Turen går til Underdanmark

Databloggen og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har stukket hovederne sammen til en snak om danske kommuner. Resultatet af sammenkomsten kan ses herunder i form af tre interaktive danmarkskort, hvor landets 98 kommuner er inddelt henholdsvist efter andelen af økonomisk fattigdom, overførselsindkomst og ungdomsledighed. Sat på spidsen kunne det kaldes øjebliksbillede af Underdanmark.

De fattige: Regeringens officielle fattigdomsgrænse omfatter de personer, som i tre år har haft en disponibel indkomst under halvdelen af medianindkomsten, hvor familien ikke har haft en nettoformue over 100.000 kr. per voksen og hvor der ikke er studerende over 17 år i familien. Som Information skriver i avisen onsdag, er andelen af fattige, målt efter den officielle fattigdomsgrænse, mere en fordoblet i perioden fra 2001 til 2011 - En problematisk udvikling, mener senioranalytiker Enevoldsen Sabiers fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Første kort viser fordeligen af af økonomisk fattige i Danmark. Københavns kommune topper listen med flest økonomisk fattige med en andel på 1,83%. Egedal kommune ved Roskilde Fjord har færrest fattige pr. indbyggere med en andel på 0,3

For at tælle med i Regeringens fattigdomsstatistik, skal man som nævnt have været fattig i 3 år. Men langt flere danskere har været fattige i en kortere periode end de tre påkrævede år. Hvis man klikker på kortet ses hvor mange personer i hver kommune, der har været fattig i et enkelt år.

Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Ærø, Fanø, Læsø og Samsø er udeladt af diskretionshensyn på grund af deres størrelse.

Dem på overførselsindkomst: For Danmark som helhed er det knap 832.000 fuldtidspersoner, der modtager overførsler fra det offentlige. Set over hele landet svarer det til 23 pct. af danskerne mellem 16-64 år. Og andelen på overførelsesindkomst er vokset under krisen. Sammenlignet med 2008, hvor andelen på overførelsesindkomst var lavest, er andelen af overførelsesmodtagere i dag ca. 1½ pct.enheder højere.

Ikke overraskende svinger andelen af borgere på offentlig forsørgelse meget i de danske kommuner. Fra 37,5 procent i Lolland kommune til 12,5 procent i Gentofte kommune. Ud af de ti kommuner med flest offentligt forsørgede ligger fem af dem i Region Sjælland (herunder Lolland og Falster). Mens kommunerne på Fyn og i Nordjylland også har store andele af personer på offentlig forsørgelse.





Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Overførselsmodtagere dækker over: dagpenge, kontanthjælp, aktiverede, revalideringsydelse, sygedagpenge, ledighedsydelse, førtidspension, efterløn, overgangsydelse, arbejdsmarkedsorlov, feriedagpenge og barselsorlov. Personer på sygedagpenge med job er inkluderet i opgørelsen, ligesom opgørelsen også omfatter førtidspensionister, som har job ved siden af førtidspensionen. Der ses alene på personer i alderen 15-64 år. Ærø, Fanø, Læsø og Samsø er udeladt af diskretionshensyn på grund af deres størrelse.

De unge uden job: I første kvartal 2013 var ungdomsledigheden (de 15-24 årige) 11,9 pct. af arbejdsstyrken i Danmark. I forhold til EU-gennemsnittet på 23,7 pct. ligger Danmark dermed i den rigtigt pæne ende. Tyskland topper listen med 7,8 pct., mens Grækenland har den højeste ungdomsledighed med 60,0 pct.

Sidste kort illustrerer ungdomsarbejdsløsheden, som den fordeler sig i de danske kommuner. I de mørkerøde kommuner ligger man over landsgennemsnittet på de 11,9 pct., hvilket blandt andet ses i Ishøj kommune hvor hver femte unge er ledig. I Rudersdal kommune er ledigheden derimod langt under gennemsnittet - kun hver tyvende unge er ledig.

Ved et klik på kortet kan man også se, hvor meget ungdomsarbejdsløsheden er steget siden Finanskrisen i 2008 i den enkelte kommune.

Kilde: Den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse Labour Force Survey. Danmarks Statistik og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Ærø, Fanø og Læsø er udeladt af diskretionshensyn på grund af deres størrelse.