Objavljeno u Nacionalu br. 424, 2003-12-30

Autor: Željka Godeč

Žiri od petnaestero vodećih hrvatskih ekonomskih novinara i urednika izabrao je treći put za redom menadžera godine: prvi put je odluka o vodećem čovjeku hrvatskog gospodarstva gotovo jednoglasna

Po načinu upravljanja kompanijom pomalo staromodan, ali prema rezultatima još uvijek najuspješniji. Među prvima je shvatio opasnosti globalne ekonomije pa se unatoč međusobnoj konkurenciji zalagao za suradnju kompanija.Ivica Todorić, vlasnik i predsjednik Uprave Agrokora, menadžer je godine. Drugi je široj javnosti manje poznat Ernest Tolj, predsjednik Uprave Eurocabla. Treće mjesto, pak, dijele Željko Perić, predsjednik Uprave Lura-e i Ivan Ergović, vodeći čovjek Našicecementa. To su rezultati izbora za menadžera godine što ju je treću godinu za redom provela redakcija Nacionala.

I ove godine Nacional je izbor najboljeg menadžera povjerio žiriju sastavljenom od petnaestero vodećih ekonomskih novinara i urednika. Članovi žirija neovisni jedni o drugima imali su zadatak da izaberu petoricu svojih favorita s liste od šezdesetak kandidata što ju je sastavila redakcija Nacionala. Također su uz svoj izbor petorice najboljih u Hrvatskoj priložili i kratko ocjenu njihove poslovne strategije, akvizicija, kadroviranja, profita? I ove godine držali smo se obećanja da nećemo otkriti tko je koga kako rangirao, pa stoga ni citati ispod nominiranih kandidata ne govore o konkretnom broju glasova koje su novinari dali pojedinim osobama.

Na temelju njihova izbora Nacional je sastavio listu top-menadžera 2003. u Hrvatskoj, tako da smo prvom na osobnim listama novinara dali pet, drugom četiri, trećem tri, četvrtom dva, a petom jedan bod. Pravo da izabere svog kandidata u slučaju da se ne nalazi na listi iskoristio je samo Đuro Tomljenović. On je izdvojio čak dvojicu- Vladu Jerbića, direktora Belišća i lidera 17000 radnika, koji je postao najveći proizvođač papira i papirne ambalaže u istočnoj Europi i Dubravka Grgića, predsjednika koncerna Agram, koji čini 12 tvrtki, a najpoznatije su dvije osiguravateljske kuće Euroherc i Jadransko osiguranje, zato što je zabilježio rast veći od rasta nacionalnog tržišta. Neki od kandidata nisu uspjeli ući u užu konkurenciju, poput primjerice Danijela Žderića iz Profila, Ljerke Cerc iz Inkera i Nine Oberiter Gluhak iz PBZ American Expressa, ali su ih pojedini novinari izdvojili kao osobe koji su uzdrmali tržište u svojoj zoni poslovanja.

Ovogodišnji Nacionalov izbor – u kojemu su primat uvjerljivo preuzeli proizvođači – od prijašnjih se razlikuje po tome što je među novinarima oko najboljih menadžera u Hrvata postignut koncenzus ? gotovo da nema novinara koji nije rad i uspjehe prve trojice izabranih pohvalio, pa se vrlo lako izbistrio pobjednik. Utoliko je taj izbor značajno drugačiji od prijašnjih godina, kada su se glasovi razvodnjavali u širokom krugu lidera različitih djelatnosti. Tako je i inače hvaljen i osporavan Ivica Todorić s lakoćom izborio 35 bodova i propeo se na prvo mjesto s trećeg, koje je zauzeo i 2001. i 2002. godine. Novinari specijalizirani za ekonomske teme ove su godine u medijsku orbitu gotovo jednoglasno odlučili izbaciti u javnosti ne tako poznatog Ernesta Tolja koji je dobio 27 bodova i sa 26 bodova Ivana Ergovića, ključnog čovjeka Našicecementa, još lani pohvaljenog da stilom lego-kockica slaže veliku građevinsku tvrtku. Na peto mjesto s 15 bodova, koje je osvojio još 2001. vratio se s lanjskog devetog mjesta Emil Tedeschi, poduzetnik mlađe generacije. Četrnaest bodova i šesto mjesto pripalo je Marijanu Ćurkoviću za zasluge što je proširio listu svojih usluga i Croatia osiguranje oslobodio lošeg image iz HDZ-ovog doba. Na sedmom mjestu našao se Željko Kerum, a osmom Ante Vlahović. Ni ove godine, međutim, niti jedna žena nije se uspjela probiti u vrh top liste.

U 2001. godini bankari su zasjenili ostale; tada je Franjo Luković osvojio titulu najboljeg, a drugo mjesto pripalo je još jednom bankaru, Zdenko Adroviću iz Raiffeisen banke, treće Todoriću, a četvrto Branku Gretiću, tada upravitelju Tiska. Prošle godine je, pak, prisjetimo se, slika najboljih ovako izgledala: Darko Marinac, predsjednik Uprave Podravke proglašen je najboljim menadžerom, drugo mjesto dijelili su Josef Vinatzer, predsjednik Uprave VIPneta i Željko Čović, prvi čovjek Plive. Utoliko Nacionalova top lista najboljih menadžera godine ne svjedoči samo o pojedinačnim uspjesima, vrlinama i manama, nego i o društvenoj klimi.

