Srbija

Zastupnici su pozdravili poboljšanje odnosa Beograda i Prištine, kao i napredak u usvajanju prava EU, uključujući otvaranje pregovora o pravosuđu i temeljnim pravima, te pravdi, slobodi i sigurnosti kao ključnim područjima u pristupanju EU-u. Međutim, pozivaju srbijanske vlasti da uspostave odgovarajući institucionalni sustav za povlačenje sredstava iz pretpristupnih fondova.

Srbija bi trebala uskladiti svoju vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom EU-a, između ostalog, i svoju politiku o Rusiji, osigurati neovisnost pravosuđa u praksi i revidirati Ustav koji bi jamčio neovisnost ključnih institucija i zaštitu temeljnih prava.

„Vidi se pozitivan pomak u pregovorima Srbije i EU, ali i dalje postoje nedostaci. Daljnja dinamika pregovora ovisit će o napretku u vladavini prava i normalizaciji odnosa s Kosovom gdje se očekuje veći srpski angažman. Također je potrebno da Srbija provede sve dosad potpisane ugovore i sporazume. Srbija jednostavno mora prilagoditi svoju vanjsku politiku europskoj politici, produbiti dijalog s Kosovom te povećati napore u rješavanju svih preostalih bilateralnih pitanja, a to su pitanja granica, nestalih osoba, povrat kulturnog blaga, status hrvatske manjine u Srbiji, sukcesiju, pravosudnu suradnju ili tzv. regionalnu univerzalnu jurisdikciju. Vjerujem da će Srbija nastaviti svoj europski put i doći do članstva u EU ispunjavanjem svih potrebnih kriterija,“ izjavila je Dubravka Šuica.

„Srbija, kao zemlja koja želi pristupiti EU mora ispunjavati propisane kriterije te poštovati europske vrijednosti. Hrvate se u Srbiji sustavno diskriminira te se njihova ljudska i građanska prava ne poštuju. Srbijanske vlasti nisu se odrekle ekstremističke retorike u javnom prostoru, a njihovo odbijanje da izmjene Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine kojim si je Srbija uzela ulogu malog Haaga i koji je prijetnja za hrvatske branitelje je neprihvatljivo. Očekujem da Europska komisija to riješiti tijekom pregovora o poglavlju 23,“ rekla je Marijana Petir.

Kada govorimo o napretku Srbije u protekloj godini, svakako treba spomenuti otvaranje prvih osam poglavlja, primjetan gospodarski rast i poboljšan opći zakonodavni okvir. Međutim, u mnogim područjima i ove godine svjedočimo nedostatku napretka, čak i pogoršanju, unatoč formalnim izmjenama zakonodavstva. Od iznimne važnosti u procesu napretka Srbije je i adekvatan doprinos boljim odnosima sa susjedima i rješavanje preostalih otvorenih bilateralnih pitanja. Rješavanje problema iz prošlosti otvorilo bi prostor suradnji na pitanjima zajedničke europske budućnosti,“ rekao je Tonino Picula.

„Srbija zaslužuje jasnu i sigurnu europsku perspektivu. Na putu prema članstvu Srbija je učinila niz pozitivnih koraka koje treba uvažiti. Trebamo čestitati Aleksandru Vučiću na izboru za novog predsjednika, ali moramo ukazati i na činjenicu da je nakon njegovog izbora došlo do niza prosvjeda građana Srbije. Ti prosvjedi pokazuju da u Srbiji postoji nezadovoljstvo. U takvim okolnostima pametna vlast otvorit će dijalog o spornim pitanjima. Problemi u pravosuđu, sloboda medija, položaj i prava manjina, nužnost regionalne suradnje-to su područja u kojima EU od vlasti u Srbiji očekuje dodatne napore i rezultate. Većina građana Srbije podržava pristupanje Europskoj uniji, ali velika većina nije za ulazak u NATO. U tom kontekstu usklađivanje sigurnosne politike između EU i Srbije biti će vrlo teška zadaća,“ izjavio je Ivan Jakovčić.

"Ne vidim nikakvu potrebu za osnivanjem regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava. Iza nas su dva desetljeća suđenja za ratne zločine i činjenice se znaju jako dobro, samo što ih Srbija uspješno ignorira. Ova bi komisija unijela nered i dala dodatan povod Srbiji za neispunjavanje obveza", rekla je Ruža Tomašić.

Kosovo

Zastupnici u EP-u pozdravljaju stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova 1. travnja 2016. i prijedlog Komisije da se odobri liberalizacija viznog režima, iako Kosovo još uvijek mora ispuniti nekoliko važnih kriterija. Zastupnici su izrazili zabrinutost zbog snažne polarizacije političke scene, žale što Kosovo sporo napreduje u izgradnji adekvatnih i učinkovitih administrativnih kapaciteta i osuđuju nasilna ometanja aktivnosti od strane nekoliko članova oporbe koja su se dogodila u prvoj polovici 2016. godine u Skupštini i pozdravlja ponovno sudjelovanje oporbe u radu Skupštine.

Zastupnici su također istaknuli da pet država članica EU-a još nije priznalo Kosovo, dodajući kako bi, ukoliko bi to učinile sve države članice, EU bi povećala vjerodostojnost u vanjskoj politici i pomogla normalizaciji odnosa Kosova i Srbije.

