Dette er en trestjerners lakseelv

Kremen av norske lakseelver er nå rangert etter modell fra Michelin-guiden.

Lakselva i Finnmark er et lite mirakel av et laksevassdrag. Tidlig på 2000-tallet var laksen utrydningstruet og elveeierne innførte harde fangstbegrensninger. I dag er laksebestanden der den bør være, og Lakselva er tilbake blant kremen av norske lakseelver. Olderø Flyfishing Lodge

14. juni 2014 21:54 Sist oppdatert 18. mai 2016

Forfatter og redaktør Ole Kirkemo med en pen laks tatt på flue i Altaelva. Han foretrekker selv å fiske i enten Flekkeelva i Sunnfjord, Altaelva, Namsen eller Stjørdalselva. Sistnevnte utpeker han som "den perfekte flueelv". Privat

Norge har over 600 elver der det går laks og sjøørret. Kun fire av dem får kvalitetsutmerkelsen tre stjerner i en ny bokguide.

Altaelva og Lakselva i Finnmark, samt Gaula og Orkla i Sør-Trøndelag, er ifølge forfatterne av guiden det aller ypperste landet vårt har å by på av laksevassdrag.

Altaelva i en egen klasse

— Får du tak i et fiskekort til Altaelva, kan det vente laksefiskeopplevelser du ikke finner noe annet sted på kloden. Elven er i en klasse for seg – med en unik gjennomsnittsvekt på fisken. Hvert år blir det fanget et stort antall laks fra 15 kilo og oppover, sier forfatter Ole Kirkemo.

Les også Hunnlaks fredes i to elver i Trøndelag

Han er til daglig redaktør i Jakt & Fiske, Norges Jeger— og Fiskerforbunds medlemsblad, og har vært på utallige fisketurer både i jobbsammenheng og privat.

Laksefiskerens drøm: Fisk på 11,2 kilo tatt på flue i Repparfjordelva i Finnmark. Dette vassdraget ligger mellom Hammerfest og Alta, og får en stjerne i oversikten til ekteparet Kirkemo. Jan Gunnar Furuly

Her er stjernekartet

Gjennom de siste 30 årene har han fisket i mer enn hundre av Norges lakseelver. Ektefelle og medforfatter Anne-Mette Kirkemo er utdannet fiskeribiolog fra Universitetet i Oslo.

Sammen har de plukket ut det som etter deres mening er landets 26 beste laksevassdrag og gitt dem stjerner etter strenge kvalitetskriterier.

WEBLakseelver.jpg

Ole Kirkemo sammenfatter det slik:— Vi har valgt å se bortenfor de offisielle statistikkene som rangerer elvene etter totalfangst. I stedet har vi lagt vekt på naturskjønnhet, elvenes karakter, hvordan stryk og høler er utformet, atmosfæren rundt fisket og sportsfisketradisjonene på stedene. Men selvsagt spiller også laksens størrelse og de lokale laksestammenes styrke en vesentlig rolle. Dessuten hvorvidt forvaltningen av vassdragene er vellykket.

Fra krise til suksess

Altaelva, Gaula og Orkla er opp gjennom årene blitt hyllet gjennom utallige artikler og bøker, både i Norge og utlandet.

Det har ikke alltid vært situasjonen for Lakselva i Porsanger kommune i Finnmark. Gjennom 1990-tallet og på begynnelsen av 2000-tallet var elven i dyp krise på grunn av overfiske.

Kokken Gudmundur Arnasson fra Island fikk denne gigantlaksen på rundt 23 kilo i august i fjor i – i Lakselva. Han fanget den ytterst på den hvite landtungen på oversiktsbildet øverst i denne saken. Det var hans aller første laksefangst noensinne, og ble beseglet med et kyss – dog ikke et dødskyss: Ruggen ble satt levende ut igjen i elven, for andre gang den sesongen. Olderø Flyfishing Lodge

Bunnen ble nådd i 2002 da gytefisktellinger på høsten viste at det kun var ca. 1000 kilo, eller bare et hundretall store hunnlaks igjen -langt under det som er bærekraftig for et sunt laksevassdrag.