Ivica Todorić, vlasnik i predsjednik Uprave Agrokora, menadžer je godine. Drugi je široj javnosti manje poznat Ernest Tolj, predsjednik Uprave Eurocabla. Treće mjesto, pak, dijele Željko Perić, predsjednik Uprave Lure i Ivan Ergović, vodeći čovjek Našicecementa. To su rezultati izbora za menadžera godine što ju je treću godinu za redom provela redakcija Nacionala.

I ove godine Nacional je izbor najboljeg menadžera povjerio žiriju sastavljenom od petnaestero vodećih ekonomskih novinara i urednika. Članovi žirija, neovisni jedni o drugima, imali su zadatak da izaberu petoricu svojih favorita s liste od šezdesetak kandidata koju je sastavila redakcija Nacionala. Također su uz svoj izbor petorice najboljih u Hrvatskoj priložili i kratku ocjenu njihove poslovne strategije, akvizicija, kadroviranja, profita? I ove godine držali smo se obećanja da nećemo otkriti tko je koga kako rangirao, pa stoga ni citati ispod nominiranih kandidata ne govore o konkretnom broju glasova koje su novinari dali pojedinim osobama.

Na temelju njihova izbora Nacional je sastavio listu top-menadžera 2003. u Hrvatskoj, tako da smo prvom na osobnim listama novinara dali pet, drugom četiri, trećem tri, četvrtom dva, a petom jedan bod. Pravo da izabere svog kandidata u slučaju da se ne nalazi na listi iskoristio je samo Đuro Tomljenović. On je izdvojio čak dvojicu – Vladu Jerbića, direktora Belišća i lidera 17.000 radnika, koji je postao najveći proizvođač papira i papirne ambalaže u istočnoj Europi i Dubravka Grgića, predsjednika koncerna Agram, koji čini 12 tvrtki, a najpoznatije su dvije osiguravajuće kuće Euroherc i Jadransko osiguranje, zato što je zabilježio rast veći od rasta nacionalnog tržišta. Neki od kandidata nisu uspjeli ući u užu konkurenciju, poput Danijela Žderića iz Profila, Ljerke Cerc iz Inkera i Nine Oberiter-Gluhak iz PBZ American Expressa, ali su ih pojedini novinari izdvojili kao osobe koje su uzdrmale tržište u svojoj zoni poslovanja.

Ovogodišnji Nacionalov izbor – u kojem su primat uvjerljivo preuzeli proizvođači – od prijašnjih se razlikuje po tome što je među novinarima oko najboljih menadžera u Hrvata postignut konsenzus ? gotovo da nema novinara koji nije rad i uspjehe prve trojice izabranih pohvalio, pa se vrlo lako izbistrio pobjednik. Utoliko je taj izbor značajno drukčiji od prijašnjih godina, kada su se glasovi razvodnjavali u širokom krugu lidera različitih djelatnosti. Tako je i inače hvaljen i osporavan Ivica Todorić s lakoćom izborio 35 bodova i popeo se na prvo mjesto s trećeg, koje je zauzeo i 2001. i 2002. Novinari specijalizirani za ekonomske teme ove su godine u medijsku orbitu gotovo jednoglasno odlučili izbaciti u javnosti ne tako poznatog Ernesta Tolja koji je dobio 27 bodova te Ivana Ergovića sa 26 bodova, ključnog čovjeka Našicecementa, još lani pohvaljenog da stilom lego kockica slaže veliku građevinsku tvrtku. Na četvrto mjesto sa 15 bodova skočio je s lanjskog devetog Emil Tedeschi, poduzetnik mlađe generacije. Četrnaest bodova i peto mjesto pripalo je Marijanu Ćurkoviću za zasluge što je proširio listu svojih usluga i Croatia osiguranje oslobodio lošeg imidža iz HDZ-ova doba. Na šestom mjestu našao se Željko Kerum, a na sedmom Ante Vlahović. Ni ove godine, međutim, ni jedna žena nije se uspjela probiti u vrh top liste.

U 2001. bankari su zasjenili ostale; tada je Franjo Luković osvojio titulu najboljeg, a drugo mjesto pripalo je još jednom bankaru, Zdenku Adroviću iz Raiffeisen banke, treće Todoriću, a četvrto Branku Gretiću, tada upravitelju Tiska. Prošle godine je, pak, prisjetimo se, slika najboljih izgledala ovako: Darko Marinac, predsjednik Uprave Podravke proglašen je najboljim menadžerom, drugo mjesto dijelili su Josef Vinatzer, predsjednik Uprave VIPneta i Željko Čović, prvi čovjek Plive. Utoliko Nacionalova top lista najboljih menadžera godine ne svjedoči samo o pojedinačnim uspjesima, vrlinama i manama nego i o društvenoj klimi, njezinim konstantama i varljivostima.

IVICA TODORIĆ, Agrokor

“Začuđujuće ali istinito, od trgovca cvijećem Todorić je postao najveći privatni biznismen u Hrvatskoj s očekivanim ukupnim prihodom ove godine od oko devet milijardi kuna. Bez većih afera, iako prezadužen, vlasnik najvećeg privatnog koncerna sigurno ide naprijed. (Marina Ralašić, Banka)

“Po načinu upravljanja kompanijom pomalo staromodan, ali prema rezultatima još uvijek najuspješniji. Među prvima je shvatio opasnosti globalne ekonomije pa se unatoč međusobnoj konkurenciji zalagao za suradnju kompanija. Najbolji primjer okrupnjavanja je stvaranje konzorcija Dinova za kupnju Dione u stečaju. Osim toga, još je uvijek biznismen koji najviše ulaže u tržišta regije. Tu svakako treba istaknuti kupnju srpskog Frikoma, što ga je učinilo prvim hrvatskim investitorom u srpsku prehrambenu proizvodnju.” (Mislav Šimatović, Nacional)

