Ustavni sud jednoglasno je odlučio da je vjeronauku i dalje mjesto u školama i vrtićima. To što je Hrvatska sekularna država ne znači, tumače suci, da su vjerske zajednice i država potpuno odvojene.

- Prema članku 41. stavku 2. Ustava, vjerske zajednice u svojoj djelatnosti uživaju zaštitu i pomoć države. Iz te odredbe proizlazi da odvojenost države i vjerskih zajednica nije apsolutna. Sve dok je zaštita i pomoć države djelatnostima vjerskih zajednica u okviru članka 41. stavka 1. Ustava, slobodno izabran vjerski odgoj u ustanovama predškolskog odgoja te slobodno izabrana nastava vjeronauka kao izbornog predmeta u osnovnim i srednjim školama, prema ocjeni Ustavnog suda, sami po sebi nisu nesuglasni s Ustavom - rekli su ustavni suci i odbili pokrenuti postupak ocjene ustavnosti članka 13. Zakona o pravnom položaju vjerskih zajednica.

Ovaj zakonski članak govori da će se na zahtjev roditelja ili skrbnika u vrtiće, osnovne i srednje škole uvesti nastava vjerskog odgoja. Smatrajući da je to neustavno jer je ustrojavanje nastave vjeronauka u školama i vrtićima protivno načelu odvojenosti vjerskih zajednica od države, Ustavnom sudu još su se 2010. godine obratili D. V. iz Pazina i I. V. L. iz Splita.

D. V. je u svojem zahtjevu za ocjenu ustavnosti rekao da država učenike mora “obrazovati o učenjima i vjerovanjima vjerskih zajednica isključivo sa znanstvenog, sociološkog pogleda na religiju, u smislu informiranja o karakteristikama učenja i vjerovanja pojedinih vjerskih zajednica” da bi sva djeca, neovisno o vjeroispovijesti, dobila široko obrazovanje o različitim religijama. Podnositelj zahtjeva smatra i da vjeronauk nije djelatnost vjerske zajednice da bi mogla imati podršku države koju predviđa Ustav.

Tijekom donošenja odluke Ustavni sud je zatražio i mišljenje Ministarstva znanosti i obrazovanja. Dobili su ga 5. veljače 2018. godine. Ministarstvo koje vodi Blaženka Divjak iz HNS-ove kvote ne nalazi ništa sporno u vjeronauku u vrtićima i školama.