Personlig kvote

— Fra 2003-sesongen innførte vi strenge begrensninger på uttaket av stor fisk, og oppfordret til utsetting av hunnlaks. Senere ble dette fulgt opp med sesongbegrensninger for den enkelte fisker. I begynnelsen murret særlig de eldre fiskerne, men i løpet av få år har vi snudd utviklingen fra krise til stor suksess, sier Nils Pettersen, styreleder iLakselv grunneierforening.

Han er også styreleder i næringsorganisasjonen Norske lakseelver som organiserer rundt 7000 rettighetshavere i 70 vassdrag i Norge.

Lakselva bukter seg nedover langs ville fjell som en miniversjon av Altaelva, og har fått fornyet popularitet blant norske og utenlandske laksefiskere etter at bestanden av storlaks igjen er blitt bærekraftig. I 2013 var gjennomsnittsvekten på laksen som ble fanget i elva 5,8 kilo, året før 6,3 kilo. Olderø Flyfishing Lodge

— Historien om vår elv viser at det kan være håp for alle elver med sviktende bestand. Nøkkelen til suksess er begrensninger i antall stenger, fornuftig uttak av laks og en forsvarlig sportsfiskekultur, sier Pettersen.

Ingen kan i dag drepe mer enn tre laks over 80 cm, godt og vel seks kilo, gjennom en sesong i denne elven.

Av og til må fiskerne ta kreative metoder i bruk for å berge fangsten. Her fra Gaula - en av de beste elvene i Norge. Denne fisken tok på en mark. Dag H. Karlsen/Gyldendal

Vitenskapelig råd for lakseforvaltning fastsatte på midten av 2000-tallet et mål om at Lakselva skulle ha minst 3600 kilo gytende hunnlaks om høsten.

— Det målet har vi doblet flere år på rad nå, etter at fiskerne har forstått at de ikke kan slå ihjel alt de får. I fjor ble 40 prosent av den fangede storlaksen satt levende ut igjen, sier en fornøyd Pettersen.

Nesten utsolgt

Responsen fra fiskere både i inn- og utland har ikke latt vente på seg. Selv om døgnprisen på fiskekort på få år har økt fra ca. 600–700 kroner til 1000 kroner denne sesongen, går de unna som aldri før.

— Da vi åpnet salget på nettet i vår, forsvant halvparten av fiskekortene i løpet av det første døgnet, opplyser styrelederen.

De beste sonene i juli og mesteparten av august er forlengst utsolgt.

Trond Vangen fisker med fluestang i Reisaelva, et av Norges beste vassdrag om man er ute etter storlaks over 15 kilo. Også i denne elva var laksen utrydningstruet en periode på 2000-tallet, men har tatt seg kraftig opp takket være strenge fangstreguleringer. Jan Gunnar Furuly

— Hvordan hevder norske lakseelver seg sammenlignet med det som tilbys av fiske etter atlantisk laks i andre land?

— Tar du med Namsen, i tillegg til de fire elvene vi allerede har nevnt, har vi et knippe vassdrag som holder solid verdensklasse. Du kan riktignok få mer laks på Kola i Russland og på Island, men der finnes det ikke så store laks som i Norge. Der får du mest laks mellom fem og syv kilo. I tillegg må du betale mellom 30.000 og 50.000 kroner for en ukes fiske. Fornuftig pris her i landet er fra et par hundrelapper til rundt 1000 kroner dagen, sier Kirkemo.

Fast fisk i Orkla, en av de fire norske trestjernerselvene. Orkla er av vassdragene med lettest tilgjengelige fiskekort, og omtales ofte som folkefiskets elv. Dag H. Karlsen/Gyldendal forlag

Ivar Leinan i Alta Laksefiskeri Interessentskapgår i august av med pensjon. I nær en mannsalder har han vært daglig leder for forvaltningen av et av verdens mest ettertraktede laksevassdrag.

— Tre stjerner til Altaelva er en hyggelig og fin anerkjennelse for det arbeidet vi har utført gjennom en årrekke, sier han.

2,8 kilometer elv pr. fisker

Også i Altaelva er begrensninger i fisketrykket og måtehold i uttaket en suksessfaktor.