“Kupnjom srbijanske tvrtke Frikom, Todorić je nadrastao imidž hrvatskog tajkuna koji je spletom povoljnih okolnosti postao vlasnik niza tvrtki. Usmjerenost na prehrambenu industriju pokazala se dobrim izborom, a proboj u regiju povećava Todorićeve šanse da se razvije u jednu od značajnih prehrambenih kompanija u regiji. Imidž socijalnog poslodavca pomogao mu je i pri ulazu na hrvatskim poduzetnicima osjetljivo tržište.” (Ljubica Gatarić, Večernji list)

“Kao prvi poduzetnik među menadžerima ili prvi menadžer među poduzetnicima, Todorić nastavlja graditi svoje jedinstveno poslovno carstvo. S jedne strane to su akvizicije u Hrvatskoj i regiji, a s druge, pak, daljnja izgradnja snažnih brendova koje Agrokor posjeduje. Posebno je značajan uspjeh Konzuma koji u pojačanoj konkurenciji stranaca uspijeva održati čelno mjesto u svojoj tržišnoj niši. Dojam je da Todorić naglašeno igra na kartu veličine kojom se koristi za pritisak na državu i poslovne partnere.” (Davor Huić, Briefing)

“Nakon svih sumnji, Todorić je dokazao da njegova kompanija počiva na stabilnim osnovama. Ukupni prihod dosegao je osam milijardi kuna (drugi iza Ine), kapitalno širenje Agrokora je intenzivno na domaćem i regionalnom planu. Prvi je ušao na srbijansko tržište s velikom investicijom. Todorić ima imidž poželjnog poslodavca i izvan granica Hrvatske, te se može očekivati da će s uspjehom realizirati i ostale planirane akvizicije.” (Snježana Mlinarević, Večernji list)

“Nakon što je znalački poslovno povezao, tehnološki unaprijedio i tržišno pozicionirao tvrtke svoga koncerna na hrvatskom tržištu, akvizicijom srbijanskog Frikoma krenuo je u regionalnu ekspanziju. Dosadašnje sustavno ulaganje u ljudske resurse i brzo usvajanje suvremenih menadžerskih tehnika, prilično su jako jamstvo da će Agrokor i u svome širenju biti uspješan.” (Miomir Štrbac, Slobodna Dalmacija)

“Imao je dovoljno hrabrosti da ne posluša instrukcije EBRD-a i ne proda Konzum. Odbacio je njihov ultimatum i učinio suprotno – uložio je sve snage u proširenje Konzuma. Filozofija mu je bila vrlo jednostavna ? ako nema vlastitih polica za prodaju, strani lanci će marginalizirati njegove proizvode. Time bi mu ulaganje u proizvodnju bilo nesvrsishodno. Ambicija da bude najveći poduzetnik ne samo u Hrvatskoj nego u cijeloj regiji je pozitivna.” (Berislav Jelinić, Nacional)

ERNEST TOLJ, Eurocable

“Toljev Eurocable prometnuo se u vrlo živog igrača na hrvatskom tržištu; otvara nove tvornice (Jankomir), pojavljuje se kao potencijalni kupac drugih tvrtki (Elka), a najavljuje i prvo hrvatsko ulaganje u Rusiju (Kalinjingrad) vrijedno oko deset milijuna eura. Eurocable se isto tako nametnuo u posljednje vrijeme kao jedan od uspješnijih hrvatskih izvoznika.” (Darko Markušić, Vjesnik)

“Nešto jednostavno i funkcionalno kao kabel. Oplemenjuje nešto jedinstveno. Te su riječi nit vodilja vlasnika mnogima još nepoznate tvrtke koja je tu svoju filozofiju pretvorila u prednost i postala snažnim proizvođačem kabela za tržišta srednje i jugoistočne Europe. Uložila je u Zagrebu u pogone suvremene tehnologije, a njihovi proizvodi zauzimaju vodeće mjesto u Europi po pitanju produktivnosti i kakvoće. Premda je proizvodnja kabela krenula jučer, 2001. godine, danas je već 60 zaposlenih, od iduće godine dvostruko više, a kreće proizvodnja i u Rusiji. Izdvojen zbog onog prkosa koji čuči u svakom od nas…” (Darko Buković, HINA)

“Otvara tvornicu za tvornicom, kupio bi Elku, borben, otvoren i sposoban, regionalne orijentacije?” (Marina Ralašić, Banka)

“Ako imate ideju, vjerujte u sebe! Taj životni moto Ernest Tolj je pretočio u Eurocable Group. Nedavno je otvorio i novu tvornicu, a najbolje o njegovim poslovnim uspjesima svjedoči obiteljska atmosfera u tvrtki koja koristi najsuvremeniju tehnologiju i 70 posto svoje proizvodnje izvozi na zahtjevno zapadnoeuropsko tržište ostvarujući u prosjeku pola milijuna eura prihoda godišnje po zaposlenome. Tolj dolazi iz obitelji koja je trgovala kabelima, a stvorio je tvornicu koja je jedan od najznačajnijih proizvođača električnih kabela na ovim prostorima.” (Ljubica Vuko, Slobodna Dalmacija)

