Az első pillanatban mindenki megrettent, nehogy Kolontár legyen a vége – számolt be a Mátrai Erőmű Zrt. visontai zagytározójánál történt keddi tragikus baleset után informátorunk. Úgy juthatott eszükbe Magyarország újkori történetének legnagyobb ipari balesete, hogy a Mal alumíniumgyártónál is egy zagytározó sérülése okozta a tragédiát: 10 ember életébe került vörösiszapömlés.

A magyarországi áramtermelés durván ötödét adó, egyetlen szenes erőmű esetében is egy kazettáról, a visontai A1-esről van szó, igaz, egészen más anyagot tárolnak benne. De az is igaz, hogy nem ez az első riadalom a környéken: nyáron a Bene-patakban halpusztulás, néhány hete szúrós szagú, mérgező gáz keltett félelmet a lakosságban.

Rettegnek az emberek a Mátrai Erőmű környékén Az egészségre ártalmas gázok az erőmű mögötti tározóból szabadulnak fel. A tározó vizét tehát felhígítják és leeresztik – a több településen átfolyó Bene-patakba.

A visontai zagytározóban az erőmű tüzelési maradékát, salakot és pernyét helyeznek el, legfeljebb ugyanolyan mennyiségű vízzel elegyítve. Sűrűzagynak hívják, ami arra utal, hogy már induláskor is elég töménynek kell lennie, és elméletileg gyorsan távozik belőle a víz, végül az anyag szilárd halmazállapotú pernyekővé alakul át. Az ilyen területet azután rekultiválják, talajjal fedik és növényekkel telepítik be, megszüntetve a tájsebet. De fásítás helyett másképp is hasznosítható, zaggyal feltöltött területen telepítette még a német RWE tulajdonlása idején a Mátrai Erőmű a hatalmas napelemparkot, amit aztán már a Mészáros-birodalomhoz csatolása után adtak el az állami MVM Zrt.-nek. A jelenlegi állás szerint az állami áramcégnél landol az egész Mátrai Erőmű, amelyről korábban azt írtuk, hogy ki-ki esik a termelés, bajok vannak a karbantartással, de a piacon most már úgy tudják, napi szinten termeli a veszteséget.

Forrásunk szerint Visontán

körülbelül 6-7 méteres darabon rogyott be a gát a lánctalpas kotrógép alatt,

amely úgy került a kazetta tetejére, hogy földmunkát végzett a Szénégető és Társa Kft. színeiben. A cég alvállalkozóként tartotta karban a zagytározót, a közlemény szerint tavaly április óta. Alighanem jól is keresett vele, 2018-ban durván 190 millió forinttal nőtt az árbevétele az előző évihez képest. A földmunkákat végző cég gépe december 3-án délelőtt a zagytározó gátkoronáján kialakított műszaki úton haladt, amikor az megrogyott alatta. A munkagép megbillent, majd lezuhant, és maga alá temette a gépkezelőt. Helyiek lapunknak azt állították, „minimális mennyiségű” zagy ki is jutott a tározóból.

Az erőmű és a hatóságok a lapunknak adott válaszaikban nem tértek ki kiömlő zagyra, sem a gátszakadásra. A Mátrai Erőmű Zrt. csak a cég honlapján lelhető részvétnyilvánító közleményét küldték meg, mondván, abban mindent leírtak, egyebekben a Szénégető és Társa Kft.-hez irányított Bárdos Béla titkárság- és pr-osztályvezető Horváth Péter János vezérigazgató megbízására hivatkozva. Szűk másfél órával később ezt annyival toldotta meg, hogy a baleset körülményeit a rendőrség vizsgálja, ezért az eljárásról a hatóság adhat felvilágosítást.

Egyáltalán nem válaszolt a Mátrai Erőmű arra,

mennyire veszélyes a környezetre a tározóban deponált fűtőanyagmaradék,

illetve kifolyt-e, illetve fennáll-e a veszélye annak, hogy kijut az anyag a tározóból?

Milyen feladatokat kellett elvégeznie az alvállalkozó Szénégető Kft.-nek, és mi maradt a Mátrai Erőmű Központi Karbantartó Kft. hatáskörében?

Mikor végeztek utoljára állékonysági vizsgálatot a zagytározón, és az illetékes hatóság talált-e valamilyen kivetni valót?

Pedig Horváth Péter Jánosnál jobban kevesen ismerhetik az erőművekkel szemben támasztott követelményeket, hiszen egy időben az energetikai intézményrendszer csúcsvezetője, az energiahivatal elnöke volt.

Hiába vártunk a gyöngyösi rendőrség válaszaira és Szénégető László sem reagált megkeresésünkre. Valamelyest közlékenyebbnek bizonyultak viszont a Heves megyei katasztrófavédők, Nagy Csaba megyei szóvivő annyit közölt, hogy december 3-án 11:38-kor értek a helyszínre a gyöngyösi tűzoltók, akik

kéziszerszámokkal és kézi erővel szabadították ki a jármű alól a holttestet.

A zagytározóban deponált tüzelési maradék nem jutott ki a tározón kívülre.

A munkabaleset körülményeit a rendőrségen kívül az illetékes munkavédelmi hatóság is vizsgálja.

A tározó falának állapotát az erőmű méri fel és javíttatja.

Hivatalos válasz híján nem tudhattuk meg, mikor vizsgálták legutóbb a tározó állapotát, de egy 2018 májusi dátumozási dokumentumban (amely az 1. számú területen kialakított zagytér – egységes környezethasználati engedély felülvizsgálata címet viseli) az szerepel, hogy

a Mátrai Erőmű Zrt. a zagytározó állékonyságvizsgálatát 2015 és 2017 között minden évben elvégeztette. Megállapították, hogy a lerakó állékonysága megfelelő, a vizsgálatokról szóló jelentést a minden évben megküldte a hatóságnak, amely elfogadta azt.

Kiemelt kép: Marjai János / 24.hu