Den tidligere SF'er Özlem Cekic mener, at de danske politikere skal skrue ned for retorikken, og forsøge at forstå ja-sigerne.

Både den tyrkiske præsident Recep Tayyip Erdogan og premierminister Binali Yildirim kunne søndag aften erklære sejr for ja-siden i gårsdagens valg om udvidede magtbeføjelser til den tyrkiske præsident.

Og efter valget søndag står det klart, at det ikke var et resultat, som de danske politikere havde håbet på.

Enhedslistens Pernille Skipper mener, at udfaldet er et nederlag for demokratiet, og at EU og Danmark må komme på banen.

Erdogans sejr i Tyrkiet i dag er et nederlag for demokratiet. Mere magtkoncentration til despoten. På tide at Danmark og EU handler #tyrkiet — Pernille Skipper (@PSkipperEL) April 16, 2017

Også Venstres Jakob Engel-Schmidt er kritisk overfor resultatet. Han referer blandt andet til, at 60,63 procent af de tyrkere, der stemte i Danmark, stemte ja til forfatningsændringen, mens 39,37 procent stemte nej, ifølge det tyrkiske nyhedsbureau Anadolu ,

Vi er nød til at forstå, hvorfor 59% af herboende tyrkiske statsborgere har stemt for mindre frihed og demokrati. #dkpol #dkmedier #tyrkiet pic.twitter.com/ss4JRt2bnX — Jakob Engel-Schmidt (@engelschmidt) April 16, 2017

Den socialdemokratiske Europaparlamentariker Jeppe Kofod kalder slet og ret afstemningen for en skandale.

Skandale! Parodi på folkeafstemning når journalister sidder i fængsel og man afskaffer demokratiet ved ja! #dkpol https://t.co/DWNRm86c9D — Jeppe Kofod (@JeppeKofod) April 16, 2017

Også Danmarks statsminister Lars Løkke Rasmussen er bekymret over gårsdagens valgresultat.

Mærkeligt at demokrati bruges til at indskrænke demokrati. Anfægter ikke flertallets ret, men er nu ret bekymret over ny tyrkisk styreform. — Lars Løkke Rasmussen (@larsloekke) April 16, 2017

Cekic: Vi må prøve at forstå ja-sigerne

Den tidligere SF'er, Özlem Cekic, der selv har tyrkisk-kurdisk baggrund, er også bekymret over valgets udfald. Hun langer dog ud efter de politikere, som har brugt hårde ord om Erdogans tilhængere i Danmark.

- Jeg er ked af, at afstemningen er gået, som den er gået. Men det er vigtigt nu, at man ikke siger til de herboende tyrkere, der har stemt for Erdogans ændringer, at de skal skride hjem. Vi må prøve at forstå dem og vise dem en bedre vej end Erdogans, siger hun.

Folketingsmedlem Yildiz Akdogan (S) tweetede søndag, at tyrkere i Danmark, der fejrede Erdogans sejr, "bør bytte deres pas/& opholdstilladelser med fængslede journalister og kunstnere og akademikere i Tyrkiet".

De bør bytte deres pas/& opholdstilladelser med fængslede journalister og kunstnere og akademikere i Tyrkiet. Det r win-win for begge parter https://t.co/KvLUqm7xL9 — Yildiz Akdogan (@YildizAkdogan) April 16, 2017

Også viceborgmester i Gladsaxe Serdal Benli (SF) gik til tastaturet efter Erdogans valgsejr.

60 pct har stemt ja i #dkpol ved tyrkisk folkeafstemning. Går ud fra at de 60 pct glædeligt rejser tilb. til Erdogan pic.twitter.com/vmDiJ1f81o — Serdal Benli (@SerdalBenli) April 16, 2017

Özlem Cekic mener, at det er samme tone i retorikken, som Erdogan bruger.

- Han sagde, at man ikke hører til i Tyrkiet, hvis man ville stemme nej. Den slags splitter befolkningsgrupper, og det er virkelig farligt, siger hun til Ritzau.

Ja-resultat er stor sejr for Erdogan

Folkeafstemningen i Tyrkiet kan ændre landets forfatning og vil med et ja give langt mere magt til præsidenten.

For eksempel vil ændringen afskaffe premierministerposten og gøre præsidenten til både statsoverhoved og regeringsleder. Derudover kan præsidenten afsætte parlamentet og den nuværende præsident Erdogan kan bevare posten frem til 2029.

Det har fået kritikere til at kalde forslaget autoritært, mens andre har udtalt, at forfatningsændringen giver Tyrkiet nye muligheder.

Ifølge Steffen Jensen vil tyrkerne ikke komme til at mærke mange forandringer de næste par år. Video: Sofie Sparre

Ifølge TV 2s mellemøstkorrespondent, Steffen Jensen, har Erdogan længe opereret som om han havde de beføjelser, som tyrkerne har sagt ja til at give ham.

- Derfor har han i en lang periode brudt forfatningen, som indtil nu har opereret med en konstitutionel præsident, som ikke rigtig har nogen magt. Istedet er det regeringen og parlamentet, som skulle have al magten, siger Steffen Jensen og tilføjer:

- Men nu har han jo så fået bragt forfatningen op på højde med virkeligheden.

Bedre økonomi og et farvel til demokratiet

TV 2s Simi Jan opholdt sig søndagen igennem ved flere valgsteder i Istanbul, hvor hun har lyttet til både ja og nej-sigernes begrundelser for at stemme, som de har gjort.

Ja-sigerne argumenterer for, at Erdogan er manden, der har skaffet dem en bedre økonomi. At han er manden, der har bygget skoler og hospitaler, at han er en stærk leder. De mener, at han vil kunne samle nationen og sørge for, at deres land er stabilt økonomisk og sikkerhedsmæssigt.

Modstanderne er omvendt bange for, at afstemningen betyder, at Erdogan vil køre et enevælde med et autoritært system, som er et farvel til demokratiet og et skridt i retning mod diktatur.

- En kvinde sagde til mig, at hun har lyst til at græde over det, hendes land gennemgår , fortæller Simi Jan.