

Fie ca ne-am nascut in ele sau doar ne-au gazduit putin timp sau acolo muncim, numele cartierelor din Bucuresti au in spate povesti pe care poate doar istoricii le mai cunosc.

Cartierul Aviatiei a fost construit dupa 1980. Fostul dictator Nicolae Ceausescu dorea ca in acest cartier sa locuiasca personalul din cadrul armatei, politiei si aviatiei, de unde si numele cartierului.In cartierul Aviatiei se afla si Muzeul Aviatiei, pe strada Fabrica de Glucoza. Muzeul, construit pe amplasamentul fostului Aeroport Pipera, a fost inaugurat in martie 2006.Numele cartierului Aviatorilor este dat de Monumentul Eroilor Aerului, cunoscut si ca “Statuia Aviatorilor”. Monumentul a fost inaugurat in anul 1935, fiind o opera ce apartine sculptorilor Iosif Fekete si Lidia Kotzebue.



Cartierul bucurestean 13 Septembrie si-a luat numele de la Ziua Pompierilor, amintind de 13 septembrie 1848, cand a avut loc batalia din Dealul Spirii, intre pompierii condusi de Pavel Zaganescu si trupele otomane conduse de Kerim Pasa.

Istoria leaga numele cartierului Balta Alba de un obicei mai morbid al inceputului de secol XIX: in zona se afla o groapa de var unde, pe timpul ciumei lui Caragea, in 1813, se topeau cadavrele ciumatilor pentru ca mortii erau atat de multi incat nu se mai prididea cu inhumarile.Atunci, s-a dat ordin sa se sape gropi comune si sa fie bagate acolo victimele, sa se arunce var peste ele si sa fie astupate. Din cauza ploilor insa, varul a iesit la suprafata, formand balti albe.(Sursa foto)

Contrar impresiei majoritatii bucurestenilor, cartierul Baneasa nu se numeste astfel de la Padurea Baneasa. Potrivit unor surse, “Baneasa” vine de la nevasta banului Dimitrie Ghica (1816-1897).Alte surse spun altceva: cartierul Baneasa, fosta comuna suburbana Baneasa, a luat nastere pe o portiune din vechea mosie a Mariei Bibescu, contesa de Montesquiou Fezensac (1845-1929), sotia contelui Odon de Montesquiou Fezensac si matusa printului George-Valentin Bibescu.(Sursa foto)

In 1898, Nicolae Bazilescu, avocat si profesor la Facultatea de Drept, a cumparat mosia Maicanesti-Grefoaicele (apartinand de comuna Baneasa din acele vremuri), aflata in zona de nord-vest a orasului.Bazilescu a parcelat terenul si a scos la vanzare jumatate din loturi, cealalta jumatate fiind donata primariei. Pana in 1913, 1.423 de persoane au cumparat terenuri aici. Din acest motiv, noii asezari i s-a dat numele de Bucurestii Noi.



Nobilul maghiar Francisc Rakoczi al II-lea (1676-1735) a plecat la turci inainte de Razboiul curutilor (1703-1711) ca sa discute despre rasturnarea Imperiului Habsburgic.La fel au procedat si o parte din apropiatii lui Rakoczi, mai exact, o ceata de husari condusi de groful Miklos Bercsenyi. Undeva la sud de Bucuresti, husarii berceni au facut un popas, de unde si numele cartierului.(Sursa foto)



Probabil doar o legenda, numele cartierului Colentina pare-se ca vine de la “colea-n-tina”, cu referire la locul baltit unde Matei Basarab i-ar fi invins pe turci intr-o batalie. O vreme s-a numit si “Olintina”.

Cunoscutul cartier Cotroceni, unde se afla si Palatul Cotroceni, sediul Administratiei Prezidentiale a Romaniei, si-a luat numele de la verbul regionalist arhaic “a cotroci”. “A cotroci” inseamna “a cotrobai”, “a scotoci”, “a scormoni”!De unde vine, insa, “a cotroci”? Cotroceni era un vechi sat, atestat documentar pentru prima data in timpul domniei lui Mihai Viteazul. Langa sat se afla falnica si deasa padure a Cotrocenilor.In 1671, satul a intrat in proprietatea marelui logofat Serban Cantacuzino. Acuzat ca urmarea sa devina Domn, si-a atras ura domnitorului Gheorghe Duca, fiind nevoit, astfel, sa fuga pentru a-si salva viata.

Scaparea a gasit-o in Padurea Cotrocenilor, unde a stat ascuns trei zile, iar drept multumire a ridicat pe un lacas de cult mai vechi o frumoasa biserica de zid: manastirea Cotrocenilor.(Sursa foto)



Etimologia cartierului Crangasi este evidenta: candva, in a doua jumatate a secolului al XVI-lea, Crangasi era o prelungire a Codrului Vlasiei, un crang. Cei care traiau acolo se numeau, normal, crangasi.(Sursa foto)

Cartierul Domenii a fost construit in perioada interbelica pentru elitele bucurestene. Numele zonei este legat cu dezvoltarea Bucurestiului dintre anii 1920-1940, unde s-au vandut parcele si loturi de pamant angajatilor din Ministerul Agriculturii si al Domeniilor, de unde si numele de Domenii.(Sursa foto)

Zona Dorobanti si-a primit numele in anul 1878, dupa Razboiul de Independenta dintre 1877-1878, ca omagiu adus trupelor de dorobanti care au luptat la Plevna, Vidin si Grivita.(Sursa foto)