ŽELJKO PERIĆ, Lura

“Očit je dokaz da svježa krv, osobito ako teče u žilama čovjeka koji misli i djeluje kao rasni menadžer zapadne provenijencije, može jednu razvojno umirenu kompaniju na pragu stagnacije gurnuti u novi razvojni ciklus. Akvizicijama u Hrvatskoj i iskorakom na tržište Srbije i Crne Gore kupnjom Somboleda, Lura s Perićem na čelu definitivno iskoračuje u regionalnu poslovnu ligu.” (Miomir Štrbac, Slobodna Dalmacija)

“Još jedan uspješan prebjeg iz Plive. Pohvale idu zapravo na račun medijima uglavnom nedostupnog Luke Rajića koji očito dobro zna što ne zna (upravljati velikom korporacijom), ali zna pronaći one koji znaju.” (Viktor Vresnik, Vjesnik)

“Već prošle godine Željko Perić se nametnuo kao ‘najperspektivniji’ mladi menadžer u Hrvatskoj, a ove je godine samo potvrdio taj status i očekivanja koja su na njega stavljena nakon high-profile transfera iz Plive. Nominaciju za menadžera godine zaslužio je prije svega nevjerojatnim dizanjem ritma poslovnih aktivnosti u Luri na gotovo svim planovima ? od restrukturiranja, rezanja troškova, akvizicija u Hrvatskoj i regiji do marketinga i kadroviranja. Sve to postigao je njegujući stil upravljanja i komuniciranja upravo suprotan autoritarnom ? dakle ljubaznošću, otvorenošću, uljudnošću.” (Davor Huić, Briefing)

“Kad vlasnik jedne od najvećih hrvatskih tvrtki kaže da menadžment šalje signale da će sigurno odvesti kompaniju u regiju, što je potvrda da je dobro procijenio prepuštajući im razvoj Lure, onda i Željko Perić zaslužuje mjesto među najuspješnijim hrvatskim menadžerima. Iskustvo i dobre rezultate koje je bilježio kao član Uprave Plive za financije, Perić spaja i u novim poslovnim izazovima u Luri. Ovogodišnja akvizicija somborskog Somboleda, čini se, uvod je u još značajnije poglavlje njegovih poslovnih uspjeha.” (Ljubica Vuko, Slobodna Dalmacija)

“U posljednjih godinu i pol koliko je na čelu Lure, Perić se pokazao vrlo sposobnim za život u sjeni Luke Rajića. Na krizu u prvoj polovici godine uprava Lure odgovorila je plasmanom 60 novih proizvoda i hrabrim ulaganjem u marketing, što je na kraju ipak rezultiralo 15-postotnim povećanjem prihoda kompanije.” (Mislav Šimatović, Nacional)

“Nakon Perićeva dolaska u Luru tvrtka se počinje konsolidirati, a primjetno je i da sada postoji ostvariva strategija daljnjeg rasta i razvoja, o čemu pak svjedoči i uspješno preuzimanje srbijanskog Somboleda.” (Darko Markušić, Vjesnik)

IVAN ERGOVIĆ, Našicecement, od 1. srpnja NEXE GRUPA

“Siguran rast temeljen na traženom proizvodu, cementu. U pravo vrijeme povezivanje s EBRD-om, regionalna orijentacija, narednih godina stabilizacija i konsolidacija?” (Marina Ralašić, Banka)

“Zahvaljujući pametnim i vještim potezima, Ivan Ergović zadržava svoju tvrtku kao jedinog domaćeg proizvođača cementa u hrvatskom vlasništvu te istodobno dobro koristi naše ali i regionalne potrebe u razvoju infrastrukture, pa pod njegovim vodstvom dolazi do preuzimanja više srodnih tvrtki (tvornice crjepova) u Hrvatskoj, ali i u Srbiji i BIH. Od 1990. Ergović je Našicecement pretvorio u modernu tvrtku sa 3000 radnika i godišnjim prihodom većim od milijarde kuna.” (Đuro Tomljenović, HTV)

“Iako živi s ‘prokletstvom’ da ne djeluje u i iz Zagreba, pa se o njemu toliko toga ne zna, sve što je napravio govori o uspješnom menadžmentu. Nijedna hrvatska kompanija nije preuzela toliko tvrtki u BiH i Srbiji i Crnoj Gori, i to onih koje su nezaobilazan dio bilo kakvih infrastrukturnih i ostalih poslovnih ulaganja.” (Darko Buković, HINA)

“Iz jedne usko profilirane industrijske kompanije napravio je pravi poslovni sustav. Restrukturirao je i financijski stabilizirao kompaniju, nakon čega je serijom akvizicija u Hrvatskoj i regiji diverzificirao poslovanje te postavio temelje za dugoročan i stabilan rast. Radi se o tvrtki iz tzv. ‘male sredine’, što dokazuje da se i u provinciji može raditi vrhunski posao.” (Davor Huić, Briefing)

EMIL TEDESCHI, Atlantic grupa

“Možda je on i najbolji, ali u posljednje vrijeme se malo prečesto spominje, baš kao da se jako trudi da ga svi prepoznamo kao najboljega. Tako je to s PR-om: ne valja kad ga nema, a kad se pretjera, uvijek izaziva tračak sumnje. Koristio bi mu kraći tečaj kod Luke Rajića.” (Viktor Vresnik, Vjesnik)

“Uspješno je upravljao transformacijom grupe iz trgovačke u industrijsku, ostvario dobre rezultate te dokazao da se s Cedevitinim brandom može svašta napraviti. Pobjeda konzorcija, u kojem je i Atlantic član, na natječaju za Treći program govori o različitosti interesa, ali i o financijskoj snazi i lobističkom utjecaju vlasnika. Tedeschi je mlad poduzetnik koji svojim životnim stilom, obrazovanjem i stavom projicira pozitivan imidž poduzetnika u javnosti i nameće se sve više kao jedan od budućih lidera domaće business scene.” (Davor Huić, Briefing)

