EU-Parlamentet siger ja til omstridt copyright-direktiv: »Et bittert tilbageslag for det frie internet«

Artikel 11 og artikel 13 i en kontroversielt nyt ophavsretsdirektiv er blevet godkendt i Europa-Parlamentet.

438 europaparlamentarikere har i dag stemt for at godkende den samlede ophavsretsreform. 226 stemte imod, mens 39 ikke stemte.

Det oplyser Europa-Parlamentet i en pressemeddelelse.

Det er især to forslag i direktivet, der har skabt massive protester, nemlig artikel 11 og artikel 13. Artikel 11 handler om en såkaldt link-skat, hvor rettighedshavere skal have mulighed for at opkræve rettighedspenge hos de platforme, f.eks. Google, der linker til ophavsretsbeskyttet indhold.

Ifølge artikel 13 skal tjenester, som lagrer og giver adgang til store mængder data, forhindre, at ophavsretsbeskyttet materiale, såsom billeder, musik, programkode eller video produceret af andre end uploaderen, bliver tilgængeligt på deres platforme.

»Jeg er meget glad for, på trods af den meget stærke lobby-kampagne fra internetgiganterne, at der nu er flertal for at beskytte princippet om fair betaling for europæiske kreative. Det har været en ophedet debat omkring direktivet, og jeg tror, parlamentet har lyttet nøje til de bekymringer, der er blevet rejst. Derfor har vi blandt andet udelukket små og mikroplatforme fra forslaget. Jeg er sikker på, at når støvet har lagt sig, vil internettet være lige så frit som i dag, og indholdsskabere og journalister vil tjene en mere fair andel af de indtægter, der genereres af deres arbejde, og vi vil undre os over alle bekymringerne,« siger Axel Voss, medlem af Europa-Parlamentet for tyske CDU, som har stået i spidsen for Europa-Parlamentets behandling af direktivet.

Wikipedia og andre open source-platforme, f.eks. Github, vil ikke blive omfattet af artikel 13.

Hos brancheorganisationen Danske Medier er de glade for udfaldet af afstemningen i Europa-Parlamentet.

»Yes! Copyrightdirektivet og artikel 11 er endelig stemt igennem i EU. Mediernes rettigheder bliver nu sikret mod de online-tjenester, som udnytter mediernes indhold. Direktivet er et værn for fremtidens journalistik,« skriver Morten Langager, adm. direktør i Danske Medier, på Twitter.

Forslaget blev i første omgang stemt ned tilbage i juni. Mange af nej-stemmerne var dog ikke nødvendigvis uenige i direktivet, men ønskede blot yderligere debat om forslaget.

Kritiker: Bittert tilbageslag for internettet

Det er dog langtfra alle der er tilfredse med direktivets foreløbige udformning.

»Dagens beslutning er et bittert tilbageslag for det frie internet. Europa-Parlamentet støtter nye juridiske og tekniske barrierer for ytringsfriheden på internettet. Varianten af den kontroversielle artikel 13 gør alle, bortset fra de mindste internetplatforme, ansvarlige for alle copyright-overtrædelser begået af deres brugere. Loven efterlader websites og apps med intet andet valg end at sætte fejlbehæftede upload-filtre op,« siger Julia Reda, medlem af Europa-Parlamentet for Piratpartiet i Tyskland, i en meddelelse efter dagens afstemning.

Hun kritiserer også artikel 11 for at være en ligegyldig lov for rettighedshaverne. Artikel 11 gør det ulovligt at reproducere mere end enkeltord i eksempelvis nyhedsartikler, også i links, uden at kompensere den oprindelige rettighedshavere.

»Artikel 11 er baseret på den tyske ophavsretslovgivning for medieudgivere. I fem år har den tyske copyright-lov ikke betydet én eneste cent i ekstra indtægter for nogen journalister eller udgivere. Domstolene har ikke været i stand til at gøre det klart, hvad der er lovligt eller ikke lovligt. Det samme rod venter nu på EU-niveau,« skriver Julia Reda.

Julia Reda har på sin hjemmeside en oversigt over mange af de virksomheder, organisationer og personer, som har udtrykt kritik af reformen.

Direktivet er ikke endeligt godkendt, men skal nu forhandles på plads mellem Europa-Parlamenet og Rådet, og det forventes at ske i starten af 2019.