Transportminister Ole Birk Olesen (LA) lover danskerne stort set forureningsfri biler og dermed, at det største smertensbarn i vores klimaregnskab, transporten, af sig selv arter sig i fremtiden. Dermed går han stik imod den officielle danske prognose.

Personbiler udleder tre fjerdedele af al drivhusgasser fra transportsektoren. De seneste tre år er udslippet af klimagasser steget, fordi vi får flere biler og kører mere i dem.

Den officielle prognose, Energistyrelsen såkaldte basisfremskrivning fra 2017, viser, at selv om 12 år, i 2030, vil 92 procent af energien være kulsort og komme fra fossile kilder. Samlet vil sektorens energiforbrug stige svagt, men udslippet fra netop personbilerne falder dog med ca. fem pct.

En af årsagerne til, at det går så langsomt, er at elbilrevolutionen udebliver de kommende syv år. Først efter 2025 kommer der lidt gang i salget, således at knap hver femte solgte bil ifølge fremskrivningen vil være en elbil i 2030. Selv til den tid udgør elektriske biler dog kun fire procent af bilparken.

Men det er altså, hvis man skal tro Energistyrelsen. Ministeren selv har en noget anden udlægning.

»Alle, som vil vurdere denne udvikling, har pligt til ikke kun at kigge på, hvad der sker politisk, men også, hvad der sker teknologisk og forretningsmæssigt. Store bilkoncerner som Mercedes og Volkswagen investerer hundredvis af milliarder af kroner i at lave produktionslinjer til fuldt elektriske biler. Det vil selvfølgelig betyde noget, når de biler kommer ud og kan konkurrere på pris med konventionelle biler,« siger ministeren i et interview med Ingeniøren.

Fremskrivning: Fossile brændstoffer udgør over 90 pct. af forbruget i 2030 »Udfordringen med at sikre fossiluafhængighed i transportsektoren er stort set uændret, hvis der ses på det absolutte energiforbrug. Andelen af fossile drivmidler i transportens samlede energiforbrug falder svagt

over fremskrivningsperioden fra 95 pct. til 92 pct. Den fortsatte elektrificering af jernbanen spiller den største rolle for faldet. Elektrificeringen af vejtransporten og antagelsen om en mindre iblanding af biobrændstoffer i flybrændstof frem mod 2030 medvirker også.« Kilde: Energistyrelsens basisfremskrivning 2017

Ole Birk Olesen kører elbil privat.

»Jeg er en af dem, der er overbevist om, at folk, der ikke har et behov for at køre 500 km om dagen, i meget høj grad vil gå over til elektriske biler, når de bliver konkurrencedygtige med de traditionelle biler, fordi det er en bedre måde at køre på,« siger han.

»Vi får en stadigt større produktion af grøn energi fra vindmøller og solceller, som også bliver konkurrencedygtig, dvs. som vi kan opsætte havvind uden statsstøtte. Når man ser de to ting i kombination, så ser man ind i en udvikling, hvor biler i fremtiden vil være grønne,« tilføjer transportministeren.

Minister: Man må bruge sin sunde fornuft

Da Ingeniøren peger på Energistyrelsens fremskrivning som den officielle, danske forudsigelse om elbiler, og at den ikke deler ministerens optimisme om deres udbredelse, siger han:

»Jeg synes ikke, at vi skal stirre os blind på Energistyrelsens fremskrivning, når Energistyrelsen, så vidt jeg kan bedømme, ikke kigger på, at store bilkoncerner har besluttet sig for at lave produktionslinjer med elbiler, som på sigt vil gøre elbilen prismæssigt konkurrencedygtig med konventionelle biler. Hvis man så også har den indsigt, som jeg og flere andre har – at elbilen er en behagelig måde at køre på og opleves som en overlegen sammenlignet med konventionelle biler – så skal man ikke bare kigge på Energistyrelsens mere snævre fokus, men bruge hele sin sunde fornuft.«

