Mens Danske Bank i efteråret 2015 var ved at lukke ned for hvidvaskkunder i Estland, blev 55 millioner kroner sendt igennem afdelingen som led i hvidvask.

Det skriver Jyllands-Posten på baggrund af aktindsigt i retsdokumenter fra USA.

Tidligere har Berlingske afdækket, hvordan bankens afdeling i Estland er blevet brugt til suspekte pengeoverførsler for milliarder af kroner.

Læs også : Hvidvasksag: Advokatfirma i USA undersøger Danske Bank

Over 50 milliarder kroner vurderes at være blevet ført gennem filialen. Det er penge fra blandt andre personer tæt på Ruslands præsident, Vladimir Putin, og Aserbajdsjans styre.

Danske Bank var i efteråret 2015 ved at lukke ned for gruppen af ikke-estiske kunder, der omfatter hvidvaskkunder, efter at blandt andre en whistleblower var stået frem om ulovligheder inden for området.

"Hovedrystende"

Alligevel formåede kriminelle i september 2015 at sende flere penge gennem banken, skriver Jyllands-Posten.

- Man har haft kikkerten for det blinde øje. Jeg kan ikke forstå, at man på det tidspunkt – så sent i forløbet – ikke har lært noget.

Læs også : Danske Bank vil betale aflad efter omfattende sag om hvidvask i Estland

- Det er hovedrystende, siger hvidvaskekspert Jakob Dedenroth Bernhoft, indehaver af Revisorjura, til avisen.

Vil ikke kommentere

Danske Bank har overfor Jyllands-Posten ikke ønsket at svare på, hvorfor ingen greb i den konkrete sag.

Læs også : Ekspert: Uholdbart hvis Danske Bank slipper for straf

- Vi må ikke kommentere konkrete kunder eller transaktioner. Men i dag står det klart, at der er kunder, som aldrig burde have været kunder, og der var transaktioner, der aldrig skulle have fundet sted i Estland, skriver pressechef Kenni Leth i en mail.

Til september ventes Danske Bank at præsentere resultaterne af bankens egen undersøgelse af hvidvasksagen.

Overblik: Hvidvask-sagen i Danske Bank

• I marts 2017 skrev Berlingske, at omkring 140 milliarder kroner i sorte penge fra 2010 til 2014 ulovligt blev ført ud af Rusland for at blive vasket hvide i flere banker.

• I Danske Banks filial i Estland indgik flere end 1500 transaktioner til en samlet værdi af syv milliarder kroner i sagen ifølge Berlingske.

• Efterfølgende erkendte Danske Bank, at kontrollen i den estiske filial ikke havde været god nok.

• Siden har Berlingske beskrevet, at regimet i Aserbajdsjan har kanaliseret milliarder gennem banken i Estland.

• Ifølge Berlingske gjorde en whistleblower allerede i 2013 bankens ledelse opmærksom på problemer og mulige ulovligheder.

• Ledelsen blev advaret om, at præsident Putins familie samt Ruslands efterretningstjeneste FSB angiveligt hvidvaskede store beløb gennem banken. Ledelsen reagerede ifølge avisen først langt senere.

• Et internt brev advarede også i 2014 direktionen om, at filialen i Estland handlede i strid med hvidvaskreglerne. De ansatte skulle ligefrem have hjulpet med at skjule kunderne for myndighederne.

• Sagen førte til, at aktiviteterne i Estland blev lukket ned.

• Danske Bank satte i september 2017 gang i en intern undersøgelse. Resultatet ventes i september 2018.

• Bestyrelsesformand Ole Andersen har beklaget, at man ikke tidligere erkendte omfanget eller satte en grundig undersøgelse i gang.

• Banken har fået hård kritik for sin håndtering af sagen - både af Finanstilsynet i Estland og Danmark og fra en stribe politikere, herunder statsminister Lars Løkke Rasmussen.

• I 2018 udtalte Finanstilsynet hård kritik af Danske Banks ledelse og pålagde banken at sætte fem milliarder kroner til side.

• I maj 2018 kom det frem, at det hvidvaskede beløb kan være dobbelt så stort som hidtil antaget.

• Banken bliver fortsat undersøgt af de estiske myndigheder og Bagmandspolitiet.

• I juni 2018 kunne Berlingske fortælle, at den estiske afdeling var bank for et selskab involveret i en stor våbenhandel mellem Nordkorea og Iran, da den var bank for et af de involverede selskaber.

• I juni 2018 udtalte erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) skarp kritik af Danske Bank.

• 3. juli fortæller Berlingske Business, at omfanget af hvidvask gennem Danske Banks estiske afdeling kan være mindst 53 milliarder kroner, mere end dobbelt så meget som hidtil antaget.

• 18. juli oplyser banken i sit regnskab, at den brutto har tjent 1,5 milliarder kroner på de ikke-estiske kunder, som benyttede filialen i Estland i perioden 2007-2015. Danske Bank uddyber ikke, hvor stor en del af de penge kommer fra kriminelle kunder.

• 24. juli skriver Jyllands-Posten, at yderligere 55 millioner svindlede kroner fra kriminelle i USA er blevet sendt igennem Danske Bank i september 2015, hvor afviklingen af hvidvaskkunderne var i gang.