“Na samom početku godine dovršio preuzimanje Neve te izdao komercijalne zapise. Time u jednom manjem dijelu poslovanja nastavlja stopama Plive. Sve vodi prema izlasku Atlantica na burzu. Hoćemo li i to dočekati?” (Darko Markušić, Vjesnik)

“Tedeschi pokazuje da razmišlja dugoročno, da je spreman ulagati u ljude jer samo tako obiteljski business može biti uspješno nastavljen. Osoba koja se ne libi razgovarati o različitim opcijama suradnje i s konkurentnim tvrtkama. U menadžerskoj filozofiji prihvatio da riječi kapital i vrijednost imaju posve novo značenje ? to su danas ljudi i njihova znanja.” (Darko Buković, HINA)

“Poduzetnik mlađe generacije koji zorno dokazuje da energija mladosti, udružena s velikim radom, ulaganjem u znanje te dobrim planiranjem razvoja tvrtke, njezina imidža i akvizicija na tržištu, u pravilu daje izvanredne efekte.” (Miomir Štrbac, Slobodna Dalmacija)

MARIJAN ĆURKOVIĆ, Croatia osiguranje

“Bez konkurencije. Uspio je od Tuđmanove samoposluge, na što je sličilo Croatia osiguranje u doba Suada Rizvanbegovića, napraviti respektabilno osiguravajuće društvo u Hrvata i lidera u svim vrstama osiguranja.” (Ratko Peter, Radio 101)

“Malo koja tvrtka bi bez ikakvih potresa prošla neuspjeli pokušaj privatizacije. Tijekom tog postupka Croatia osiguranje se u potpunosti izložila konkurentskim tvrtkama, ali bez obzira na to, sačuvala je klijente, tržište i proširila se u regiju. Ćurković se pokazao kao vrlo iskusan menadžer, radio je tiho i bez javne pompe i zaslužuje prvo mjesto među ponuđenim kandidatima.” (Ljubica Gatarić, Večernji list)

“Uspio je zadržati oko polovice domaćeg tržišta, iako mu zadnje dvije godine događaji i potezi Vlade nisu išli na ruku. Tvrtka je ‘mučena’ s pokušajima privatizacije, konkurencija je imala pristup poslovnim tajnama. Ćurković se pokazao kao samozatajan no vrlo uspješan menadžer kojemu nisu potrebni strateški partneri.” (Snježana Mlinarević, Večernji list)

ŽELJKO KERUM, Kerum

“Njegov iskorak iz trgovine prema proizvodnji zdrave hrane, domaće kvalitetne odjeće i turizmu jasan su pokazatelj dobrog poduzetničkog nerva i sposobnosti da se gleda i djeluje unaprijed. Svjestan da najezda trgovačkih lanaca neminovno usitnjava tržišni kolač i profit u toj branši, on je dobit iz trgovine, dok je još ima dovoljno, usmjerio u propulzivnije sektore.” (Miomir Štrbac, Slobodna Dalmacija)

“Kontroverzni splitski trgovac uspio je odoljeti naletu stranih i domaćih lanaca. Ako jednog dana i popusti, masno će profitirati.” (Snježana Mlinarević, Večernji list)

“Ma koliko Željko Kerum pojedincima ‘dizao paru’ zbog objavljivanja njegovih fotografija u skupocjenom mercedesu, nesporna je činjenica da taj splitski poduzetnik četrnaestu godinu gradi tvrtku koja danas zapošljava 1800 ljudi. Čak i ako plaće njegovih radnika nisu osobito velike, stvorio je nacionalni trgovački lanac koji se uspješno nosi s jakim imenima domaće i strane trgovine na hrvatskom tržištu. Uporište razvoja tvrtke Kerum širi i na hotelijerstvo, a 2004. bit će i u znaku industrijske proizvodnje. Kupio je Diokom u stečaju i spasio 780 radnika te omogućio nastavak proizvodnje posrnulog diva stvaranjem novih proizvodnih marki odjeće i obuće. Kupnjom Plivina pogona u Trogiru Kerum se okreće proizvodnji zdrave hrane, a uspije li, kao član konzorcija Pojata, kupiti i Slobodnu Dalmaciju, njegovo carstvo proširit će se i na izdavaštvo.” (Ljubica Vuko, Slobodna Dalmacija)

ANTE VLAHOVIĆ, Tvornica duhana Rovinj

“O TDR-u ne treba trošiti previše riječi. No ta se, iako povlaštena, dionica nakon uvrštenja u JDD kotaciju pokazala možda i najtraženijom, a njezini dioničari i službeno su proglašeni milijunašima. Vlahovićev koncept zatvorenog dioničkog društva možda je nelegitiman i moralno upitan, ali u praksi funkcionira. Isto tako vrlo je zanimljiv i inventivan model po kojem TDR izdvaja svoj duhanski dio, a kojega već kani kopirati primjerice Elka. Tamnu mrlju u TDR-ovu ovogodišnjem poslovanju predstavlja jedino neuspjeli pohod na srbijansko tržište, ali utjeha može biti što je TDR nadmetanje za srpsku duhansku industriju izgubio od većih od sebe – Philip Morrisa i BAT-a.” (Darko Markušić, Vjesnik)

