Regjeringen tar for første gang i bruk kriseloven

Regjeringen vil bruke koronaloven til å endre tidsfristene og tillate økt bruk av video- og telefonkonferanse i rettssaker. Høringsfristen ble satt til rekordkjappe kl. 14.00 i dag.

– Viktig å påpeke at det er forslag til midlertidige endringer, sier justisminister Monica Mæland som tar i bruk kriseloven. Heiko Junge

25. mars 2020 13:33 Sist oppdatert 25. mars 2020

Justisminister Monica Mæland tar som første statsråd i bruk koronaloven vedtatt av Stortinget tirsdag.

Med hjemmel i koronaloven paragraf 2 sendte Mæland i går forslag til midlertidig forskrift på høring. Normalt er fristen for å sende høringsuttalelser minst seks uker.

Formålet «er å tilrettelegge for en forsvarlig og rettssikker virksomhet i domstolene, politiet og påtalemyndigheten ved å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av Covid-19».

– Uten domstolene stopper Norge opp. I dag går de viktigste sakene for retten, men vi ser behovet for at flere av de andre saker også skal bli avgjort. Regjeringen foreslår en rekke midlertidige endringer som gjør at flere saker går for retten uten å risikere smitte, sier justis- og beredskapsminister Monica Mæland.

Les også Historisk koronalov ble vedtatt til slutt. Regjeringen har fått svært utvidet handlingsrom.

I høringsbrevet skriver Mæland at Domstoladministrasjonen har understreket at «det er svært viktig å iverksette avhjelpende tiltak raskt, og at enhver forsinkelse vil få negative konsekvenser for saksavviklingen. I dag behandles bare de mest tidskritiske sakene i domstolene».

Domstoladministrasjonen ser det som «tvingende nødvendig å innføre funksjonelle signaturløsninger, utvide adgangen til å holde fjernmøter og åpne for større innslag av skriftlighet under rettergang. Det er behov for løsninger som åpner for at fagdommere og meddommere kan signere avgjørelser uten oppmøte i domstolene», heter det.

Dersom ikke slike tiltak iverksettes snarlig, kan det svekke domstolenes evne til å behandle fengslingssaker.

«I sin ytterste konsekvens kan dette føre til at siktede i noen tilfeller må løslates, og at straffbare forhold kan fortsette. Dessuten kan det føre til at politiet ikke kan gjennomføre etterforskningsskritt», står det i høringsbrevet.

Statsråden skriver at «Domstolenes virksomhet er grunnleggende for at samfunnet skal fungere. Formålet med forskriften er å iverksette tiltak som anses nødvendige for å muliggjøre og sikre en forsvarlig og trygg saksavvikling i rettsvesenet».

– Regjeringen foreslår praktiske endringer som video- og telefonkonferanse i rettssaker og alternativer til signaturer. Jeg vil understreke at regjeringen legger opp til at dommeren skal gjøre en vurdering av dette i hver enkelt sak, sier Monica Mæland.

Departementet foreslår å:

Utvide adgangen til å holde fjernmøter og gjennomføre fjernavhør i domstolene.

Utvide adgangen til skriftlig behandling i domstolene.

Tilrettelegge for funksjonelle løsninger for signering av dokumenter.

Tilrettelegge for funksjonelle løsninger for avsigelse av rettslige avgjørelser.

Tilrettelegge for at utleveringsbegjæringer anses mottatt også ved elektronisk oversendelse, samt at rettsanmodninger kan mottas elektronisk fra stater utenfor EU og Schengen.

– Det er viktig at partene nå bidrar til at gjennomføring går mest mulig som normalt. Hele Norge må bidra til å holde hjulene i gang. Takk til alle som viser omstillingsvilje, sier Monica Mæland.

Fristen for å sende inn høringssvar er 25. mars kl. 14.00. Den svært korte høringsfristen skyldes at det haster med å få på plass tiltak for å øke saksavviklingen i domstolene.

– Det er viktig å påpeke at det er forslag til midlertidige endringer som vi nå sender på høring. Selv om fristen er kort, vil selvsagt høringsinnspillene bli behandlet av departementet, avslutter Monica Mæland.

Advokatforeningen skriver i høringsuttalelsen at den «vil derfor slutte seg til de overordnede hensyn som ligger til grunn for

forskriftsutkastet, nemlig å sikre at domstolene så langt som mulig kan fungere effektivt også mens de omfattende smitteverntiltakene hindrer ordinær drift.»

Foreningen sier at det er « avgjørende at tiltakene for å forenkle og effektivisere strafferettspleien avveies mot hensynet til den enkelte som rammes av strafforfølgingen.

Advokatforeningen er derfor enig i at gjennomføring av fjernmøter og fjernavhør må begrenses til de tilfellene der det etter en konkret vurdering anses nødvendig og forsvarlig, og at retten før den fatter slike beslutninger skal innhente partenes syn.»

Forslaget er sendt på høring til:

Den Norske Advokatforening

Den norske Dommerforening

Det juridiske fakultet ved Universitetet i Bergen

Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo

Det juridiske fakultet ved Universitetet i Tromsø

Domstoladministrasjonen

Norges institusjon for menneskerettigheter

Politidirektoratet

Regjeringsadvokaten

Riksadvokaten

Ved høringsfristens utløp hadde det kommet inn en rekke uttalelser fra blant andre Advokatforeningen, Agder lagmannsrett, Det juridiske fakultet ved Universitet i Bergen, Gulating lagmannsrett , Fredrikstad tingrett og Halden tingrett, Samarbeidsutvalget for forliksråd og namsmenn og fra tre faste forsvarere i Høyesterett: advokatene Arild Dyngeland, John Christian Elden og Øystein Storrvik.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding