Landmænd på stribe bliver i disse år pålagt at genetablere fredede diger.

Men i mange tilfælde er landmændene slet ikke klar over, at de ulovligt har fjernet digerne.

Det gælder for eksempel for Lisbeth Biltoft Hansen, der er landmand i Thyregod ved Vejle. Det vil koste hende en halv million kroner at bygge det op igen.

- Men jeg var overhovedet ikke klar over, at det var et dige, så jeg blev meget overrasket over det her, siger hun.

Også landmand Tommy Jacobsen fra Jerlev ved Vejle skal genopbygge 122 meter dige, som blev fjernet for mange år siden.

Digerne har kulturhistorisk værdi

Digerne kan være bygget i sten eller jord, og deler markerne op i mindre felter. De blev anlagt sidst i 1700-tallet og fortæller historien om landboreformen, hvor bønderne fik hver deres mark.

Samtidig har de en landskabsmæssig værdi og kan også være levesteder for mange forskellige insekter og dyr.

Alle Danmarks 33.000 kilometer diger er fredet ved en lov, som blev vedtaget i 1992, fordi op mod 70 procent af de gamle diger var forsvundet.

Men dengang fik den enkelte landmand ikke besked om detaljerne i fredningen, lyder det fra Landbrugets Videncenter Seges.

Først i 2007 blev den information tilgængelig online, og da var en del diger allerede fjernet i god tro, siger afdelingsleder i miljøret hos Seges Jonas Valhøj.

- Retssikkerhedsmæssigt mener jeg, at det er meget betænkeligt, siger Jonas Valhøj.

Landmændene taber sagerne

Ifølge miljøkonsulent ved Kolding Herreds Landbrugsforening Lars Schmidt taber landmændene stort set alle digesager.

- Man taber fra ende til anden de sager, som bliver ført frem enten til klagenævnet eller i retten, fortæller Lars Schmidt.

Derfor er diger fredede: De fortæller om historien i landskabet gennem 2.000 år.

De er vigtige levesteder og spredningsveje for planter og dyr.

De har en visuel betydning for oplevelsen af landskabet.

Der er mulighed for, at byrådene kan dispensere fra forbuddet mod at fjerne et dig i særlige tilfælde Kilde: Kulturarvsstyrelsen

Det gælder også landmand Lisbeth Biltoft Hansen, der tabte sin sag i byretten. Hun har anket dommen til Landsretten.

- Jeg håber meget på, at man overordnet kan se på, om det er reglerne helt fra toppen af, der skal laves om, siger hun.

Jordejerne skal passe på kulturarven

Men det er enhver jordejers ansvar at passe på fredet kulturarv, påpeger chef for center for kulturarv i Slots- og Kulturstyrelsen, Michael Lauenborg.

- Jeg vil på ingen måde afvise, at det kan gøres bedre. Men vi må omvendt også sige, at det er den enkelte ejers ansvar at vide, hvad man må og ikke må på den jord, man ejer, siger han.

Han forklarer, at alle digerne ikke har den samme landskabsmæssige kvalitet.

Men kommunerne har mulighed for at tjekke digerne for statslige penge.

Slots- og Kulturstyrelsen har 15 millioner kroner i en pulje til formålet, men kun syv kommuner har fået i alt 1,3 millioner kroner.

Det er Køge, Lemvig, Morsø, Norddjurs, Rudersdal, Sønderborg og Ærø.