Altaelva kan by på eventyrlige fangster når forholdene er perfekte, og nyter verdensberømmelse for sin stamme av grovvokst storlaks. Dette bildet viser klepper Ole Mosesen som kjører ned dagsfangsten til en gjeng fiskere. Fotografiet er tatt på 1990-tallet, da fiskernes forhold til såkalt fang- og slippfiske ikke var helt det samme som i dag. I 2013 ble 46 prosent av all storlaksen som bet på kroken i Altaelva sluppet ut igjen. Rapp Ole Magnus

— Fra St. Hans og de tre første av ukene av juli tillater vi kun 16 stenger på 46 kilometer laksevassdrag. Hver fisker har da ca. 2,8 kilometer elv å boltre seg på. I slutten av juli øker vi til 20 og 26 stenger, før det i august tillates 40 stenger, forklarer Leinan.

Et av årets store høydepunkter i Alta er trekningen i mars. Da melder over 3000 av lokalbefolkningen seg på i kampen om å få kjøpe et av de ca. 690 fiskekortene som legges ut for åpent salg. Folk som ikke bor i bygda får kun tilgang til 90 fiskekort gjennom et tilsvarende lotteri.

I 2013 ble 46 prosent av all storlaksen som bet på kroken returnert levende tilbake i elven av fiskerne.

— Ingen elver i Norge har en så skånsom beskatning, sier forfatter Ole Kirkemo.

Massivt overfiske i Tana

Langt verre står det til i det som en gang var Norges viktigste laksevassdrag, Tana.

Elvesystemet med 1100 kilometer laksefarvann gis bare én stjerne, og er dermed – ifølge forfatteren – på nivå med fordums laksevassdragsstorheter som Lærdalselva, Rauma og Driva som i flere tiår har vært rammet av lakseparasitten gyrodactylus salaris.

Massivt fiskepress, særlig på finsk side, og stadige konflikter mellom båtfiskere og fluefiskere preger laksefisket i deler av Tanavassdraget. Her fra Storfossen i Tana hvor en norsk laksefisker blir oppsøkt av finske båtfiskere som legger seg rett foran ham. Jan Gunnar Furuly

— Tana er en skygge av seg selv, og for meg som sportsfisker ikke noe givende sted. Vassdraget preges av elendig forvaltning, en uløst konflikt med Finland om regulering av fisketrykket, fortsatt tradisjonelt garnfiske med blant annet stengsler og drivgarnsfiske og en laksestamme som er langt unna bærekraftig mål, sier Kirkemo.

Mens totalfangstene på norsk og finsk side av vassdraget de siste årene har ligget på mellom 70 og 100 tonn, tilsier potensialet man burde ligge på 300–400 tonn pr. sesong med en fornuftig forvaltning, ifølge forfatterne.

— Det er nok ingen andre steder i nordområdene at det er så mange laksefiskere som i Tana, bekrefter direktør Hans-Erik Varsi i Tanavassdragets fiskeforvaltning.

Det tas fortsatt mye stor og fin laks i Tana, men bestandene her er langt under det forskerne mener er bærekraftig forsvarlig. Her har svenske Niclas Dansson fått en fisk på litt over ni kilo. Tana er landets lengste lakseførende vassdrag, og har laksefiskemuligheter over tilsammen 1100 kilometer med alle bielvene på norsk og finsk side. Jan Gunnar Furuly

Mens det i 2013 ble solgt rekordlave 3100 døgnkort til tilreisende fiskere i den norske delen av Tana, ble det på finsk side av elven omsatt 32000 døgnkort til turister.

— Flesteparten disse fiskekortene var til båtfiske, der du kan ha opptil tre stenger. Med andre ord snakker vi om et totalt fisketrykk på opp mot 80000–90000 stangdøgn i løpet av en sesong fra finsk side, påpeker Varsi.

Hittil har gjentatte forsøk på forhandlinger med Finland vært fånyttes, og i store deler av elvesystemet er det nå bare en tiendedel av det antall gytefisk forskerne anbefaler.

Glad i å fiske? Nyttig lærdom og triks i Aftenposten/Oslobys fiskeskole:

Episode1:

Episode 2:

Episode 3:

Episode 4:

Episode 5:

Episode 6:

Les også: