Hrvatska IT industrija lani probila milijardu eura prihoda, dok joj je izvoz skočio na 2,41 mlrd. kuna.

Vlada je prvi put prepoznala da osim u poljoprivredi i turizmu mnogo novih, malih poduzetnika s velikim potencijalom rasta i zapošljavanja ima i u domaćoj IT industriji.

Novi prijedlog izmjena Zakona o poticanju investicija, prođe li Sabor, malim će IT poduzetnicima otvoriti priliku da ostvare poreznu olakšicu od 50% na porez na dobit već za ulaganja od 50 tisuća eura, i to isključivo u zamjenu za otvaranje 10 i više novih radnih mjesta. U udruzi Hrvatskih nezavisnih izvoznika softvera (CISEx) oduševljeni su prijedlogom zakona. Prema podacima CISEx-a hrvatska IT industrija lani je po prvi put probila milijardu eura prihoda, točno 7,74 mlrd. kuna, dok joj je izvoz skočio na 2,41 mlrd. kuna. Te su tvrtke lani otvorile 1341 novo radno mjesto.

Barančić O ulaganjima smo imali produktivnu komunikaciju s Ministarstvom gospodarstva.

Generator tog rasta pak mahom su mikro i male IT tvrtke, uglavnom softverske, koje su orijentirane k izvozu. Iako su te tvrtke pritisnute u posljednjih godinu i pol dana problemima, poput nedostatka radne snage koji se odrazio i na brzinu rasta, IT industrija jedina je u Hrvatskoj s dominantno domaćim kapitalom, velikom likvidnošću, malom zaduženošću i iznimno velikim interesom za ulaganja. Tajana Barančić, predsjednica CISEx-a kaže da su upravo po pitanju investicija imali otvorenu i produktivnu komunikaciju s Ministarstvom gospodarstva. Pojašnjava da softverske tvrtke u pravilu ne ulažu velike iznose u dugotrajnu imovinu, poput dosad minimalnih 150 tisuća eura, jer priroda njihova poslovanja to ne zahtijeva.

45 posto toliko poticaja dobit će tvrtka koja uloži 3,6 milijuna kuna

"Zato je to industrija koja svake godine bilježi značajan rast broja novih radnih mjesta pa CISEx pozdravlja ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o poticanju ulaganja", kaže čelnica CISEx-a. Gordana Kovačević, predsjednica Uprave Ericsson Nikole Tesle kaže da je riječ o pozitivnom pomaku u odnosu države prema cijeloj ICT industriji. "Mislim da će sigurno doprinijeti interesu ICT kompanija, malih, srednjih i velikih, da nastave svoje aktivnosti i razvoj poslovanja uključujući i nova zapošljavanja", kaže Kovačević i dodaje da očuvanje tako otvorenih radnih mjesta te održivost poslovanja korisnika ovih poreznih povlastica "mora biti dio sustava praćenja utjecaja svih propisa i mjera poticaja na strateški razvoj naše industrije".

Anita Cvetić Oreščanin, suosnivačica IT tvrtke Poslovna inteligencija kaže da je njima pošlo za rukom postati korisnikom mjera iz postojećeg Zakona o poticanju ulaganja, jer su baš dosegnuli traženo. "Ove godine odobren nam je projekt 'Ulaganje u proširenje kapaciteta isporuke visoko tehnoloških ICT rješenja te povećanje istraživačko-razvojnih kapaciteta', i to upravo u vrijeme kad je veličina naše tvrtke i visina planiranih ulaganja u nove kapacitete bila taman oko 150 tisuća eura, ali taj je iznos za male i srednje poduzetnike u IT industriji prilično visok i mnogi ga ne mogu dosegnuti", upozorava Oreščanin.

Kovačević Mislim da će nove mjere sigurno doprinijeti interesu ICT tvrtki malih, srednjih i velikih.

Tajana Barančić kaže da bi s izmjenama zakona značilo da će softverska tvrtka koja uloži 50 tisuća eura u dugotrajnu imovinu i otvori deset novih radnih mjesta s bruto plaćom od 15.000 kuna (cca 3,6 mil. kuna investicije) na temelju zakona moći koristiti poticajne mjere do 45 posto investicije (mali poduzetnik) što je 1,62 milijuna kuna. "Taj iznos tvrtka će koristiti kroz nekoliko mjera, od kojih je najizdašnija mjera smanjene stope poreza na dobit za 50 posto, jednokratni bespovratni poticaji za nova radna mjesta, jednokratni poticaji za usavršavanje novih radnika te eventualno kroz bespovratna sredstva u iznosu od 20 posto nabavne vrijednosti ulaganja u opremu za istraživanje i razvoj koja je visoke tehnologije", pojašnjava Barančić. Kaže i da se poduzetnicima koji imaju manje od devet zaposlenih, tzv. mikropoduzetnicima, a takvi su iznimno česti u IT-u, omogućuje da tri nova radna mjesta više ne moraju otvoriti u jednoj već u tri godine kao i da kupuju rabljenu opremu, staru do pet godina, a ne isključivo novu.