Salget af elnetfirmaet Radius rammer den samme flossede nerve, som salget af Dong ramte for få år siden.

Processen frem mod et salg af Radius har skabt bekymring for, at kritisk infrastruktur kan havne på udenlandske hænder – med stigende elpriser og faldende kvalitet i elforsyningen til følge. Uden at forbrugerne kan gøre noget ved det.

»Man bør interessere sig for, hvem der ejer den infrastruktur, man er afhængig af,« siger Brian Vad Mathiesen, der er professor i energiforsyning ved Aalborg Universitet.

»Det vil være et brud på den tradition, vi har på forsyningsområdet og de naturlige monopoler, hvis man får en dansk eller international ejer ind, der selvfølgelig har en naturlig interesse i en langsigtet investering, men som har en primær interesse i at skaffe afkast hjem. Om det så er til aktionærer eller pensionskassemedlemmer,« siger Brian Vad Mathiesen.

Ønsket om et salg af Radius blev i sommer offentliggjort i en fondsbørsmeddelelse fra ejeren Ørsted, det tidligere Dong Energy. Siden er bekymringen steget – blandt andet blandt den million kunder i Storkøbenhavn, Nord- og Midtsjælland, som elforsyningsselskabet leverer strøm til.

Det er Radius, der har hele nettet fra de mindre højspændingsledninger til kablerne ud til hver enkelt ejendom. Der er altså ikke andre, som kan komme og trække nye ledninger. For en million sjællandske kunder er der Radius eller ingenting.

Den kritiske elforsyning fulgte med, da staten solgte ud af Dong Energy, og selskabet blev børsnoteret.

Med i handlen fik det nye, kommercielle selskab også retten til at sælge ud af delene i virksomheden. Og det er, hvad der er ved at ske nu, når potentielle købere formentlig senest onsdag skal melde sig på banen, hvis de vil købe Radius for et anseligt milliardbeløb. Alt fra otte til 26 milliarder er blevet nævnt som mulig budpris.

Det er afgørende, hvem der ender med at eje, mener professor Brian Vad Mathiesen.

»Herhjemme har vi gode erfaringer med, at de, der skal bruge infrastrukturen, også er ejere, der har en naturlig interesse i at have en pris, som er så lav som mulig for den infrastruktur,« siger Brian Vad Mathiesen.

»Det er slet ikke givet, at det bliver dyrere for forbrugerne. Men man kan sige, at en pensionskasse eller en kapitalfond har en pligt til at få så højt et afkast som muligt, hvor en forbrugerejet virksomhed har en interesse i at få transporteret strømmen til den lavest mulige pris,« siger Brian Vad Mathiesen.

Derudover kan et salg af Radius have afgørende betydning for fremtidige salg, forklarer Brian Vad Mathiesen:

»Det her salg kan skabe præcedens. Den måde, som det her salg foregår på, kan få betydning for andre dele af Danmark.«

Ønske om debat

Vagn Kjær-Hansen, bestyrelsesmedlem og forbrugerrepræsentant i Radius, efterlyser en offentlig debat om salget af Radius.

»Jeg hører, at folk er utrygge over, om nettet ender på udenlandske hænder. Der er også en angst for, at prisen på strøm bliver skruet op. Folk, jeg taler med, kan ikke forstå, at man vil sælge noget, der er så vigtigt,« siger Vagn Kjær-Hansen.

»Elnettet er meget centralt for os. Vi er afhængige af strøm, og vi bliver ikke mindre afhængige af elnettet, efterhånden som vi udfaser kul og olie og skifter til solceller og vindmøller,« siger Vagn Kjær-Hansen, der udover at sidde i bestyrelsen for Radius også er civilingeniør og sidder i kommunalbestyrelsen for SF i Brøndby.

Pelle Dragsted, erhvervsordfører for Enhedslisten, er stærkt bekymret over beslutningen om at sælge Radius.