“Vodeći tvrtku, koja je u vlasništvu oko 700 njenih radnika te koja već godinama ostvaruje više od sedam posto ukupnog BDP-a države, Vlahović uspješno traži nove putove razvoja za svoj više nego dobro proveden projekt. Uspješno je krenuo u turističku djelatnost, a treba se nadati da će njegovi planovi o stvaranju velikog hrvatskog prehrambenog koncerna, i to ne samo preuzimanjem već i razmjenom dionica drugih zainteresiranih hrvatskih tvrtki koje su same slabe, uskoro dobiti podršku javnosti, ali i države.” (Đuro Tomljenović, HTV)

ZDENKO ADROVIĆ, Raiffeisen bank

“Usudio se u upravi imati čak tri žene, što je u bankarskim i financijskim krugovima sigurno nezabilježeno jer je riječ o muškoj struci. Na čelu je banke koja je tri posljednje godine osvajala Zlatnu kunu za najuspješniju banku u Hrvatskoj, po ocjeni Hrvatske gospodarske komore, a koja u ovoj godini nije u konkurenciji. (Darko Buković, HINA)

GORAN GAZIVODA, HVB

“Premda nije medijski eksponiran, uspješno je objedinio dvije banke ? HVB i Splitsku, te preselio sjedište u Split i dokazao da ne mora baš sve biti u Zagrebu.” (Ratko Peter, Radio 101)

PETAR RADAKOVIĆ, Erste&Steiermarkische Bank

“Miran i staložen, nenametljiv i ne pretjerano pričljiv čelnik jedne od banaka koja se bori za treću poziciju u Hrvatskoj; u kratkom je vremenu uspio neutralizirati svu negativnost koja se vezivala uz Riječku banku, a spajanjem dviju banaka zadržati sjedište ESB-a u Rijeci. Poslovna 2004. pokazat će kako će kormilariti iz Rijeke ESB brodom u Hrvatskoj.” (Darko Buković, HINA )

FRANCO PALMA, Riviera holding

“Dugogodišnji turistički djelatnik uspio je održati najveću turističku tvrtku u vrijeme najvećih kriza za branšu. Pokrenuo je značajne investicije, a posebno je za pohvalu što je u uslugama zadržao i njeguje autohtoni istarski štih.” (Ljubica Gatarić, Večernji list)

ANĐELKO LEKO, Sheraton

“U turističkoj privatizaciji Hrvatska je privukla malo zvučnih, svjetskih hotelskih kuća. Vješt i prodoran Leko barem je zagrebačke hotele uveo u čuveni američki lanac Starwood te ponudu prilagodio zahtjevima svjetskih marki. Poznata hotelska imena turistima i poslovnim ljudima jamče kvalitetu i sigurnost u gradu koji tek stvara imidž turističke europske metropole.” (Zvjezdana Heina, HTV)

ĐENIO RADIĆ, Plava Laguna

“Jedna od najvećih hrvatskih turističkih tvrtki ostvaruje kontinuirani rast prihoda, profita (posebno operativnog) te zapošljavanja uposlenika. Njegova tvrtka već 1997. emitira depozitarne zapise, a jedina u našem turističkom sektoru emitira najprije komercijalne zapise, potom i obveznice (2001.) te je četiri puta uzastopce dobitnica Zlatne turističke dionice.” (Đuro Tomljenović, HTV)

MAJA PEĆAREVIĆ, Generalturist

“Jedno vrijeme Generalturist je već bio gotovo otpisan, danas je opet, možda ne baš prvi, ali sigurno među prvima i najpouzdanijima.” (Viktor Vresnik, Vjesnik)

DRAGO MUNJIZA, Konzum

“Teško je procijeniti koliki je utjecaj relativno mladog i široj javnosti nepoznatog menadžera na poslovnu politiku Konzuma, ali sve što je tijekom godine pokrenuto u djelatnosti trgovine izdvaja Konzum u odnosu na ostale tvrtke, koji nastavlja politiku širenja na tržište i učvršćuje poziciju vodećeg nacionalnog trgovačkog lanca.” (Ljubica Gatarić, Večernji list)

PAVO ZUBAK, AutoZubak

“Uspješno je spojio sve svoje kompanije, transformirao upravljačku strukturu, povukao se u nadzorni odbor, najavio izlazak na burzu, a aktivno upravljanje koncernom prepustio mladim menadžerima. Potez za svaku pohvalu, dostojan modernog biznismena.” (Mislav Šimatović, Nacional)

KARLO RADOLOVIĆ, Uljanik

“Tko zna, može. Ostaje pitanje: tko je osobno više zaradio – Radolović ili Vrhovnik?” (Viktor Vresnik, Vjesnik)

ŽELJKO ČOVIĆ, Pliva

“Čovjek broj jedan u brojnim anketama i izborima za menadžera godine. I ovaj put nezaobilazan zbog rezultata Plive. Bio bi bolje rangiran kada bi se gledao apsolutan uspjeh, a ne relativan ? s obzirom na prethodnu godinu. Naša jedina globalna kompanija bilježi i dalje odlične rezultate, širi se, registrira nove lijekove, dok istraživanja novih supstanci idu svojim tempom. Ipak, osjeća se da sjajne rezultate postižu uz sve veći grč i napor. To se prije svega vidi u odlasku velikog broja značajnih ljudi u proteklih 12 mjeseci, što baca sumnju na kvalitetu poslovne klime u kompaniji.” (Davor Huić, Briefing)

