Skal Danmark finansiere udvikling og forskning i atomkraftteknologi? Flertallet af partier i Folketinget takker nej til at give støtte til forskning i kernekraftsteknologi. Afvisningen falder inden fredagens høring om thoriumatomkraft, som størstedelen af partiernes energiordførerne ikke møder op til.

Beskeden fra Venstre, Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Dansk Folkeparti lyder, at atomkraft hverken er eller kommer på den danske dagsorden. Hos Radikale Venstre og Alternativet er man ikke overbevist om mulighederne i atomkraftteknologi, men begge partier er åbne for at se nærmere på thoriumatomkraft. I Det Konservative Folkeparti har man endnu ikke en holdning til emnet.

Villum Christensen fra Liberal Alliance, der er en af arrangørerne bag dagens høring, står uforstående over for, at danske partier afviser mulige eksportindtægter, som udvikling af atomkraftteknologi potentielt kunne give.

»Det er vanvittigt at sige, at 'det vil vi ikke vide noget om'. Forskning og energiudvikling foregår på tværs af lande, og at melde sig ud af teknologiræset giver ikke mening. Vi skal ikke forhindre vækstmuligheder. Vi håber, at høringen baner vej for en fordomsfri dialog om atomkraftteknologi fremover,« fortæller Villum Christensen.

Ingen støtte til danske virksomheder

Men med de danske politikeres holdning til atomkraft og forskningsstøtte til kernekraftteknologi har en virksomhed som Seaborg Technologies, der arbejder med et alternativ til konventionelle atomreaktorer, ikke udsigt til støttemuligheder.

Tidligere på året beskrev Ingeniøren, hvordan den danske virksomhed fik afslag på støtte fra Innovationsfonden til deres thoriumprojekt, der senere blev anbefalet i en engelsk rapport.

Læs også: Dansk thoriumprojekt udvalgt i engelsk undersøgelse

Årsagen til, at thoriumprojektet modtog interesse, skyldes, at thorium efter sigende tilbyder markant sænkelse af halveringstiden på atomaffald fra flere hundredtusinde år til få hundrede - altså kan atomaffald fra traditionelle kernekraftværker benyttes i Seaborg Technologies' reaktor.

Energiordføreren fra regeringspartiet argumenterer for, at det med de planlagte nedskæringer ikke er realistisk at investere i forskning til atomkraftteknologi. Dertil er det ikke en del af energistrategien for Danmark.

»Forskningsmidler skal understøtte den grønne omstilling herhjemme. Man ønsker politisk ikke atomkraft i landet, derfor figurerer atomkraft ikke på Danmarks politiske dagsorden. Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig, at et flertal af partier vil ændre det. Vi har ikke planer om at tilføre midler til atomkraftteknologi i Venstre,« pointerer Thomas Danielsen, energiordfører.

I Radikale Venstre peger energiordfører Andreas Steenberg på, at omverdenen ikke stopper med at få energi fra atomkraft, og derfor er det interessant, hvis Danmark kan hjælpe med at udvikle atomkraftteknologi, som kan gøre eksempelvis affaldsudfordringen mindre.

»Vi synes, at man skal basere energiforbrug på vedvarende energi, men det er vigtigt at se nærmere på, hvis der reelt er noget nyt inden for atomkraftteknologi. Jeg vil i hvert fald sætte mig ind i thoriumatomkraft. Vi skal tage et ansvar for, om vi kan gøre noget ved atomkraftteknologien,« fremhæver Andreas Steenberg, som dog afviser, at atomkraftteknologi skal demonstreres på dansk jord, og henviser i stedet til EU-regi.

Atomkraft som overgangsteknologi

Grunden til, at den danske stat ikke tildeler forskning i atomkraftteknologi støtte, kan spores tilbage til, da et flertal i Folketinget i 1985 besluttede, at atomkraft ikke skal indgå i Danmarks energiplanlægning. En beslutning, som Liberal Alliance mener skal revideres for at tillade støtte til forskning i kernekraftteknologi.

