Virksomheder og universiteter kæmper med så restriktive og bureaukratiske regler på udlændingeområdet, at det risikerer at gøre det unødigt svært for dem at rekruttere og fastholde internationale eksperter, ligesom det risikerer at gøre dem til grin i udlandet.

Så klar er meldingen fra såvel Københavns Universitet (KU), DTU som Dansk Arbejds- giverforening (DA) efter indtil flere tilfælde, hvor reglerne for ansættelse af forskere og specialister fra lande uden for EU efter deres mening bliver tolket alt for rigidt og bogstaveligt.

DTU fik tidligere i år en bøde på 60.000 kroner for at have betalt en amerikansk forsker fra Syddansk Universitet (SDU) for at være censor. Men da han alene havde arbejdstilladelse til SDU, måtte han ikke være censor på et andet universitet, og derfor blev både han og DTU mødt med et bødekrav.

På samme måde er KU i år blevet politi- anmeldt to gange, fordi universitetet har anvendt andre institutioners forskere fra lande uden for EU som censorer eller bedømmere, uden at de to forskere havde tilladelse til at arbejde på KU. Som i tilfældet DTU er det Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI), der står bag anmeldelserne.

Reglerne indebærer også, at en virksomhed som Novo Nordisk ikke kan få udenlandske specialister til landet på en særlig hurtig- ordning. Blandt andet fordi en enkelt inter-national studerende ansat i virksomheden har arbejdet mere, end reglerne tillader.

Sagerne er blot nogle af de mange, hvor universiteter og private virksomheder samt deres højtspecialiserede og dermed eftertragtede medarbejdere fra lande uden for EU ender i det, Københavns Universitets direktør kalder »et byzantinsk system«, fordi de uden forsæt overtræder udlændingelovens bestemmelser.

Alle efterlyser de lempeligere regler. Det samme gør Novo Nordisk, der beskriver reglerne som »disproportionelle«. Som de er i dag, risikerer KU og de andre universiteter ifølge universitetsdirektøren ikke alene, at at det bliver endnu hårdere for Danmark at tiltrække udenlandske eksperter i en i forvejen hård international konkurrence, men også at blive opfattet som utroværdige eller ligefrem blive til grin i udlandet.

»Der sker løbende stramninger på udlændingeområdet, og det er efterhånden blevet sådan, at hvor det før var muligt at dispensere eller vurdere en overtrædelse, så bliver lovgivningen i dag taget ekstremt bogstaveligt,« siger KU-direktør Jesper Olesen:

»Det her handler også om vores ry og omdømme. Det er jo helt absurd at få at vide, at man er politianmeldt for at have hjulpet et andet universitet med at være censor.«

Direktør i DA Jacob Holbraad istemmer med »lad os nu få mere fleksible regler«.

»Vil vi gerne have et samfund, der kan få glæde af de allerdygtigste hoveder. Så gælder det altså om at have regler, der muliggør at tiltrække dem hurtigt og fleksibelt,« siger han.

Fast-track-ordning

Virksomheder og universiteter kan søge om at blive særligt certificeret til at beskæftige udlændinge i forbindelse med den såkaldte fast-track-ordning. Den går ud på, at de hurtigt og nemt kan ansætte specialister fra lande uden for EU som USA og Kina, hvorefter det er op til såvel udlændingene selv som deres arbejdsgivere, at opholds- og arbejdstilladelser bliver overholdt og fornyet.

Ordningen bliver administreret af SIRI, der siden 2015 har certificeret 219 virksomheder. Certificeringen gælder fire år og kan blive inddraget, hvis en virksomhed »gentagne gange«, som det hedder, bliver straffet efter udlændingeloven. Hidtil har SIRI inddraget ti certificeringer.

KU frygter at miste sin licens og er derfor involveret i en retssag om en bøde på 60.000 kroner, som er udløst af en anmeldelse fra SIRI. KU nægter at betale bøden og har anket sagen fra byretten til landsretten, hvor den begynder senere på måneden.

Det er ikke så meget bødens størrelse som dens konsekvenser, KU frygter. Er den på mere end 20.000 kroner, kan den nemlig medføre, at KU mister sin licens og derfor får langt sværere ved at rekruttere udenlandsk arbejdskraft end i dag.

I sagens centrum står en amerikansk forsker. I hans ene tilfælde – ud af næsten 700 forskere på KU fra lande uden for EU – fik universitetet ikke fornyet hans arbejdstilladelse i tide. Hvilket KU både erkender og beklager. Men hverken universitetet eller forskeren fik en påmindelse eller advarsel fra SIRI om fejlen, før politiet efter måneders overskridelse af tilladelsen i 2015 bankede på døren med et bødeforlæg på 60.000 kroner. Den amerikanske forsker fik samtidig en bøde på 3.500 kroner.