DARINKO BAGO, Končar

“Uspješno upravlja koncernom koji se sastoji od 25 tvrtki, a koji se bavi onime što hrvatskom gospodarstvu kronično nedostaje ? industrijskom proizvodnjom. Končar je ove godine ostvario čak 22 posto veći prihod nego lani, a unatoč stalnom trošenju novca na restrukturiranje koncerna, dobit će im iznositi oko sedam milijuna kuna. Bago je na čelu koncerna koji je dobio vrijedan posao u obnovi Iraka, unatoč potpunoj američkoj kontroli i nepovoljnom službenom hrvatskom stavu prema intervenciji Sjedinjenih Država.”(Mislav Šimatović, Nacional)

ZVJEZDANA BLAŽIĆ, Kraš

“Liberalizacijom trgovine hrvatsko je tržište preplavio uvoz konditorskih proizvoda i teško je poslovati u takvoj konkurenciji. Predsjednica Uprave Kraša uporno radi na restrukturiranju tvrtke, modernizaciji proizvodnje te pomlađivanju menadžmenta kako bi postali jača, inovativna i konkurentna tvrtka ? prepoznatljiva po izvornim hrvatskim proizvodima s orijentacijom k jačanju izvoza i poslovnim širenjem u regiji.” (Zvjezdana Heina, HTV)

BORIS LALIĆ, Zagrebačka pivovara

“U iznimno teškim uvjetima za pivarsku industriju, kakvi zbog natprosječno visokih trošarina vladaju u Hrvatskoj, Zagrebačka pivovara ipak odlično posluje. Unatoč jakoj međunarodnoj konkurenciji, Zagrebačka pivovara uspjela je zadržati gotovo polovični udio. Osim u vlasničkoj logistici belgijskog Interbrewa, razlog tome treba tražiti u činjenici da je Zagrebačka pivovara u 2003. na tržište izbacila daleko najviše novih piva. Sklonost novitetima rezultirala je boljim poslovnim rezultatima za sedam posto.”(Mislav Šimatović, Nacional)

JORN PEDERSEN, Panonska pivovara

“Unatoč jakoj konkurenciji, visokim porezima na pivo i padu prodaje piva na domaćem tržištu, Pedersen je u samo šest mjeseci uspio povećati udjel panonske pivovare sa 9 na 11 posto. Bilježi također odlične izvozne rezultate. Ekološki je osviješten i rado ističe kako Panonska pivovara jedina u Hrvatskoj ima sustav za pročišćavanje otpadnih voda. Propagira povrat boca koje se mogu koristiti i do 30 puta umjesto što završavaju na otpadu. Iz pivovare kojom rukovodi boce, naiđu li na njih, vraćaju čak i konkurentima!” (Ljubica Vuko, Slobodna Dalmacija)

STANKO KOVAČ, Hrvatske autoceste

“Iako predstavnik starije menadžerske garde, u praksi je dokazao vrhunsku efikasnost i vještinu u slaganju svih organizacijskih, poslovnih, financijskih i tehnoloških kockica jednog tako složenog projekta kakav je gradnja autoceste. Rezultat je da se kilometri autoceste prema Splitu pružaju bez ikakvog zastoja i u zadanim rokovima.” (Miomir Štrbac)

LJERKA CERC, Inker

“Digla je iz mrtvih zaprešićki Inker, koji je simbolizirao pokvarenu i traljavu pretvorbu 90-ih, tako da danas doslovno ne može ‘naštancati’ pločica koliko ih tržište treba.” (Ratko Peter, Radio 101)

DANIEL ŽDERIĆ, Profil

“Nisam siguran da je to baš ono što bih najviše volio u izdavaštvu, ali napokon netko u Hrvatskoj (uz upravo izumrle fakovce) agresivno tjera ljude na čitanje – bez previše mistificiranja, bez ‘uzvišenog pristupa’ literaturi, bez srama od miješanja kulture s biznisom. Uostalom, zašto pisci i u Hrvatskoj ne bi bili zvijezde? Za početak, dovoljno.” (Viktor Vresnik, Vjesnik)

JUROSLAV BULJUBAŠIĆ, SEM

“Vlada mora shvatiti da su joj poduzetnici partneri a ne neprijatelji, često ističe Juroslav Buljubašić. Njegovo mišljenje dijele mnogi mali i srednji poduzetnici, ali ne i svi top menadžeri u Hrvatskoj udruzi poslodavaca u kojoj je Buljubašić dopredsjednik Izvršnog odbora. Da dobro pliva u poduzetničkim vodama u Splitu je odavno pokazao razvijajući posebice brodarstvo, a nakon Mudrinića i Marinca čeka ga i čelno mjesto HUP-a u kojem bi ga trebala bolje upoznati i šira hrvatska javnost.” (Ljubica Vuko, Slobodna Dalmacija)

NINA OBERITER-GLUHAK, PBZ American Express

“Kartične kuće u svjetskim razmjerima bilježe najveće stope rasta, a PBZ American Express, uspješno drži korak sa svjetskim trendovima i hrvatskom tržištu nudi sve širu paletu usluga.” (Ljubica Gatarić, Večernji list)

PREOSTALI PREDLOŽENI KANDIDATI ZA MENADŽERA GODINE:

FRANJO LUKOVIĆ, Zagrebačka banka

Pobjednik 2001. ove godine najviše medijske pažnje pridobio je zbog gubitka od 168 milijuna kuna koje banka treba isplatiti tvrtki Retag, bivšem Textilu.

BOŽO PRKA, Privredna banka

Zbog fizičkog napada bio je slabo eksponiran. Na kraju godine uspio je riješiti veliki problem koji se zvao AGM.