„Nakon Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, prvog ugovornog odnosa između EU i Kosova, potrebni su daljnji napori u ispunjavanju mjerila kako bi se liberalizirao vizni režim, a uvjet za to je razgraničenje između Crne Gore i Kosova. Drago mi je da Europski parlament poziva članice EU koje nisu priznale Kosovo da to učine, te da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe pozvala Kosovo da sudjeluje kao promatrač. Kosovo je još u ranoj fazi pripreme u mnogim područjima kao što su reforme javne uprave, pravosudni sustav, borba protiv korupcije, i razvoj funkcionalnog tržišnog gospodarstva. Stoga smatram da će ovo izvješće EP-a biti dobar poticaj i novoj kosovskoj vladi za nastavak pregovora s Europskom unijom,“ izjavila je Dubravka Šuica.

„Pred Kosovom je još puno posla, potrebno je provesti reforme, i Kosovu je potrebna podrška na tome putu. U prvom redu podršku bi im trebala dati Srbija koja im predstavlja najveći uteg. Republika Srbija mora se suzdržati od uplitanja u unutarnja državna pitanja Kosova te provođenja provokativnih aktivnosti kao i upotrebe ekstremističke retorike. Srbija i Kosovo moraju pronaći zajednički jezik i kanale za suradnju - i to mora biti uvjet europskog puta za obje zemlje,“ rekla je Marijana Petir.

„Na stanje na Kosovu velik utjecaj imaju loše socijalne i gospodarske prilike, politička polarizacija, slabost pravosudnog sustava, pritisci na medije kao i nedovoljno efikasna borba protiv organiziranog kriminala i korupcije. Međutim, sva se ta opterećenja mogu vremenom otkloniti uz aktivno korištenje mogućnosti Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ispunjavanje obveza iz Europske reformske agende. Kao predsjednik Zajedničkog parlamentarnog izaslanstva s Kosovom, želim naglasiti kako se političke podjele nisu odrazile na rad zajedničkog izaslanstva. Kosovo zaslužuje nepodijeljenu europsku podršku, a njen najbolji izraz bilo bi priznanje preostalih članica koje to još nisu napravile,“ izjavio je Tonino Picula.

„„Na nedavnim izborima za Skupštinu Kosova odaziv je bio samo 41 posto. Ako znamo da je nezaposlenost na Kosovu vrlo visoka, među mladima je viša od 50 posto, te dvije činjenice upućuju na opasnost gubitka povjerenja građana Kosova u domaću političku strukturu ali i na opasnost gubitka povjerenja u Europsku uniju. Uz sve napore koje poduzimaju kosovske vlasti i EU napredak u mnogim područjima je vrlo slab. To može dovesti do gubitka potpore unutar Unije pristupanju Kosova i ostalih zemalja Zapadnog Balkana. Stoga pozivam Europsku komisiju i europarlamentarce da ne gube ritam i povjerenje u proces proširenja. Predlažem Komisiji da uz programe koje je dosad razvila, poput programa energetskog povezivanja, pokrene nove programe međusobne suradnje zemalja Zapadnog Balkana,“ rekao je Jozo Radoš.

Makedonija

EP pozdravlja formiranje nove vlade 31. svibnja i poziva ju, zajedno sa svim političkim strankama, da vrati povjerenje u zemlju i njezine institucije. Također poziva novu vladu da usvoji i u potpunosti provede snažne reforme u području vladavine prava, pravosuđa, borbe protiv korupcije, temeljnih prava, unutarnjih poslova i dobrosusjedskih odnosa. Nakon što se ostvari napredak u provedbi Sporazuma iz Pržina iz 2015. i napredak reformi, Europski parlament poduprijet će otvaranje pregovora o pridruživanju EU.

Osvrćući se na 2016. godinu, zastupnici u Europskom parlamentu žale zbog kontinuiranog nazadovanja u reformi pravosuđa i zbog opetovanog političkog uplitanja kod imenovanja i unaprjeđenja sudaca i tužitelja. Također, zabrinuti su zbog političkih napada na rad Ureda posebne tužiteljice.

„EU je poručila novoj Vladi Makedonije da mora riješiti problem imena s Grčkom kako bi se vrata EU i NATO-a za nju otvorila. Takav pristup EU smatram neprihvatljivim jer je postalo kristalno jasno da EU ima dvostruke kriterije kada je riječ o proširenju te da nema niti najmanju moguću namjeru pritisnuti Grčku da promijeni stav oko imena. Makedoniji se nudi sudjelovanje u regionalnom zajedničkom tržištu Zapadnog Balkana, no to ne smije postati alternativa pristupanju Makedonije EU i NATO savezu jer je Makedonija odavno zaslužila biti njihova članica,“ rekla je Marijana Petir.

„Radi stabilnosti u regiji izuzetno je bitno da je politička kriza u Makedoniji razriješena na demokratski način. Kriza i fizički napadi koji su se dogodili u Sobranju su posljedica “ događanja naroda“ orkestriranog od strane stranke koja nije željela poštovati rezultate izbora i predati vlast. Ti događaji su pokazali koliko je zapravo krhak mir i demokratski konsenzus u regiji. Posredovanjem EU i SAD-a eskalacija je izbjegnuta. Za dugoročno smanjenje napetosti, ključno je ubrzati euroatlantske integracijske procese Makedonije i prekinuti sramotnu blokadu radi imena države,“ izjavila je BiIjana Borzan.

„Kao izvjestitelj u sjeni za Makedoniju u ime socijalista i demokrata, pozdravljam ovo izvješće i formiranje nove Vlade u Makedoniji nakon osiguranja većine u parlamentu. Ujedno žalim što je proces predaje mandata trajao neopravdano dugo, uslijed čega je došlo i do nasilnih incidenata u Sobranju. Nadam se da će političke stranke staviti svoje razlike po strani te konstruktivno surađivati na dobrobit građana Makedonije i njihove europske budućnosti koju zaslužuju,“ naglasio je Tonino Picula.