Dette var Trygve Hegnars leder i Finansavisen torsdag 21. februar 2019.At både DNB og Equinor vil unngå eller bryte rammeavtaler med advokatfirmaer som har en lav andel kvinnelige partnere, har satt full fyr på Arbeiderpartiets nestleder, Hadia Tajik, som selv er utdannet jurist.Først: Det er et faktum at det er en lav andel kvinnelige partnere blant norske advokatfirmaer, og det er ikke blitt noe særlig bedre i år. Andelen er og blir lav. Kanskje ned mot 10 prosent.Om DNB eller Equinor har fått dårligere rådgivning fra sine samarbeidende advokater på grunn av lav kvinneandel finnes det (selvfølgelig) ingen dokumentasjon på. Det er, tvert imot, usannsynlig.Men Tajik vil ikke bare få slutt på det hun kaller «mannsveldet i advokatselskapene», hun hevder i DN at «advokatfirmaer med svak kvinnerepresentasjon i toppledelsen risikerer å gå glipp av betydelige inntekter. Det er en myte at kvinner er mindre lønnsomme enn menn».Er det virkelig noen som har hevdet at kvinnelige advokatpartnere tjener eller tar inn mindre enn de mannlige advokatene? Den undersøkelsen skulle vi gjerne ha sett.Hadia Tajik lager sin egen, lille myte.Vi tror man kan legge til grunn at mannlige og kvinnelige partnere har omtrent samme timepris, og ved like mange timer utfakturert er kvinner og menn like «lønnsomme»:Men fordi det er så mange flere mannlige partnere, som har store oppdrag, blir det mest penger til advokatfirmaene fra mennene.Advokatfirmaene går ikke «glipp av betydelige inntekter» fordi menn gjør jobben.Hvis kvinner, som venter på eller håper på å bli partnere, har juskunnskaper mennene ikke har, er det selvfølgelig et tap for klientene.Som alle andre, mener vi at mangfold er bra, og det i seg selv vil føre til flere kvinnelige advokatpartnere, men de vil trolig måtte jobbe like mye som sine mannlige kolleger.Hadia Tajik er så fornøyd med DNB og Equinor at hun vil at staten, som kjøper inn varer og tjenester for 500 milliarder kroner årlig, skal kreve at leverandørene har kvinner i ledelsen.Hun viser til at staten for eksempel stiller krav om lærlinger på alle byggeplasser «som det offentlige betaler for».Begrunnelsen er at det er «rimelig og rettferdig», og det kan det godt tenkes at det er, men at det er så lønnsomt som Tajik (alltid) hevder, er en påstand uten dokumentasjon.Når statens tusenvis av innkjøpere gjør jobben sin (500 milliarder kroner er mye penger), er det nok viktigere med fagkunnskap og erfaring enn kjønn.Kravet om kvotering av kvinner til ledelsesposisjoner er en avsporing. Skal selskaper nå måtte ansette kvinner for å unngå at leveransen av traktorer, lyspærer, lastebiler, tog, trikker, PC-er, blyanter og snemåking uteblir, er vi på ville veier.Flinke og kvalifiserte advokater og ledere skal vi løfte frem, men hvor disse kvinner (ennå) ikke er, skal ikke arbeidsplassen (leverandøren) straffes.Er ikke etikk en del av jusstudiet?