I computerspillet ’Life is Strange’ styrer man Max, der opsøger de mørke sider for at finde sin ven, som gennem flere år har været forsvundet.

Men i modsætning til mange andre actionspil er hovedpersonen Max ikke en mand, men en kvinde – og det er sjældent i computerspil.

For selv om en undersøgelse fra 2014 konkluderer, at 48 procent af de, der spiller computerspil, er kvinder, så er kvinder underrepræsenteret, når det gælder hovedroller i spillene.

Op til 25 procent af frontfigurerne er kvinder

- Hvis man kigger på markedet for spil, så er det ikke så ofte, at der er kvindelige hovedpersoner i spillene. Et optimistisk bud er, at 25 procent af hovedpersonerne i spillene er kvinder, siger Morten Skovgaard, redaktør på spilmagasinet Gameplay.

Læs også : Computerspil hitter som tilskuersport

Første del af actionspillet ’Life is Strange’ udkom i slutningen af januar. Det er spiludvikleren Dontnod, der står bag spillet, og firmaet har ifølge medstifteren Oskar Guilbert fået flere afslag, da spillet skulle udgives, blot fordi hovedpersonen var en kvinde.

- Vi fik gang på gang at vide, at kvindelige figurer ikke sælger, siger Oskar Guilbert til Le Monde.

Kvinder bliver chikaneret

I løbet af de seneste måneder har der været flere sager, der har vist, at kvinder står svagt i spilmiljøerne. Flere kvindelige computerspillere har oplevet at blive chikaneret på grund af deres køn, eller fordi de har kritiseret den måde, computerspilbranchen udstiller kvinder på i spillene.

En norsk undersøgelse fra 2014 viste, at halvdelen af de kvindelige gamere skjuler deres køn gennem en mandlig spilkarakter for at undgå chikane.

Læs også : Nintendo nægter homoseksuelle figurer i computerspil

Ifølge forskerne, der står bag undersøgelsen, skjuler kvinderne deres køn, fordi flere dele af spilverdenen er overdrevet maskulin. Samtidig konkluderer forskerne, at de kvindelige spilfigurer ofte er seksualiserede kvinder i en bikini, mens de mandlige hovedfigurer er klædt i brynjer, der dækker størstedelen af kroppen.

I den såkaldte gamergate-sag fra sidste sommer modtog kvinder i spilbranchen voldtægts- og dødstrusler, efter de kritiserede, hvordan spilindustrien fremstiller kvinder. Og Ubisoft, der er en af de største spiludviklere, droppede en kvindelig hovedrolle i spillet ’Assassin’s Creed’ med undskyldningen om, at det var for dyrt at tilføje en kvinde i spillet.

En drengedomineret geek-kultur

Miguel Sicart, der er lektor i computerspil ved IT Universitet, er enig i, at der er alt for få kvinder i computerspil og særligt i actionspil. Det skyldes både, at færre kvinder foretrækker skydespil og i stedet spiller spil som ’The Sims’, hvor de sociale forhold fylder mere. Men han mener også, at den mainstreame computerspilbranche ikke satser nok på kvinder som målgruppe for de mere drengedominerede spil.

- Computerspilkulturen bygger på en drengedomineret geek-kultur, og det er også den gruppe, de største selskaber markedsfører sig over for – og derfor drenge og mænd, der er dominerende på markedet, siger Miguel Sicart.

Selv om forholdene for kvinder stadig er svære i computerspilmiljøet, så mener både Miguel Sicart og Morten Skovgaard, at der er ved at ske en ændring, hvor der er mere fokus på kvinder, end der var for få år siden – blandt andet på grund af gamergate-sagen.