»Vi bryder med 100 års tradition for, hvordan vi ejer kritisk infrastruktur i Danmark. I Danmark er den slags ejet af det offentlige eller via forbrugerejede andelsselskaber. I begge tilfælde er der tale om non-profit-virksomheder, der har det formål at levere stabil forsyning til kunderne til lavest mulige pris,« siger Pelle Dragsted.

»Men nu inviterer man nogle investorer ind, der har et helt andet formål. Disse investorer er forpligtet til at hente det størst mulige afkast hjem til deres aktionærer. Vi overgiver magten over noget helt centralt i vores samfund til aktører, som vi ikke har nogen indflydelse på.«

»Jeg forstår slet ikke, at vi skal med på den galej, når nu vi har 100 års erfaring med offentligt ejerskab eller med den særlige, danske andelstradition, hvor der godt nok er privat ejerskab, men hvor det i sidste ende er kunderne, der bestemmer.«

Energiordfører for Alternativet Christian Poll vil helst beholde ejerskabet af elnettet på fælles hænder.

»Det er en helt central infrastruktur, som er ekstremt vigtig for borgere og virksomheder.«

Alternativet frygter, at det efter et salg af Radius vil blive sværere at gennemskue elpriser, virksomhedens skattebetaling, optimeringen af det udbytte, der bliver trukket ud, og den kommende ejers nyinvesteringer i infrastrukturen, forklarer Christian Poll.

»Det er vigtigt, at vi kan stole på elnettet. Det er fremtidens energinet. Efterhånden som vi går væk fra fossile brændstoffer, bliver vi mere og mere afhængige af at have et effektivt elnet.«

Forhistorien

Men hvordan er vi endt her?

Salget begyndte i virkeligheden helt tilbage i 2014, da Folketinget under daværende statsminister Helle Thorning-Schmidt indgik en aftale om at sælge dele af Dong Energy til Goldman Sachs.

Beslutningen om at sælge Dong Energy endte i et større, politisk slagsmål, da det kom frem, at Goldman Sachs købte aktieposten via selskaber kontrolleret fra skattely. Sagen endte med, at SF trak sig fra Helle Thorning-regeringen.

Ved salget af Dong Energy indgik eldistributionen i handlen. Det er eldistributionen, der ligger i selskabet Radius, som nu er ved at blive solgt fra.

I september 2015 indgik et flertal i folketinget aftale om, at Dong Energy skulle børsnoteres. Derefter var bussen stort set kørt.

Fra da af var det op til topledelsen i Dong Energy, som nu siden har skiftet navn til Ørsted, at tage beslutningen om salg af dele af virksomheden. Det forklarer finansminister Kristian Jensen (V) i et svar til Folketinget. Ganske vist er staten majoritetsaktionær i Ørsted, men beslutningen om frasalg ligger hos virksomhedens ledelse:

»Beslutning om et eventuelt frasalg kræver derfor som udgangspunkt ikke forelæggelse for Folketinget,« skriver finansminister Kristian Jensen til Folketinget.

Princippet stod klart allerede i 2015, da den politiske aftale om børsnoteringen blev indgået. Dengang forklarede daværende finansminister Claus Hjort Frederiksen, at selskabet er kommercielt drevet, og ledelsen selv kan beslutte at sælge aktiver fra, »hvis sådanne dispositioner vurderes at være kommercielt hensigtsmæssige«.

Garanti

Selv om Radius sælges fra, så er der politisk aftale om, at en fortsat høj forsyningssikkerhed er afgørende for samfundet. Forsyningssikkerheden skal sikres gennem sektorregulering af eldistributionsnettet.

Finansminister Kristian Jensen har forklaret, at det er Ørsteds ledelse, der bestemmer, om Radius kan sælges, men staten er stadig hovedaktionær i Ørsted, understreger Vagn Kjær-Hansen. Derfor har regeringen og Folketinget stadig det sidste ord i forhold til salget.

»Det her bliver afgjort inde på Christiansborg. Det er noget, som folk skal tale med deres politikere om. Det er Ørsteds topledelse, der sælger Radius, men det vil være regering og Folketing, der i sidste ende kommer til at bestemme,« siger Vagn Kjær-Hansen.