»Det er helt ude af proportioner. Vi har begået en rimeligt beskeden og banal fejl. Det bør ikke betyde, at vi ryger ud af fast-track-ordningen, som vi er meget afhængige af. Når det kan have så store konsekvenser, burde der være et system, hvor der kom en eller anden form for advarsel, før problemet opstod,« mener KUs direktør.

FAKTA FaktaFast-track-ordningen Fast-track-ordningen skal sikre hurtig og fleksibel jobstart for højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft fra lande uden for EU, EØS og Schweiz. Ordningen kræver certificering. Den giver de certificerede virksomheder mulighed for med kort varsel at ansætte højtkvalificerede udlændinge uden at skulle afvente Styrelsen for International Rekruttering og Integrations sagsbehandling. Samtidig giver ordningen mulighed for, at udlændingen kan arbejde skiftevis i Danmark og i udlandet. Kilde: nyidanmark.dk FOLD UD FOLD UD

Novo Nordisk: Kritisk for os

DA-direktør Jacob Holbraad tilføjer, at han »håber, at et folketingsflertal vil erkende, at den globale konkurrence om de dygtigste hoveder er ekstremt hård i de her år.«

Det er endnu ikke lykkedes Novo Nordisk at blive certificeret til fast-track. Det oplyser chef for talentrekruttering Hans Ubbe Ebbesen. Med 18.000 ansatte alene i Danmark vil der opstå »menneskelige fejl«, som han siger. Disse fejl har hidtil forhindret Novo Nordisk i at blive certificeret, tilføjer han.

»Det er kritisk for os. Vi gør alt, hvad vi kan, for at leve op til de ret strenge krav,« siger han:

»Årsagen til, at vi ikke blev certificeret sidst, var blandt andet en international studerende, der arbejdede lidt for mange timer i forhold til sit studentervisum. Det er i den størrelsesorden. Men vi snakker altså om en virksomhed med 18.000 ansatte. Kravene virker disproportionelle for en virksomhed af en størrelse som vores.«

Novo Nordisk gør ifølge Hans Ubbe Ebbesen »alt, hvad vi kan«, for at blive godkendt til fast-track.

»Vores gennemsnitlige sagsbehandlingstid for internationale medarbejdere er cirka tre måneder. Med fast-track kunne vi komme i gang med det samme. Vi har rigtig mange medarbejdere, som vi har brug for at kunne få hurtigt ind og ud af Danmark i kortere perioder. Vi snakker om højt specialiseret arbejdskraft, der skal være med til at drive vores forretning fremad, så det her har vidtrækkende konsekvenser for os,« siger han.

På DTU oplever direktør Claus Nielsen at få »en del bøder« fra politiet på baggrund af anmeldelser fra SIRI. I den aktuelle sag med den amerikanske censor nægter DTU at betale bøden med henvisning til, at »den i den grad ikke står i proportion med overtrædelsen«. Sidste år havde DTU en lignende sag med en udenlandsk censor.

Det er ikke lykkedes Berlingske at få et interview med SIRIs direktør, Kasper Højvang Kyed. Men i en skriftlig kommentar oplyser styrelsen, at hvis »der er sket en overtrædelse af reglerne, sender vi sagen til politiet, og så er det op til politiet og anklagemyndigheden at afgøre, hvilke konsekvenser overtrædelsen skal have«. SIRI tilføjer dog, at det for nylig er gjort muligt, at »udenlandske forskere, der ansættes ved f.eks. danske universiteter, i nogle tilfælde ikke behøver at søge en særskilt tilladelse til at arbejde som censor ved et andet universitet end, der hvor vedkommende er ansat. Det er muligt, hvis censoropgaven ved andre universiteter er en specifik del af de opgaver, som forskeren er ansat til at løse og dermed indgår i jobbeskrivelsen«.

Integrationsminister Inger Støjberg (V) siger i en skriftlig kommentar, at hun »altid er villig til at se på, hvor reglerne kan gøres mere fleksible«. Hun tager »også gerne en drøftelse af, om der er behov for ændringer«.

»Det er domstolene, der vurderer om en arbejdsgiver har udvist rettidig omhu i forhold til sine udenlandske ansatte. En arbejdsgiver i god tro idømmes ikke bødestraf,« meddeler hun:

»... det kan altid blive bedre, og vi vil gerne se på, hvordan vi kan styrke den hjælp, vi giver til virksomhederne. En arbejdsgruppe er ved at undersøge, hvordan myndighederne kan styrke hjælpen til arbejdsgiverne, så de ikke kommer til at ansætte en udlænding, som ikke har arbejdstilladelse. Det arbejde, forventer jeg, er afsluttet inden for kort tid.«