorisotyötä vankila- ja päihdetaustaisten nuorten kanssa. Hän kertoo, että monilla hänen tapaamillaan kiusaajilla on taustalla päihde- tai mielenterveysongelmia.

– Moni on myös kokenut kotona kiusaamista ja väkivaltaa. Kyllähän sellainen välittyy nuoreen ja altistaa huonolle käyttäytymiselle.

Kiusaamisella on myös uusia muotoja

Kun ennen kiusaamista tapahtui koulumatkoilla ja välitunneilla, ilmenee sitä nykyään Nevalaisen mukaan ennen kaikkea sosiaalisessa mediassa.

– Se on siinä mielessä hankalaa, koska kiusatusta voi niin nopeasti laittaa tietoa nettiin ja sitä on hyvin hankala saada sieltä pois. Ja moni ihminen saa nähtävilleen kiusaajan viestin. Siksi siihen on vaikea puuttua, Nevalainen sanoo.

Myös Leskiselle netissä tapahtuva kiusaaminen on tullut tutuksi työn kautta. Hänen mukaansa on yleistä, että tehdään esimerkiksi WhatsAppiin keskusteluryhmiä, joissa haukutaan kiusattua tai tykätään porukalla joidenkin kuvista ja jonkun toisen kuvista ei ollenkaan.

– Vanhempienkin olisi hyvä olla verkossa ja seurata omien lapsien tekemistä siellä. Kiusaamista on nykyään paljon hankalampi nähdä kouluissa, kun se ei välttämättä näy eikä kuulu siellä käytävillä.

Fyysinen väkivalta tai sen ei ole kuitenkaan kadonnut. Kouluterveyskyselyn (siirryt toiseen palveluun) mukaan sitä on kokenut vuoden aikana lähes neljäsosa 8.–9. luokkalaisista pojista ja noin kuudesosa samanikäisistä tytöistä. Se on jopa aavistuksen enemmän kuin vuosituhannen vaihteessa, kun sosiaalista mediaa ei vielä ollut.

Yksikin kiusaamistapaus on liikaa

Koulukiusaaminen on myös Vesa Nevalaisen mukaan vähentynyt. Hän kuitenkin painottaa, että yksikin tapaus on liikaa.

Myös kouluterveyskyselyt osoittavat, että kiusaaminen on vähentynyt etenkin peruskoulun 8. ja 9.-luokkalaisten keskuudessa tällä vuosikymmenellä (siirryt toiseen palveluun) (THL).

Kiusaamisen estämiseksi tehdään myös ennaltaehkäisevää työtä, ja siihen puututaan Nevalaisen mukaan nykyisin aiempaa paremmin.

– Erilaisilla ohjelmilla pyritään kehittämään lasten sosiaalisia- ja tunnetaitoja, jotta he oppisivat tunnistamaan, milloin toisesta tuntuu pahalta. Ja jotta he oppisivat myönteisesti ja hyvällä tavalla tulemaan toistensa kanssa toimeen eikä kiusaamalla.

Fyysinen kiusaaminen on vähentynyt. Kiusaamista tapahtuu nykyään enemmän sosiaalisessa mediassa. Tiina Jutila / Yle

Uudessa opetussuunnitelmassa painotetaan yhdessä työskentelyä. Oppilaat eivät Nevalaisen mukaan enää opiskele niin paljon yksin kuin aiemmin, vaan asioita tehdään enemmän ryhmissä.

– Sehän pakottaa oppimaan yhdessä työntekoa ja toimeen tulemista. Se on ihan hyvä lähtökohta kiusaamisen ehkäisemiseksi.

Toiset ovat sanoneet, että kiusaamisen vuoksi heitä on pelottanut tulla kouluun Mikko Leskinen

Myös Leskisen kiusaamiseen puututtiin hänen kouluaikoinaan. Monet kerrat hänet istutettiin keskustelemaan opettajien ja kiusattujen kanssa saman pöydän ääreen.

– Joidenkin kanssa meistä tuli kavereita. Kun puolueeton aikuinen ihminen oli selvittelemässä, niin asioita pystyttiin käsittelemään paljon paremmin. Olisi niitä keskusteluja varmaan pitänyt olla paljon enemmän, mutta siihen aikaan sitä ei ehkä ymmärretty niin paljon kuin nykyään.

Kiusatun kuunteleminen tärkeintä

Nevalaisen mukaan sellaiset tapaukset, joissa kiusattu joutuu vaihtamaan kiusaamisen vuoksi koulua, ovat aina hieman ongelmallisia.

– Joillekin kiusatulle koulun vaihtaminen saattaa olla hyvä ratkaisu, kun taas toiselle se voi olla todella huono juttu.

Kiusatulle avun tarjoamisessa tulee olla tarkkana, jottei kiusatulle tulisi sellaista oloa, että hän on tehnyt jotain väärin. Tiina Jutila / Yle

Kiusaamistapauksissa onkin Nevalaisen mukaan tärkeää kuunnella kiusattua ja sitä mitä hän tarvitsee. Avun tarjoamisessakin tulee kuitenkin olla tarkkana.