Lige nu svirrer det med rygter om bud på Radius, men intet er endeligt bekræftet. Og flere kilder fortæller altså, at mulige købere onsdag skal aflevere et såkaldt ikkebindende, indikativt bud på købet af Radius.

Mulige købere Der er angiveligt en del canadiske pensionspenge i spil i forhold til at købe Radius. Men også tyske og danske selskaber kan være på banen. CDPQ er nævnt som en mulig investor. CDPQ er et institutionelt investeringsfirma fra Quebec i Canada med store pensions- og forsikringsmidler i pengetanken.

er nævnt som en mulig investor. CDPQ er et institutionelt investeringsfirma fra Quebec i Canada med store pensions- og forsikringsmidler i pengetanken. Brookfield Asset Management fra Toronto i Canada har fokus på investeringer i blandt andet ejendomme, bæredygtig energi og infrastruktur.

fra Toronto i Canada har fokus på investeringer i blandt andet ejendomme, bæredygtig energi og infrastruktur. Omers er en pensionskasse, der varetager pensionsmidler for offentligt ansatte i den canadiske Ontario-provins.

er en pensionskasse, der varetager pensionsmidler for offentligt ansatte i den canadiske Ontario-provins. Tyske Allianz er verdens næststørste forsikrings- og finansvirksomhed med en årlig omsætning på op mod 700 milliarder kroner.

er verdens næststørste forsikrings- og finansvirksomhed med en årlig omsætning på op mod 700 milliarder kroner. Ifølge Energiwatch indgår også det jysk-fynske energiselskab Ewii i den kreds af investorer, der overvejer at byde på Radius.

i den kreds af investorer, der overvejer at byde på Radius. Det andelsejede, sjællandske energiselskab Seas-NVE , der er næststørste aktionær i Ørsted, er angiveligt gået sammen med Danmarks største pensionsforvalter ATP om at byde på Radius.

, der er næststørste aktionær i Ørsted, er angiveligt gået sammen med Danmarks største pensionsforvalter ATP om at byde på Radius. Den danske pensionskasse PKA er nævnt som en mulig partner for den canadiske pensionskasse Omers i et bud på Radius.

Det amerikanske nyhedsbureau Bloomberg News har tidligere fortalt om bud på op til 26 milliarder kroner for det danske elnetselskab.

»Grunden til, at der er mange, der gerne vil byde – og at de gerne vil byde højt – er, at selskabet dækker et behov, der ikke forsvinder,« siger Vagn Kjær-Hansen.

»Det vil give en fast indtægt. Der er så meget, der blafrer op og ned lige nu med Brexit, med Trump og så videre, der gør, at dem med de store penge ser sig om i markedet efter stabile investeringsemner,« siger Vagn Kjær-Hansen.

Radius er et sådant investeringsemne. Der er en stor kundemasse med et stabilt forbrug og derfor udsigt til en fast indtjening.

Gevinst

Ørsted kan ikke selv kommentere status for salget af Radius og vil ikke hverken be- eller afkræfte noget som helst konkret om salget.

»Som vi tidligere har fortalt, oplever vi en god interesse for vores privatkunde- og eldistributionsforretning, og det er vores ønske at finde en ny ejer, som vil drive forretningerne videre ansvarligt. Processen skrider planmæssigt frem, og vi kan ikke på nuværende tidspunkt gå dybere ind i at kommentere på den igangværende proces. Som vi tidligere har kommunikeret, forventer vi at indgå en købsaftale inden udgangen af første halvår 2019,« siger Martin Barlebo, kommunikationschef i Ørsted.

Der er gode og vigtige grunde til, at Ørsted hverken vil sige buh eller bæh.

Ørsteds aktiekurs steg med det samme, Bloomberg News fortalte, at flere selskaber havde budt på Ørsteds elnetselskab Radius.

Bloomberg News baserede sin artikel på anonyme kilder. Ingen ønskede at stå frem og kommentere oplysningerne om de milliardstore bud på Radius. Men rygtet var nok til, at Ørsteds aktiekurs steg.