En ny lov har sat flere direktører ud af spillet med en konkurskarantæne, end forventet.

Sådan vurderer eksperter og advokater en ny opgørelse fra Erhvervsstyrelsen, som DR Nyheder har fået aktindsigt i.

- Spillerummet for igen at drive uansvarlig virksomhed er blevet mindre, for de kan ikke officielt drive selskab. Man kan aldrig fjernet svindlen helt, men jeg håber helt klart at, det har mindsket svindlen, siger professor Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen fra Københavns Universitet.

Læs også : Bødskov blæser til kamp mod konkursryttere

De seneste tre år har direktører kunnet få karantæne, når deres virksomhed går konkurs. Det sker, hvis direktøren for eksempel har snydt med skat, løn til ansatte og regninger til leverandører.

Og 609 direktører er indtil nu blevet idømt karantæne. Det viser opgørelsen fra Erhvervsstyrelsen. Dermed må de ikke sidde i ledelsen af en virksomhed med begrænset ansvar som anpartsselskab eller aktieselskab.

Konkursryttere

Tidligere kunne såkaldte konkursryttere åbne nye selskaber, når de var gået konkurs. Og tørre regningen af på kreditorerne. Men nu kan de dømte kun lede virksomhed, hvis de hæfter personligt for virksomhedens gæld.

Læs også : Udenlandske stråmænd fordufter i sager om konkursfusk

Bo Vadt Christensen er en af landets førende konkursadvokater, og han har ført en lang række sager om karantæne.

- Man må håbe på, det har en præventiv virkning, så andre holder sig i skindet. Og derudover har det vel også en betydning for selve retsfølelsen. For man kan se, at dem der laver noget skidt, det får altså en konsekvens, mener han.

Konkurskarantæner i retskredse landet over Nordjylland Hjørring: 18

Holstebro: 10

Aalborg: 22 Midtjylland Herning: 7

Horsens: 11

Randers: 15

Viborg: 15

Århus: 52 Sydjylland Esbjerg: 10

Kolding: 11

Sønderborg: 25 Fyn Odense: 28

Svendborg: 5 Sjælland København og Nordsjælland (Sø- og Handelsretten): 268

Helsingør: 6

Hillerød: 19

Holbæk: 27

Nykøbing F: 6

Næstved: 55

Roskilde: 27 Kilde: Opgørelse fra Erhvervsstyrelsen. Opgørelsen dækker 609 personer med konkurskarantæne per 1. september 2016.

Forsvarer: Rammer for hårdt

Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen fra Københavns Universitet er også formand for Konkursrådet. Han forklarer, at det er cirka syv procent af konkurserne i perioden, der har udløst en karantænedom til direktøren. Og dermed flere end man forventede.

Karantænen gives som regel for tre år, men kan også være kortere.

Loven blev indført af et bredt flertal i Folketinget.

Læs også : Eks-direktør: Min identitet må være blevet stjålet

Men ifølge forsvarsadvokat Martin Andersen, rammer loven mange erhvervsledere, som ikke har snydt eller brudt loven, men blot har været i en konkurs, hvor der er sket fejl.

- Det er et hårdt værktøj, og det rammer bredt. Jeg mener bare der nogle betænkeligheder ved, at det rammer så bredt og så hårdt, siger han.

Martin Andersen har flere sager om konkurskarantæne og har fulgt, hvordan loven virker.

- Domstolene har anlagt en utrolig hård praksis. Jeg mener bare, at det rammer personer hårdt. Og jeg oplever at formålet var at ramme konkursrytteri, og misbrug af selskaber. Og der sidder jeg med sager, hvor det aldrig har været på tale, siger forsvarsadvokat Martin Andersen.

Skattesnyd

Ifølge Bo Vadt Christensen er der både grove tilfælde, hvor direktører har stået bag organiseret momssvindel og derfor får konkurskarantæne. Men mange sager drejer sig om direktører, der i en periode ikke har betalt skat af de ansattes løn.

En opgørelse, som Bo Vadt Christensen har foretaget, viser, at der i sagerne om konkurskarantæne, er unddraget skat og moms for gennemsnitligt 800.000 kroner.

- I kraft af, at vi nu har fået de her karantænesager, hvor man systematisk kan sætte sig ned og opgøre, hvor store tabene er for det offentlige, der må jeg sige, at jeg personligt er blevet meget forbløffet over statens tab, siger Bo Vadt Christensen.

Hemmeligt register

Erhvervsstyrelsen fører et register over alle, der er ramt af karantæne. Da loven skulle vedtages, var der en heftig politisk diskussion om registret skulle være offentligt eller ej.

Blandt andre anførte Dansk Erhverv og Finansrådet, at registret burde være offentligt. De mente, at det ville virke afskrækkende på samme måde, som når et spisested får en sur smiley for dårlig hygiejne.

- Hvis man havde et offentligt register, så ville kreditgivere, banker og leverandører hurtigt kunne slå op og se: Skal vi passe på denne her person, eller skal vi ikke, mener Bo Vadt Christensen.

Læs også : Bagmænd udnytter smuthul i konkursloven

Men det er Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen fra Konkursrådet uenig i.