Energistyrelsens basisfremskrivning om elektrificering af vejtransporten indtil 2030 »Elektrificeringen af vejtransporten spiller en meget begrænset rolle igennem fremskrivningsperioden. El til vejtransport udgør således i 2030 kun 0,8 pct. af vejtransportens energiforbrug på trods af en relativ hurtig vækst fra 2025. Den hurtige indfasning efter 2025 skyldes en forventning om billiggørelsen af elbilen som følge af teknologiudvikling, hvilket bevirker, at elbilen omkring 2025 bliver attraktiv for en bredere købergruppe og hermed kan ses som konkurrencedygtig med konventionelle biler. Uden ny politik vil elektrificeringen af vejtransporten indenfor en 2030-horisont have relativt begrænset virkning på energiforbruget. Dette skyldes både, at salget først forventes tidligst at ‘tage fart’ fra 2025, men også at bilparken på grund af dens relativt lange levetid tager lang tid at ændre. På trods af markante andele af elbiler i nysalget i 2030 tager det flere år før dette for alvor ses i bestanden af biler. Dette ses i nedenstående figur.«

Illustration: Energistyrelsen

Energistyrelsens basisfremskrivning, hvor teknisk og kedeligt det end lyder, nyder ellers stor troværdighed, fremhæver Ingeniøren.

»Men Magnus, hvis du skal vurdere det: Når du får at vide fra f.eks. Volkswagen, at de om få år vil levere et komplet elprogram af biler, som prismæssigt vil være på niveau med konventionelle biler, udleder du så af det, at så vil kun fire procent af bilerne i 2030 være elbiler?«

Jeg vil være forsigtig med selv at udlede noget, men nu er jeg jo heller ikke minister.

»Nej, men der må være plads til at have en anderledes vurdering af, hvordan tingene kan udvikle sig. I vurderer jo også tit anderledes end myndighederne på Ingeniøren.«

Vi prøver at støtte os til nogle kilder, og det er jo også, hvad du gør her, så det er i hvert fald en fair diskussion.

»OK, så det er ikke i sig selv problematisk, at jeg har en anden vurdering end Energistyrelsen af udbredelsen af elbiler,« spørger ministeren.

Svaret bliver ikke meget mere end en mumlende tøven fra journalisten.

»Det er ikke noget, der er egnet til en forarget overskrift på Ingeniøren,« lyder ministerens næste spørgsmål.

Om den er forarget eller ej, tror jeg, at jeg vil lade dig vurdere, men det er muligt, at det giver grobund for en problematiserende overskrift.

»Man kan jo i sin tilgang til stoffet vælge at læse, som Fanden læser Bibelen, eller man kan se med åbne øjne på, at der bare er en anden vurdering hos ministeren på Transportområdet, end der er hos Energistyrelsen,« lyder det fra ministeren.

Ja, men dels nyder Energistyrelsen, som jeg sagde, stor troværdighed, dels er det den officielle fremskrivning.

»Ja, men jeg har en anden vurdering af sagen. Jeg tror med de ting, som jeg følger: At elbilen vil udbredes meget hurtigere, end at vi kun har fire procent elbiler i 2030. Det er, fordi jeg ser ind i en fremtid, hvor elbilerne prismæssigt vil være konkurrencedygtige med konventionelle biler, fordi de store bilkoncerner bruger hundredvis af milliarder kroner på at investere i produktionslinjer, der producerer rene elbiler. Så har jeg den erfaring med elbiler, at det når man først har prøvet den, er en køreoplevelse, som er bedre end at køre med biler, som er drevet af diesel eller benzin.«

Til det lyder Ingeniørens konklusion:

Kan vi ikke blive enige om, at det er mit job at skrive, hvad du siger her og dine argumenter. Så er jeg OK med, at jeg stiller nogle spørgsmål til dig, og så kan du vurdere mine overskrifter.

Energistyrelsen tier

Herefter bevægede interviewet med ministeren sig i en anden retning, som vi vender tilbage til i en senere artikel. I stedet henvender vi os til Energistyrelsen for at få en kommentar til ministerens undsigelse af basisfremskrivningen.

Her har pressechef Ture Falbe Hansen dog ikke lyst til at kaste sig ud i en diskussion med transportministeren. I stedet nøjes han med at henvise til selve fremskrivningen og til den såkaldte baggrundsrapport, hvori analysemetoderne er nærmere beskrevet.

Heri står bl.a., at »udviklingen i bestanden af elektriske transportmidler er i høj grad drevet af prisudviklingen, som igen i høj grad er et produkt af den teknologiske udvikling på området.«

Den centrale forudsigelse og kildeangivelserne lyder:

»Det antages på baggrund af Skatteministeriets vurdering og på baggrund af Energistyrelsens Alternativ Drivmiddelmodel, at elbilens pris vil falde med 4 pct. pr år.«