Grafik: Så detaljeret ønsker politiet at logge danskernes mobil- og internettrafik

Inden Folketinget går på sommerferie, skal der fremsættes et lovforslag om en ny logningsbekendtgørelse. Foreløbig ved vi kun, hvordan politiet gerne vil have logningen til at se ud.

shareline Tre grafikker beskriver dansk politis ønsker til overvågning af mobil- og internettrafik

Version2 har tidligere beskrevet politiets ønsker for genindførelse af sessionslogningen og mobilovervågningen i Danmark. Her forsøger vi at tydeliggøre det i grafikker, der hver især beskriver logning af mobiltelefoni, mobil datatrafik og kablet internettrafik. Klik på tegningerne for at få dem op i stort format.

Læs også: Sådan ser politiets ønskeseddel ud til genoplivning af omstridt sessionslogning

Mobiltelefoni

Registrering af telefonnumre for alle parter i kommunikationen samt start- og sluttidspunkt. Desuden skal lokaliteten fastlægges i form af oplysninger om mobilceller ved start- og sluttidspunkt. Der skal også registreres identiteten på udstyret med IMSI- og IMEI-numre.

For telefoni ved hjælp af anonyme tjenester som for eksempel taletidskort skal teleselskaberne desuden registrere tidspunktet for ibrugtagning, sidste anvendelse og nedlæggelse.

Mobil datatrafik

Her skal der registreres brugerens IP-adresse og portnummer, samt IP-adresse og portnummer på destinationen, når brugeren initierer en forbindelse.

Derudover skal den første datapakke registreres med et tidsstempel, og der skal registreres, hvor mange bytes der overføres i løbet af sessionen.

I forhold til tidligere vil politiet desuden have alle mobiludbydere til at registrere lokationsdata for mobilt dataforbrug, så både mobilcellen ved kommunikationens start og alle efterfølgende celleskift registreres.

Især det sidste er en skærpelse i forhold til tidligere. I praksis vil det give større mulighed for at følge en persons færden via en smartphone, end hvis der kun registreres lokationsdata i forbindelse med telefonopkald eller sms-beskeder. En telefon, som løbende sender og modtager data ved eksempelvis automatisk tjek af e-mail eller sociale medier vil således også løbende efterlade et geografisk spor i logfilerne, som politiet vil kunne få indsigt i.

Kablet internettrafik

Her skal ligesom for mobil datatrafik indsamles IP-adresser og portnumre også indsamles oplysninger om den første datapakke og samlet mængde bytes, der overføres i løbet af sessionen.

Det er Rigspolitiets første prioritet, men Rigspolitiet ønsker endvidere at få indsamlet enten hver 500. eller hver 1.000. datapakke. Vel at mærke for hver enkelt abonnent.

For internetudbyderne vil det indebære, at mange af dem ikke blot kan tænde for den gamle sessionslogning, men skal installere en helt anden infrastruktur. Til gengæld vil politiet altså kunne få indblik i, hvad hver enkelt bruger har foretaget sig på internettet.

Det var ofte ikke muligt ud fra de gamle regler, hvor det hos flere udbydere var tilfældigt, hvilken bruger de indsamlede pakker stammede fra, fordi logningen foregik på kanten af udbydernes netværk.