De havde nok ventet skrig og skrål fra det sædvanlige korps af kritiske medier og journalister. Men at protesterne mod en ny offentlighedslov skulle gribe befolkningen, havde regeringen og den borgerlige opposition ikke ventet. Dertil var sagen for bureaukratisk, teknokratisk og kedelig.

Heldigvis beroede den analyse på en fæl undervurdering, og de seneste uger har foreløbig over 70.000 danskere protesteret med deres underskrift, og i meningsmålingerne har et massivt flertal på mere indirekte vis gjort anskrig. Og i morgen klokken 16.00 på Christiansborg Slotsplads vil frustrationen få et nyt udtryk med en planlagt demonstration.

Hvad er der galt med den lov? Væsentligst, at der fremover etableres et nyt såkaldt frirum mellem ministre og embedsmænd.

Det er nødvendigt i et moderne demokrati, siger politikerne, men justitsminister Morten Bødskov (S) har trods adskillige forsøg endnu til gode at fremlægge konkrete eksempler på lovgivning, der er blevet forhindret eller påvirket af den nu gældende offentlighedslov.

Til gengæld har denne avis og andre medier fremlagt flere eksempler på oplysninger af absolut offentlig interesse, som offentligheden fremover ikke vil kunne få adkomst til.

Styrken af de folkelige protester er et demokratisk sundhedstegn. Vores demokrati er ikke tjent med, at politikerne agter at hemmeligholde oplysninger, der muligvis er ubekvemme for dem, men helt relevante for alle andre.

Foreløbig har politikerne valgt at holde sig for ørene i håbet om, at protesterne snart klinger ud. Det må ikke ske. Fra denne plads er det ikke sædvane at opfordre til deltagelse i demonstrationer. Men denne avis vil til alle tider gå op mod autoriteterne, dersom de forsøger at lukke sig om egen magtudøvelse.

Om det vil gøre en forskel i morgen at give sin mening til kende foran Christiansborg, er ikke givet. Men sikkert er det, at det intet hjælper at lade være.