HEINZ TRUSKALLER, Hypo Alpe-Adria

Najbolji strani bankar u regiji. Veliki prodor prema Srbiji i BiH. Veseli mladić iz Koruške savršeno se uklopio u društveni život Hrvatske.

DARKO OSTOJA, Dom-fond, ICF

Odlučio se potpuno okrenuti turističkom sektoru. Iz svog portfelja miče kemijsku industriju što je dobar potez.

RADOSLAV PAVLOVIĆ, Euroherc osiguranje

Nije dovoljno vješto lobirao te je na kraju izgubio već dobiveni posao osiguranja Ine. Cijela stvar je na sudu.

DAMIR HORVAT, Billa

Usprkos jakoj domaćoj i stranoj konkurenciji uspio je održati tvrtku pri samome vrhu među trgovačkim lancima.

ZDRAVKO PEVEC, Pevec

Većim redom se može pohvaliti u poslovanju, negoli u svojem prodajnom prostoru. Dobio je nekoliko primamljivih inozemnih ponuda za prodaju lanca.

BISERKA FIŽULIĆ, Magma

Na dobre temelje koje joj je postavio muž, napravila je solidnu nadogradnju. Žena koja bi bez problema mogla biti ministrica gospodarstva. Možda bolja od muža.

VLADIMIR KLOBUČAR, Oktalpharma

Na vrlo siguran način vodi tvrtku koja je od nule prerasla u pravog diva. Nakon problema u Mediki ima šansu postati broj jedan na tržištu.

DARKO ŽIVKOVIĆ, Euroline

Uz punu stratešku podršku vlasnika Brace Radovanovića te unatoč medijskim ucjenama, zastupnik Mercedesa, Chryslera i Smarta svake je godine sve jači.

FRANJO TOMIĆ, BMW

Veliko iskustvo i izvrstan proizvod ovog hrvatsko-njemačkog poduzetnika drži konstantno na vrhu uspjeha.

LARS AKE EINAR ENELL, Ericsson

Iako nisu imali veći poslovni uzlet, drže prijašnje pozicije.

MIRKO BARIŠIĆ, Siemens

Da ne gubi vrijeme na nogomet i uvalja sve u ruke Zdravku Mamiću, tvrtka bi mu još bolje poslovala.

DRAGUTIN DRK, Vindija

Mlijeko u novim plastičnim bocama postalo je veliki hit među potrošačima. Većini povratak u mladost.

DARKO MARINAC, Podravka

Prošlogodišnji pobjednik imao je velikih problema, kako u Hrvatskoj tako i u inozemstvu. Krenuo u veliko restrukturiranje tvrtke koja se sprema za prodaju.

TOMISLAV DRAGIČEVIĆ, Ina

Usprkos vlasničkih promjena i političkih pritisaka ostao na čelu Ine i napravio od nje profitabilnu tvrtku.

DUBRAVKO ARTUKOVIĆ, Franck

Naslijedio oca. Na njemu je da tvrtku učini još modernijom.

BRUNO FILIPI, Coca-Cola Beverages Hrvatska

Unatoč najjačem mogućem brandu i velikom ulaganju u reklamu trebalo je ipak imati znanja da se ostvare rekordni profiti.

MISLAV GALIĆ, Ledo

Apsolutni vladar tržišta i dalje bez oscilacija.

LUKA MILIČIĆ, Dalekovod

Iako se bavi za širu javnost neatraktivnim proizvodom, među znalcima je pravi bussines star. Veliki izvoznik, a sve više poslova dobiva i kod kuće.

IVICA SERTIĆ, Jamnica

Izuzetno uspješno izvedena akcija prezentacije nove, suvremene ambalaže. U skladu sa svjetskim tokovima.

DRAGUTIN BIONDIĆ, Heruc

Pojačao marketinški odjel. Veliki planovi s domaćim markama. Tvrtka u punoj ekspanziji. Prevladao krizu s nekim medijima.

IGOR OPENHAIM, INGRA

Tiho, bez velike pompe, pozicionirao Ingru među najjača hrvatska poduzeća.

IVAN ČERMAK, Tifon

Uspio se vratiti iz mrtvih i ponovno doći na vrh; završio je benzinske crpke na autocesti Zagreb-Zadar te otvorio nove u Zagrebu. Velika ulaganja i veliki dobitak.

MARIJAN DREMPETIĆ, HŽ

U teškim uvjetima uspio modernizirati HŽ. Naručeni novi vagoni, rekonstrukcija pruge prema Splitu.

IVICA MUDRINIĆ, HT

Nakon što je HT-u omogućio da ostane lider, Mudrinić odlazi na visoki položaj u Deutsche Telekom.

JOSEF VINATZER, VIPnet

Zajedno s HT-om uspio zadržati duopol u GSM-u. Dobar marketing, veliki profit, puna podrška Nemšića iz Beča.

ŽARKO KRALJEVIĆ, Diners

Očvrsnuo poziciju odvojivši Generalturist i Budget od Dinersa. Posvetio se potpuno baznom bussinesu ? kartičnom poslovanju. Apsolutni lider na tom području.

VLADIMIR SMOLEC, Digitel

I dalje tržišni lider s najvećim klijentima ? HT-om, Zabom i TDR-om.

IVICA VIDOVIĆ, McCann&Erickson

Dobar potez poslovna suradnja s Digitelom i osnivanje zajedničke tvrtke Magna.

SLAVEN FISCHER, BBDO

Na festivalu oglašavanja u Opatiji osvojio najvrednije nagrade. Stabilna i ozbiljna agencija.