I Alternativet pirrer den positive omtale af thorium. Partiets ressourceordfører, Christian Poll, åbner for, at Danmark kan give støtte til forskning i atomkraftteknologi, hvis udviklingen på området tilbyder nye alternativer til den konventionelle kernekraft. Folketingets yngste parti er endda parat til at se på beslutningsforslaget fra '85, hvis eksempelvis thorium skulle vise sig at være en, i partiets øjne, mulig energikilde.

Læs også: LA vil have gang i dansk atomkraftteknologi

»Jeg synes godt, man kan se på thoriumteknologi, men vi mener ikke, der er behov for det. Forstået på den måde, at hvis nogen tager initiativ, så er vi ikke afvisende. Vi skal have en officiel viden om fordele og ulemper. Hvis der er flere fordele end ulemper, skal vi ikke afvise det,« argumenterer Christian Poll, som imidlertid understreger, at kernekraft er en overgangsteknologi, fordi energikilden ikke er vedvarende.

Modsat står Dansk Folkeparti, der kategorisk forkaster forskning i atomkraftteknologi på dansk grund.

Beslutningen fra 1985 står ved magt og skal ikke røres ved politisk, slår energiordfører Mikkel Dencker fast. Da Ingeniøren spørger, om den teknologiske udvikling siden 1985 ikke kunne tilbyde nye muligheder inden for atomkraftteknologi, som kunne gøre, at man politisk skulle overveje at løfte beslutningen fra 1985, svarer ordføreren:

»Jeg kan forstå, at det er muligt at sænke halveringstiden på det radioaktive affaldsprodukt, men uanset om det er hundredtusinde eller 100 år, ændrer det ikke noget for mig. Vi behøver ikke opbygge dansk industri inden for et område, som vi ikke vil have energi fra. Man kan godt kalde det en principiel beslutning.«

Danmark skal satse på vedvarende energi

Socialistisk Folkeparti synger samme sang som DF.

»Jeg kan sagtens forstå fascinationen, men atomkraft kan ikke løse den globale klimakrise. Den afsporer derimod økonomiske ressourcer og politisk interesse i løsninger, som er relativt low-tech sammenlignet med kernefysik og store reaktorer. Vi har allerede en kernereaktor i betryggende afstand, nemlig Solen. Al forskning og udvikling bør rettes mod udnyttelse af vedvarende energikilder som solenergi og vindenergi. Dette er samtidig begrundelsen for, at SF mener, at hverken Danmark eller EU skal bruge midler på at fremme atomkraft,« skriver energiordfører Pia Olsen Dyhr.

Med hensyn til thoriumenergi påpeger ordføreren, at det er tankevækkende, når uran-atomkraftens uløste affaldsproblem bruges som argument for en ny atomkraftteknologi.

Enhedslisten forholder sig ligeledes kritisk til forskning i atomkraft. Energiordfører Søren Egge Rasmussen melder klart ud:

»Det er vi imod. Vi skal i Danmark ikke søge at opfinde og forske i a-kraft-løsninger. Det harmonerer ikke med vores langsigtede beslutning om, at vi skal have en 100 % vedvarende energiforsyning.«

I sin tilbagemelding undlod Socialdemokratiets energiordfører, Jens Joel, at svare på, hvorvidt partiet vil finansiere forskning i atomkraftteknologi. I stedet forholdt han sig til, om Danmark skal have energi fra atomkraft.

»Vi ønsker ikke at benytte atomkraft. Der er stadig både sikkerhedsmæssige udfordringer, eksempelvis strålingshåndtering, og affaldsproblematikker, selvom meget tyder på, at disse ulemper kan være mindre ved thorium-teknologien. Når vi i den vedvarende energi har et alternativ, der ikke giver disse problemer, skal vi benytte den energi,« skriver Jens Joel.

Ingeniøren har henvendt sig flere gange til Det Konservative Folkeparti, men partiet har endnu ikke en holdning til området. Energiordfører Mette Abildgaard skriver:

’Det er ikke noget, vi har haft lejlighed til at drøfte på et gruppemøde.’

Høringen om thorium er arrangeret af Liberal Alliance sammen med organisationen REO (Ren Energioplysning), der arbejder for en ’saglig energidebat, der også skal omfatte atomkraft'.