ANOSR atrage atenţia asupra deficitului de locuri de cazare cu care se confruntă universităţile din România şi "consideră că decizia guvernului de a solicita universităţilor să pună la dispoziţie locuri de cazare din căminele lor pentru refugiaţi este una pripită şi nefericită".

"Deşi înţelegem şi rezonăm cu problemele cu care se confruntă refugiaţii şi apreciem preocuparea autorităţilor pentru a-i sprijini, considerăm că se pot găsi soluţii mult mai potrivite pentru cazarea acestora, care să nu afecteze nicio categorie socială din România", spun reprezentanţii ANOSR, amintind că ministrul Educaţiei, Sorin Cîmpeanu, a solicitat universităţilor din ţară să pună la dispoziţie locuri de cazare din căminele studenţeşti pentru a fi oferite ca adăpost pentru refugiaţi.

ANOSR solicită universităţilor din România "să aibă ca principală prioritate oferirea locurilor de cazare pentru toţi studenţii care solicită acest lucru şi asigurarea de condiţii decente de trai în căminele lor".

ANOSR susţine că, în fiecare an, zeci de mii de studenţi nu primesc loc de cazare în cămin, aceasta fiind şi una dintre principalele cauze ale abandonului şcolar, deoarece mulţi studenţi nu îşi permit să plătească chiria unui apartament sau taxa de cazare dintr-un cămin privat şi sunt nevoiţi să renunţe la studii şi să revină în localităţile lor de domiciliu. De asemenea, deşi au posibilitatea legală să ofere subvenţii pentru cazare studenţilor care nu locuiesc într-un cămin studenţesc, universităţile nu promovează acest lucru şi nu asigură nici acest drept al studenţilor, potrivit reprezentanţilor studenţilor.

Aceştia mai spun că, în încercarea de a acoperi deficitul locurilor de cazare, universităţile practică "supracazarea", adăugând paturi suplimentare în camere, iar "aglomeraţia completează perfect lipsa condiţiilor decente de trai din anumite cămine de stat, mobilierul vechi, toaletele comune, prezenţa igrasiei, a insectelor sau a rozătoarelor, unele cămine devenind astfel focare de infecţie şi ameninţând sănătatea studenţilor care sunt nevoiţi să locuiască acolo".

În plus, un alt studiu al ANOSR relevă faptul că în ultimii doi ani taxele de cazare percepute de universităţi au crescut constant în mai mult de jumătate dintre situaţii, în cele mai multe cazuri nerespectându-se prevederea legală prin care un cămin nu îşi poate încheia balanţa de venituri şi cheltuieli având profit.

"Principală cauză a acestei situaţii nefericite cu privire la locurile de cazare pentru studenţi este reprezentată de alocarea insuficientă de fonduri guvernamentale pentru renovări, investiţii şi construcţii de noi spaţii de cazare. Paradoxal, chiar şi atunci când există bani pentru investiţii, aceştia nu sunt alocaţi de guvern transparent şi în funcţie de necesităţile reale ale sistemului, ci preferenţial, „pixier” şi fără niciun criteriu clar stabilit", mai spune ANOSR.

Reprezentanţii studenţilor arată că sunt conştienţi de situaţia nefericită în care refugiaţii sirieni se găsesc în prezent şi apreciază iniţiativa guvernului de a lua măsurile necesare sprijinirii acestora, însă consideră că "o problemă nu se rezolvă provocând altele".

"Atâta timp cât o universitate se confruntă cu un deficit de locuri de cazare şi nu poate răspunde tuturor solicitărilor primite de la studenţi în acest sens, considerăm că acea universitate trebuie să se preocupe prioritar de cazarea propriilor studenţi. Suntem convinşi că la o analiză mai atentă se vor putea găsi alte soluţii de cazare a refugiaţilor, care să nu aducă deservicii niciunei alte persoane", conchid ei.

Ministerul Educaţiei a cerut inspectoratelor şcolare judeţene o situaţie cu locurile disponibile în cămine, unde refugiaţii să poată fi cazaţi dacă ajung în România.

Universitatea Bucureşti a anunţat că va putea pune la dispoziţia refugiaţilor, dacă va fi nevoie, 80 de locuri de cazare în căminele din Măgurele, şi va putea acorda şi consiliere psihologică. Politehnica pune la dispoziţie la rândul său 50 de locuri în căminele sale.