– On ollut tilanteita, joissa kiusatulle on tarjottu vaikka valmennusta, että näin pidät puolesi. Ja kiusattu kysyy, miksi sinä minulle tällaista tarjoat, en minä halua muuttua enkä minä ole tehnyt mitään pahaa.

Se ei ole sellainen tauti, että jos saataisiin kaikki pöpöt tapettua maailmasta, niin sitä ei enää missään ilmenisi Vesa Nevalainen

Mikko Leskinen kertoo, että hän on aikuisena kohdannut vanhoja koulukavereitaan ja pyytänyt anteeksi kiusaamistaan. Hänen mukaansa ihmisten reaktiot tapaamisissa ovat vaihdelleet suurestikin.

– Jotkut ovat kertoneet, etteivät he ole edes ajatelleet tapahtuneita kiusaamisena. Toiset ovat sanoneet, että kiusaamisen vuoksi heitä on pelottanut tulla kouluun tai kiusaamisesta on ylipäätään jäänyt tosi paha mieli.

Talvipakkaseen ajettu poika on jäänyt Leskiselle eniten mieleen. Poika vaihtoi koulua, eikä Leskinen ole päässyt vielä tähänkään päivään mennessä pyytämään tältä anteeksi.

Kiusaaminen ei lopu koskaan kokonaan

Kiusaamisen estämisen eteen tehdään paljon töitä, mutta Nevalaisen mielestä sitä tuskin koskaan saadaan kokonaan loppumaan.

– Se ei ole sellainen tauti, että jos saataisiin kaikki pöpöt tapettua maailmasta, niin sitä ei enää missään ilmenisi. Aina on ihmisiä, jotka kokeilevat voisiko kiusaamisella saada itselleen lisää valtaa ystävien tai koululaisten kesken.

– Me voimme pyrkiä kehittämään niin hyvät keinot, että kiusaaminen saataisiin minimoitua.

Minulle oli muodostunut sellainen asenne, että koulu on vain pakollinen paha ja opettajat ovat vihollisia Mikko Leskinen

Lasten vanhemmilla on myös iso vastuu. Heidän pitäisi Nevalainen mielestä olla tietoisia omien lastensa tekemisistä.

– Kiusaaminen pääsee leviämään, kun aikuiset eivät välitä mitä lapset tekevät. Vanhempien tulisi ylläpitää keskusteluyhteys lapsensa kanssa, jotta he uskaltavat kertoa, jos kiusaamista ilmenee.

Kiusaamisen ehkäisyssä johdonmukaisuus on tärkeintä. Tiina Jutila / Yle

Keinoja kiusaamisen lopettamiseksi on monia. Mitä tahansa tehdäänkin, on Nevalaisen mukaan johdonmukaisuus tärkeintä.

– Se ei välttämättä lopu sanomalla, että olkaa kiusaamatta. Pitää seurata paremmin, mihin tilanne keskustelun jälkeen kehittyy.

Anteeksipyyntö

Väkivalta ja huumeet olivat läsnä Mikko Leskisen elämässä yläasteelta pitkälle aikuisuuteen. Huumeista eroon pääsyn myötä alkoi henkinen kasvu. Silloin myös nuoruuden hölmöilyt saivat uutta perspektiiviä.

– Sain asioita käsiteltyä ja mietittyä, mikä on oikein, ja minkälainen ihminen ylipäätään haluan olla.

Älä katkeroidu, kiusaaja ei todellakaan ole sen arvoinen Mikko Leskinen

Olisiko Leskisen kiusaamista saatu pysäytettyä jo lapsena? Mies itse ajattelee, että ei. Hänen omassa asenteessaan kouluympäristöä kohtaan oli niin paljon ongelmia.

– Menin koko ajan väärään suuntaan ja hakeuduin niihin tilanteisiin. Olin niin keskenkasvuinen ja ylienerginen. Minulle oli muodostunut asenne, että koulu on vain pakollinen paha, ja opettajat ovat vihollisia. Minun olisi pitänyt saada kunnioitus koulua kohtaan.

Anteeksi pyytäminen on Leskisen mielestä vähintä, mitä hän voi kiusaamilleen ihmisille tehdä. Kaikille kiusatuille hänellä on kuitenkin yksi viesti.

– Kiusaaminen aiheuttaa monella tasolla todella pahan olon. Missään nimessä ei kannata jäädä yksin omien synkkien ajatustensa kanssa, vaan kertoa niistä jollekin. Älä katkeroidu, kiusaaja ei todellakaan ole sen arvoinen.

Entinen koulukiusaaja Mikko Leskinen kertoo neuvoja niin kiusatuille kuin kiusaajillekin.

Lue myös: "Kiusaaminen voi tappaa." Näin neuvovat kiusatut itse: Kerro. Kuuntele. Puutu.