Louise Kirk ville væk. Bare væk.

Derfor gik hun en dag op på taget af shoppingcenteret, Sct. Mathias Centret i Viborg. For at dø. Hun ville springe ud og tage sit eget liv.

"Jeg ville ikke gøre det, mens der var små børn, for de skulle ikke have det traume at se et menneske tage sit eget liv." Louise Kirk,psykisk syg

- Jeg ville ikke gøre det, mens der var små børn, for de skulle ikke have det traume at se et menneske tage sit eget liv. Men der kom hele tiden små børn. Og lige pludselig bliver jeg grebet bagfra af to betjente, der flår mig ned fra kanten, fortæller Louise Kirk, der lider af depression og ADD.

På den måde blev Louise Kirk fra Ramme ved Lemvig en del af en statistik, der bare vokser og vokser i politiets døgnrapporter.

Alene i årets første tre kvartaler har ordensmagten været med til 3.355 tvangsindlæggelser. I 2007 var politiet involveret i 2569 sager på et helt år, og i 2016 var det på et helt år 4271 tvangsindlæggelser. Det svarer til en stigning på cirka 80 procent over ti år.

Psykisk syge vender tilbage igen og igen

- Der er alt for mange sager, og det er fordi, der er en udvikling i samfundet, som har skabt det her. Og det er der, man skal ind og årsagsbehandle i stedet for symptombehandle. Altså for hele samfundet bliver det en uhåndtérbar situation, siger Claus Hilborg, der er chefpolitiinspektør i Midt & Vestjylland.

"Det påvirker meget at se en mand, der har det så skidt, for det var tydeligt at se i hans ansigtsudtryk [...] han havde virkelig brug for hjælp." Alexander Nielsen, vidne til psykisk syg

Én af dem, der ganske uventet kom på nærmeste hold af en psykisk syg mand, er 24-årige Alexander Nielsen. Den syge mand smadrede et vindue hos Alexander Nielsens kammerat i Skive, hvor Alexander Nielsen var på besøg.

- Det påvirker meget at se en mand, der har det så skidt, for det var tydeligt at se i hans ansigtsudtryk. Sveden haglede ned ad hans ansigt, og han havde virkelig brug for hjælp, siger Alexander Nielsen, der rystet over oplevelsen.

Den samme patient gik amok igen dagen efter, hvor han truede politiet. Eksemplet med den psykisk syge er langt fra et enestående tilfælde. Sager med psykisk syge, der er ude af kontrol, fylder en stor del at politiets arbejde.

Fik først hjælp efter fem indlæggelser

Louise Kirk kender det selv. Det ikke at kunne få hjælp og ikke kunne finde ro. Hun har forsøgt at begå selvmord flere gange. For nogle måneder siden var hun taget ud i skovområdet Klosterheden nær Lemvig for at tage sit eget liv med en kniv.

- Jeg skulle bare væk fra det hele, og der var ingen, der skulle finde mig, så jeg havde tid til at skære min håndled over og ramme pulsåren, fortæller hun.

Hun blev tvangsindlagt, og det var femte indlæggelse på to måneder. Men først nu skete der noget. Denne gang fik hun en længere indlæggelse, en samtale med overlægen og en anden type medicin.

Ifølge Louise Kirk er det første gang, hun er blevet taget alvorligt af behandlingssystemet.

- Jeg har følt, at ved hver indlæggelse har jeg været for rask, og at de ikke har tid til os, der er ’raske syge’, som jeg kalder det. Os, der bare har en depression, og os, der bare har lidt selvmordstanker. Man skal egentlig være psykotisk eller manisk for at kunne få indlæggelser, der varer i længere tid, siger Louise Kirk, som i dag har det godt og er kommet i jobpraktik.

Partilisten vil forbedre psykiatri

Det skal være slut med oplevelser med systemet, som både Alexander Nielsen og Louise Kirk har haft, hvis det står til Rasmus Holm, der stiller op for Psykiatri-listen, der stiller op i Region Midtjylland, og som selv er psykolog og arbejder i psykiatrien.

Politiet er lidt blevet den vagthund, der skal rydde op, og det ikke er det, de er sat i værk til. Det er et absolut spild af ressourcer. Rasmus Holm, psykiatri-listen

- Politiet er lidt blevet den vagthund, der skal rydde op, og det ikke er det, de er sat i værk til. Det er et absolut spild af ressourcer, siger Rasmus Holm.

Partiet har som formål at forbedre det psykiatriske system, og det skal blandt andet ske med flere sengepladser i psykiatrien.

- Over en ti-årig periode har vi set et fald på 400 sengepladser i voksenpsykiatrien, og samtidig ser vi en forøgning på patienttallet på 50 procent. Hvis vi kigger på Region Midt, og hvis vi skal op på landgennemsnittet, så mangler vi 133 senge, og det betyder, at man skal være meget meget syg for at komme ind, siger Rasmus Holm.