Desetljećima je arheološko nalazište Vučedol poznato po brojnim nalazima među kojima su javnosti svakako najpoznatiji “vučedolska jarebica” i “vučedolska čizmica”. Istraživanja vučedolske kulture, koja datira od prije 5000 godina, pokazala su da su Vučedolci po mnogo čemu bili znatno ispred svoga vremena.

Prije nekoliko godina izgrađen je i Muzej vučedolske kulture, ali i pored toga, o vučedolskoj kulturi se malo ili nimalo zna. Međutim, to bi se uskoro moglo promijeniti budući da se snima pet dokumentarno-igranih filmova koji će po završetku biti ponuđeni i svjetski poznatim dokumentarnim televizijskim kanalima.

Prvi u nizu “Prapovijesna noć Venere i Marsa” već je snimljen te je na festivalima u Meksiku i Sarajevu osvojio vrijedne nagrade.

– To je prva epizoda iz serijala pod nazivom “Vučedolske tajne”, a još ćemo je doraditi. Ona govori o najstarijem poznatom prapovijesnom datumu – 9. ožujka 2889. godine prije Krista kojega je otkrio voditelj istraživanja o Vučedolu Aleksandar Durman, pojašnjava scenarist i redatelj Darko Puharić.

Foto: Davor Javorovic/PIXSELL

Prema planovima za nekih mjesec dana započinje snimanje druge epizode serijala koja je nazvana “Vučedolska jarebica”. Riječ je o kultnom predmetu koji je iskopan na Vučedolu, a tijekom filma pojasnit će se o kakvom je predmetu riječ, za što je služio, kako je nastao i slično. U preostale tri epizode bit će riječi o važnosti Vučedola, njihovoj kulturi, dostignućima i sl.

– Radi se o iznimno zahtjevnom poslu. Snimali smo na samome lokalitetu te koristili odjeću koja je posebno izrađena prema iskopanim idolima. Sudjelovalo je 60-ak osoba, a u filmu im je koža iscrtana s obzirom na to da su se Vučedolci tetovirali. Napravili smo i peć kakvu su koristili. Pazili smo na svaki detalj kako bi film bio što kvalitetniji. Jednako ćemo nastaviti i dalje, rekao je Puharić dodajući kako je plan da cijeli serijal bude završen za 2-3 godine.

U projekt se uključio i povjesničar i filmski kritičar Daniel Rafaelić koji je rekao da je ovo jedinstven način za populariziranje arheologije, Vučedola, Vukovara kao i Hrvatske. Prema njegovim riječima, serijal koji se snima odskače po svemu što je do sada snimano te takvo što u Hrvatskoj ne postoji.

– Serijal će definitivno postati svjetski kulturni proizvod koji dolazi iz Vukovara. U Hrvatskoj su se do sada arheološki nalazi prezentirali tako da bi se oprali, postavili na neki bijeli stolnjak i zatvorili staklom. Ovaj serijal sve to mijenja i naša je obveza da ga proslijedimo svjetskim dokumentarnim televizijskim kućama – rekao je Rafaelić.

Snimanje dokumentarno-igranog serijala najavljeno je u povodu završetka ovogodišnjeg arheološkog istraživanja na lokalitetu Vučedol. I ovogodišnja istraživanja bila su više nego bogata pa je tako u ritualnoj jami koja se istražuje pronađeno 200-tinjak artefakata.

– Što je najbolje, ne znamo što još možemo pronaći jer smo istražili tek nekih 10 posto lokaliteta. Ipak, već znamo da su Vučedolci svojim dostignućima bili znatno ispred svoga vremena, kaže ravnateljica Muzeja vučedolske kulture Mirela Hutinec.

Vučedolci su živjeli u četverokutnim, nadzemnim stambenim kućama izgrađenim od kolaca i šiblja koje su bile oblijepljene ilovačom. Imale su svoja ognjišta, male kućne žrtvenike kao i posebne jame, odnosno podrume za spremanje zaliha. Zanimljivo je da je širina vrata u tim kućama iznosila 80 centimetara što je i današnji standard. Već tada Vučedolci su imali odvojene prostorije.

Arheološka istraživanja pokazala su da su još prije 5000 godina Vučedolci rabili 26 različitih posuda dok su mnoge kasnije kulture upotrebljavale dvije ili tri. Ovo je prva kultura u kojoj svaka osoba ima tanjur za posluživanje hrane, dok su se dotada koristile zajedničke posude za hranu.

Pogledajte video: Otvoren Muzej vučedolske kulture