Nordmenn vil begrense ytringsfriheten

Vern av religion, personvern, sikkerhet og svake grupper er viktigere for nordmenn enn ytringsfrihet.

Norske borgere vil gå lenger enn lovverket i å stoppe ubehagelige ytringer. Microstock

2. sep. 2014 21:56 Sist oppdatert 19. september 2014

Onsdag legges en stor undersøkelse av nordmenns syn på ytringsfrihet frem hos Fritt Ord. Den viser at ytringsfrihet ikke er så viktig for folk flest.

Vil gi slipp på frihet

Når nordmenn blir spurt hva som er viktigst av ytringsfrihet og andre verdier som trygghet fra terror, vern mot rasisme, trakassering og vern av religion, er det gjennomgående ytringsfriheten som taper. Det viser en bredt anlagt undersøkelse av ytringsfrihetens kår i Norge.

— Det virker som om den norske befolkningen tenderer mot å veie andre hensyn tyngre. Det er ganske tydelig at folk er villig til å gi slipp på en del frihet - og ytringsfrihet - av hensyn til for eksempel nasjonal sikkerhet, sier Kari Steen-Johnsen, forsker og en av prosjektlederne ved Institutt for samfunnsforskning.

Mener islam må vernes mer

Forskerne har bedt folk ta stilling til en rekke standpunkter som tester ytringsfrihetens grenser opp mot andre verdier og hensyn, Flertallet, når man trekker fra gruppen som svarer «vet ikke» og «hverken eller», mener ytringsfriheten må vike for disse hensynene:

Trygghet fra terror

Personvern

Beskyttelse av religion

Beskyttelse mot rasisme

Vern mot trakassering og mobbing

Beskyttelse av barn og unge

Det er alltid et balansepunkt mellom ytringsfriheten og andre hensyn som personvern og vern av religion. Men kanskje ligger dette punktet gjennomgående litt langt mot vern i Norge. Generelt er det ganske stor konsensus om hva man kan si og ikke. Da er det også et spørsmål hvor lett det egentlig er å ha avvikende meninger i Norge, sier Steen-Johnsen.

Sterkt bekymringsfullt

Fritt Ords nye direktør, Knut Olav Åmås, mener resultatene indikerer at ytringsfrihet som den mest grunnleggende menneskerettighet og grunnlaget for alle andre rettigheter, slett ikke står så sterkt og solid i Norge som han skulle ønske.

- Mange er tydeligvis villige til å begrense den langt utover lovverkets grenser, og vil helst ikke se og høre for mye av det de ikke liker eller er redd for. Det er sterkt bekymringsfullt i et fritt og åpent samfunn som Norge. Som andre friheter innebærer ytringsfriheten ubehag og farer. Den spenningen må vi lære oss å leve med.

- Hvilke utfordringer gir dette?

Fritt Ord-direktør Knut Olav Åmås er bekymret Fredrik Varfjell

— Det stiller høye krav til den enkelte av oss om å skape et konstruktivt, men ærlig og åpent ytringsklima både i sosiale medier og på arbeidsplassene våre. Så stiller det krav til mediene og alle som har redaktøransvar om å skape offentligheter der store mengder trakassering ikke skremmer vanlige borgere bort. Jeg har stor tro på at vi går i riktig retning – diskusjonene om både medier og sosiale medier er intense og kritiske, og det finnes nok av korrigerende mekanismer. Å bruke kritisk skjønn og etisk dømmekraft når man utøver ytringsfrihet er en selvfølge, og den beste måten å styrke troen på ytringsfriheten på.

Lite opptatt av kildevern

Syv av ti i undersøkelsen mener rasistiske ytringer ikke bør tolereres. 34 år etter at totalforbudet mot Monty Python-filmen Life of Brian ble opphevet i Norge, ønsker dessuten et flertall av de spurte å begrense ytringer som håner religion.

— Det viser seg også at folk i vår undersøkelse er mer innstilt på å beskytte muslimer enn kristnes tro, bemerker Steen-Johnsen. Sterkest er støtten til ytringsfrihet for kunstnere som mottar offentlig økonomisk støtte: Seks av ti mener staten ikke bør få sensurere dem. Halvparten av de spurte støtter den akademiske friheten til ansatte ved universiteter og høyskoler, men så mange som 30 prosent støtter ikke denne friheten.

— Det er overraskende at støtten tilpressens kildevern og den akademiske friheten ikke er større i befolkningen. Dette har med ytringsfrihetens infrastruktur å gjøre, og er både litt overraskende og litt utfordrende, bemerker Steen-Johnsen.

Forskerne har parallelt spurt et eget utvalg i minoritetsbefolkningen om deres standpunkter. Generelt er det små forskjeller, men minoritetsbefolkningen er noe mer opptatt av vern mot rasisme og vern av religion. Til gjengjeld er støtten sterkere til pressens kildevern og den akademiske friheten.

— En mulig hypotese er at minoritetsbefolkningen har mer erfaring med at disse ytringsfrihetsstrukturene er viktige for dem, sier Steen-Johnsen.

Mest påfallende er imidlertid forskjellene mellom menn og kvinner.

— Det er en klar tendens at menn og yngre grupper vektlegger ytringsfrihet mer enn kvinner og eldre.

Stor konsensus i Norge

Rapporten som legges frem hos Fritt Ord i Oslo i dag, er den første av flere undersøkelser som tar for seg ytringsfrihetens kår i Norge. En slik helhetlig gjennomgang av ytringsfrihetens vilkår i Norge har ikke blitt gjort siden Ytringsfrihetskommisjonen avla sin rapport i 1999. Siden den gang har hendelser som terroristangrepet i USA 11. september, 22. juli-terroren og debatten om Muhammed-karikaturene vært med på å endre ytringsfrihetens vilkår.

— Den norske befolkningens liberalitet når det gjelder å gi myndighetene fullmakter for å beskytte mot terror er noe vi har sett i flere forskningsprosjekter de siste årene, sier Steen-Johnsen.

Ytringsfrihets grenser Helt eller delvis enig Helt eller delvis uenig* Rasistiske ytringer bør tolereres 18 % 68 % Ytringer som håner religion bør være tillatt 27 % 60 % Ytringsfriheten bør kunne begrenses for å sikre at folk ikke blir trakassert eller mobbet 46 % 37 % Pressens kildevern bør være absolutt, selv når saken handler om nasjonens sikkerhet 32 % 46 % Staten bør kunne sensurere kunstnere som mottar offentlig økonomisk støtte 18 % 59 % Ansatte ved universiteter og høgskoler bør stå helt fritt til å ytre seg 50 % 30 % Når pressen ønsker innsyn i offentlige dokumenter, må personvernet veie tyngre enn hensynet til offentligheten 57 % 23 % Beskyttelse av svake grupper slik som barn og unge er viktigere enn ytringsfriheten 76 % 10 % Virksomheter bør kunne begrense ytringsfriheten til ansatte for å sikre omdømmet sitt 23 % 52 %