Numele cartierului Dristor este strans legat de cetatea Drastorului (Silistra). Odinioara, exista Drumul Silistrei, ce ducea, dupa cum arata si numele, spre Silistra, si care si-a schimbat, mai apoi, denumirea in Calea Calarasi. In vremea fanariotilor, exista breasla darstorenilor (negustori), alaturi de breslele chiprovicenilor, brailenilor.Cetatea Silistra (Dristor) a fost luata drept gaj impreuna cu Principatele Romane de Rusia, conform Regulamentului Organic la 1829. Intre razboaie, prin locul care inainte se chemase “Gura Lupului”, trecea drumul ce pleca de la sud de Bucuresti si tinea pana la Silistra: Drumul Dristorului (Diristorul si Kaliacra – provincii romanesti la sud de Dunare).(Sursa foto)

Denumirea cartierului Drumul Taberei este legata de trecutul acestor locuri unde, in timpul Revolutiei de la 1821, Tudor Vladimirescu si-a stabilit tabara de panduri.Platoul intins al Cotrocenilor este legat si de numele lui Aurel Vlaicu, al carui prim zbor temerar cu avionul construit de el a avut loc la 17 iunie 1910 in aceasta zona.(Sursa foto)

Paradoxal, cartierul Ferentari, considerat astazi una dintre zonele rau famate ale Capitalei, are cea mai rafinata origine a numelui: vine din cuvantul latinesc “Ferentarius” – soldat din infanteria usoara a legiunilor romane.Ferentari, construit in perioada 1945-1947, a fost gandit ca un cartier muncitoresc si numara in jur de 600 de apartamente.(Sursa foto)

In secolul al XVI-lea apare o atestare documentara a mosiei “Florestii de pe Colentina”. Sub Mihai Viteazul e atestat satul Florestii (al Floreascai), pe Colentina, la Est de oras. Se impartea in trei asezari distincte: Floreasca de Sus, de Mijloc si de Jos. Satul Floreasca de Jos era numit si Gradistea Florestilor.(Sursa foto)

Daca Ferentari vine din latina, numele cartierului Ghencea isi are originile in limba turca. Pe vremea fanariotilor, Ghenci-aga era seful arnautilor din garda domneasca.



Denumirea vine de la o proprietate boiereasca care apartinea Giulestilor. Giulestii au fost pomeniti in documentele medievale incepand cu anul 1548. Localitati cu numele de Giulesti exista in toate provinciile romanesti. Giulea este un nume vechi in onomastica romaneasca, provenind de la numele latinesc Iulius.(Sursa foto)



In cartierul Grivita de astazi se afla, la 1608, manastirea Cernica, ridicata de Cernica Stirbei, Mare Vornic al lui Mihai Viteazul. Mai tarziu, unele documente atesta faptul ca o parte a acestei mosii a apartinut domnitorului Serban Cantacuzino.(Sursa foto)

In secolul al XIX-lea, zona a fost parcelata si s-au trasat strazi pe care s-au construit case, printre care si Calea Floreasca. In anul 1922 a aparut cartierul Floreasca, ridicat pe marginile gropii de odinioara.La sfarsitul secolului al XIX-lea, pe acest loc se afla un cartier suburban, locuit de subofiteri si de ofiteri din gradele inferioare din armata. Din punct de vedere administrativ, zona face parte din orasul Bucuresti incepand cu 1950, ulterior ridicandu-se aici cartierul de blocuri.Denumirea cartierului a fost preluata de la artera de circulatie care-l strabate. Strada Pajurei a primit aceasta denumire in anul 1959, cand a fost inceputa constructia primelor blocuri pe un teritoriu liber.

Cartierul Pantelimon si-a luat numele dupa Manastirea Sfantul Pantelimon, a carei constructie a inceput la 1735, la porunca domnitorul Grigore al II-lea Ghica. In greaca, “pan” inseamna “tot” si “eleimon” inseamna “mila”. Asadar, “Panteleimon” se traduce “intru totul milostiv”.(Sursa foto)

Numele cartierului Rahova vine de la Calea Rahovei, una dintre cele cinci strazi principale ale Bucurestilor botezate in secolul XIX in onoarea Razboiului de Independenta: Calea Grivitei, Calea Plevnei, Calea Rahovei, Calea Victoriei si Calea Dorobantilor.Contrar aparentei, numele cartierului Salajan nu vine de la Salaj, ci de la un fruntas al miscarii muncitoresti si revolutionare, Leon Szilaghi, cunoscut si sub numele de Leontin Salajan.

Cartierul Titan si-a luat numele de la fabrica de ciment “Titan”, construita la inceputul secolului XX, mai exact, in anul 1912.(Sursa foto)

Seniorii Bucurestiului spun ca i s-a spus “Vatra Luminoasa” in spiritul bolsevic al timpului pentru ca lumina venea, nemijlocit de la rasarit – de la rusi. Altii sustin ca denumirea isi are alta origine: la 1 august 1906, Regina Elisabeta, sustinuta de Regele Carol I si de inalti reprezentanti ai clasei politice a vremii, a fondat Societatea Orbilor din Romania, scriu cei de la ziare.com.

Numele cartierului Vitan din Capitala ar veni de la Campia Vitanului, unde, odata, pasteau vitele orasenilor.

Sursa articol.