Juridisk set skal Danmark hjælpe børnene, påpeger Retspolitisk Forening.

I den lille landsby Baghuz har de kurdiskledede Syriens Demokratiske Styrker lige nu omringet terrororganisationen Islamisk Stat (IS) i håb om at indtage deres sidste bastion i Syrien.

Men sideløbende kæmper de kurdiske styrker også en anden kamp.

I takt med at IS er blevet trængt tilbage, er antallet af tilfangetagne IS-krigere og deres koner og børn vokset til et punkt, hvor kurderne bønfalder omverdenen om hjælp.

- Vi kan ikke tage os af dem for evigt. Vi har ikke nogen anerkendt ledelsesstruktur eller tilstrækkelig kapacitet til at tage os af dem for altid, siger Kino Gabriel, talsmand for Syriens Demokratiske Styrker.

Men indtil videre har den danske udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) og politikere på stribe afvist at tage hånd om danske statsborgere i Syrien.

Det gælder også, selvom det er børn, lyder det nu fra Venstre.

- Det ændrer ikke situationen, om der er tale om mænd, kvinder eller børn. Vi vil som udgangspunkt ikke gøre noget aktivt for at få nogen af dem til Danmark, siger Michael Aastrup Jensen, udenrigsordfører for Venstre.

Dansk Folkeparti har tidligere meldt ud, at man ønsker at kunne tage det danske statsborgerskab fra børn af danske IS-krigere, så Danmark ikke har ansvar for dem.

- Hvis forældre tager afsted som hellige krigere, og de får børn, skal de børn ikke have dansk statsborgerskab. Som minimum skal der være en mulighed for at tage det fra dem, lød det fra Martin Henriksen i juli.

1500 børn fanget i lejre

Omkring 800 hellige krigere fra lande rundt om i verden sidder lige nu fængslet i Syrien.

Deres 700 hustruer og 1500 børn bliver ligeledes tilbageholdt i lejre.

Det fortæller Abdulkarim Omar, der er i ledelsen for udenrigspolitiske relationer i den kurdisk-ledede region i Syrien.

Han kalder de tilfangetagne for en "tikkende bombe" og siger til Reuters, at der er risiko for, at IS-krigerne kan slippe fri, hvis området, de er tilbageholdt i, bliver angrebet.

Shamima Begum håber at kunne vende tilbage til Storbritannien. Video: Lasse Pedersen Underbjerg

TV 2s korrespondent i området, Claus Borg Reinholt, fortæller, at lejrene ligger i ørkenen. Her bor de tilfangetagne i telte og får uddelt mad, vand, medicin og andre fornødenheder.

Lejrene er bevogtede, og de kan derfor ikke bevæge sig frit rundt.

Hvor mange af de tilbageholdte, der er danske statsborgere, er der ikke præcise tal for.

TV 2 besøgte i sommer en lejr, hvor journalist Peter Vesterlund mødte en etnisk dansk kvinde med to små børn.

Ifølge hans oplysninger er de fortsat i live og befinder sig i lejren.

Den danske konvertit har fået to børn med en udenlandsk IS-kriger. Her står hun med sin datter på to år på armen. Foto: Rasmus Nielsen / TV 2

PET vil ikke kommentere på antallet af danskere i Syrien, blandt andet af hensyn til deres arbejdsmetoder, men de henviser til seneste trusselsvurdering fra januar 2018.

Her fremgår det, at mindst 150 personer er rejst fra Danmark til Syrien og Irak og har opholdt sig hos militante islamistiske grupper siden 2012.

- Kvinder udgør næsten halvdelen af dem, der befinder sig i konfliktzonen, og nogle har fået børn dernede, lyder det i vurderingen fra januar 2018.

I takt med at kurderne har fordrevet Islamisk Stat fra det nordlige Syrien, arresterede de tusindvis af IS-folk, mænd og kvinder, som enten overgav sig frivilligt eller blev taget til fange. Nu lever de i lejre i ørkenen. Foto: Rasmus Nielsen / TV 2

Rusland som foregangsland

Mens Venstre afviser at hente danske børn hjem fra Syrien, er få andre lande allerede gået i gang med den proces. Det fortæller TV 2s korrespondent i området.

- Rusland har hentet 30 til 50 børn hjem. Deres vurdering har været, at de her børn ikke har været en del af kampene, og derfor har man taget dem tilbage. Rusland er lidt et foregangsland i den her henseende, siger Claus Borg Reinholdt.

I Frankrig har man også hentet franske børn hjem fra Syrien, da man mener, det er i børnenes interesse.

Ifølge Reuters hentede landet allerede i 2017 tre børn hjem, da deres mor fik en livstidsdom i Irak for at havde erklæret loyalitet til Islamisk Stat.

Siden efteråret 2018 har Frankrig behandlet sager om at hente omkring 150 børn hjem ét ad gangen.

Børnenes mødre vil Frankrig dog overlade til de lokale myndigheders dom og en eventuel afsoning.

IS-krigere kan være bedre stillet end mødre

Det kan blive svært for Danmark ikke at følge Frankrig og Rusland.

Det fortæller formanden for Retspolitisk Forening, Bjørn Elmquist.

- Den politiske holdning holder ikke. Børnene er der helt specielle hensyn til. Vi har en Børnekonvention, og vi er forpligtet til at tilgodese børnenes tarv. Vi har pligt til at sikre, at de lever under forsvarlige forhold, og hvis nogle af dem er i skolealderen, skal vi sikre, at de kan gå i skole, siger advokat Bjørn Elmquist.

Børnenes mødre er dog helt anderledes stillet, siger lektor i international strafferet ved SDU Henning Fuglsang Sørensen.

- Vores juridiske forpligtelse er, at vi skal lade dem rejse ind i Danmark, hvis de er danske statsborgere og pludselig står ved grænsen. Men hvis man ikke politisk ønsker at gøre mere for dem, så må de klare sig selv, siger han.

Faktisk kan det ende med, at det bliver nemmere for IS-krigerne at komme tilbage til Danmark end for deres ægtefæller.

Danmark har nemlig forpligtet sig internationalt til at bekæmpe terrorisme, og hvis en dansk statsborger mistænkes for terror og ikke kan retsforfølges, hvor de er, er man forpligtet til at sørge for at få dem for en domstol.

- IS-krigernes ægtefæller er ikke nødvendigvis terrorister, så vi kan i teorien ende i en situation, hvor vi er tættere på at skulle tage vores unge mænd hjem, fordi de skal retsforfølges, end vi er på at tage deres danske partnere hjem, siger Henning Fuglsang Sørensen.