UDMR a înființat un fond de solidaritate unde fiecare membru poate dona sume de bani pentru sprijinirea financiară a primarilor Uniunii condamnați de instanțe să plătească amenzi pentru neîndepărtarea steagului Ținutului Secuiesc arborat pe clădirile instituțiilor, relatează Mediafax.

Vicepreședintele executiv al UDMR, Horvath Anna, coordonatorul proiectului, a declarat, miercuri, că donațiile vor fi colectate, în primul rând, de la cei peste 2.000 de aleși locali ai Uniunii, de la parlamentari și europarlamentari.

”Am înființat în urmă cu o săptămână, prin intermediul unei asociații, un fond de solidaritate pentru primarii UDMR condamnați să plătească amenzi administrative de zeci de mii de lei pentru neîndepărtarea steagului Ținutului Secuiesc arborat pe clădirile primăriilor, în urma unor procese pornite după somații primite de la prefecți. Inițiativa a pornit de la ultima decizie a instanței care îl vizează pe fostul primar din Sovata, Peter Ferenc, obligat să plătească 42.000 de lei. Anterior, au mai fost cazurile primarilor din Mădăraș Ciuc și din Miercurea Ciuc, obligați să achite 90.000 de lei, respectiv 75.000 de lei, amenzile fiind exorbitant de mari. În acest cont se vor colecta donații, venite de la cei peste 2.000 de aleși locali ai UDMR, parlamentari și europarlamentari, și se vor plăti acele amenzi”, a spus Horvath, pentru Mediafax, făcând apel la întreaga comunitate maghiară să contribuie la acest fond, având în vedere alte decizii similare care pot să apară, deoarece mai sunt procese pe rol.

Potrivit acesteia, prin demersul inițiat, UDMR dorește să transmită și un mesaj către comunitatea românească prin care să arate că acțiunile primarilor care au arborat diverse simboluri pe primării nu sunt cauze individuale ale lor, ca aleși locali, ci aceștia au în spate comunități întregi.





Horvath Anna a menționat că membrii comunității maghiare au constatat că, în ultimul deceniu, nu au un partener politic de dialog în ceea ce privește realizarea unor proiecte cum sunt Legea privind protecția minorităților naționale sau cea care vizează autonomia culturală a Ținutului Secuiesc.

”Din partea statului român primim și aceste semnale care încearcă să interzică și să controleze și acele modalități de exprimare a apartenenței noastre comune la anumite simboluri și valori culturale. Noi credem că acest lucru este foarte dăunător, periculos și nedemn față de ceea ce ar trebui să însemne anul Centenarului, sărbătorit de o țară întreagă. Anul 2018 ar trebui să însemne acceptarea de către majoritatea românească a acelor valori care înseamnă o resursă unică a țării, iar astfel de decizii ale instanței merg într-o direcție opusă. O astfel decizie judecătorească încalcă flagrant art. 6 din Constituția României și angajamentele internaționale asumate de România înainte de aderarea la UE și NATO, prin ratificarea Convenției Cadru pentru protecția minorităților naționale”, a subliniat Horvath.

Vicepreședintele executiv al UDMR a afirmat că nu există în legislația națională nicio prevedere care să interzică utilizarea unor simboluri pe instituții publice, astfel că este de neînțeles cadrul legal care a stat la baza condamnării unor edili maghiari.

Din sumele strânse în fondul de solidaritate al UDMR se va plăti amenda fostului edil din Sovata, iar ulterior și cea a primarului Uniunii din Miercurea Ciuc, în condițiile în care primarul din Mădăraș Ciuc a achitat, deja, banii datorați.