Mens politikerne forhandler den sidste del af vækstplanen på plads i Finansministeriet, har vi bedt cheføkonomer fra fire tænketanke – CEVEA, CEPOS, Kraka og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – give deres bud på, hvilken effekt det har at sænke selskabsskatten.

Der er ikke tale om et vidundermiddel

At danske virksomheder har en rekordhøj opsparing på bankkontoen, og ikke bruger pengene på bedre maskiner og teknologi, kan vi ikke løse med en sænkelse af selskabsskatten, siger Kristian Weise, der er direktør for tænketanken CEVEA.

»De teoretiske modeller fortæller, at man som virksomhed får mere ud af investe-ringerne ved en sænkelse af selskabs-skatten. Derfor skulle der være en mekanisme, der gør, at virksomhederne investerer mere, ansætter flere og på den måde skaber vækst i økonomien,« siger han og fortsætter:

»Men virkeligheden viser noget andet. Det, vi kan se, er , at selskabsskatten over de seneste 30 år er blevet sænket betragteligt – både i Danmark og resten af Europa. Men investeringsniveauet er faldet samtidig, og der har ikke været højere vækst. De empiriske beviser for, at det skulle være et vidundermiddel er altså ret svage.«

Problemet, der skal løses, er ifølge Kristian Weise den indenlandske efterspørgsel, som stadig halter. Det vil være til gavn for den store gruppe af virksomheder i Danmark, som har deres marked herhjemme.

»Så længe den indenlandske efterspørgsel ikke bliver genoprettet, har virksomhederne ikke et stort incitament til at investere mere,« siger han.

Investeringer fra udlandet vil heller ikke tilflyde Danmark, hvis vi sætter selskabsskatten ned, fordi lande som Finland, Sverige og Storbritannien enten allerede har gjort det eller planlægger at gøre det.

»Virksomheder, som kun placerer sig i et land på grund af en lidt lavere selskabsskat, vil ikke vælge Sverige eller Storbritannien frem for Danmark. De vil vælge Rumænien, Bulgarien eller Irland,« siger Weise.

»Og det er der også firmaer, der gør. Men det er ikke nogen bæredygtig vækststrategi. Hvis vi tager Irland som et eksempel, så er det ofte virksomheder, som ikke bidrager særligt meget til landets økonomi, fordi de ikke placerer deres produktion i landet, men ofte deres hovedkontor, som de kan bruge til kanalisere deres overskud til.«

Skattekonkurrence er en god ting

Den internationale skattekonkurrence, der har stået på siden 1980’erne, er en god ting, mener Mads Lundby Hansen, cheføkonom i den liberale tænketank CEPOS.

»Mit bud er, at den lettelse, der formentlig gennemføres nu, bliver overhalet af endnu en ny nedsættelse. Vi har jo allerede set, at Finland og Storbritannien går ned til 20 procent,« siger han.

Og at kappestriden mellem landene fortsætter er positivt, mener cheføkonomen.

»Jeg mener, at vi vinder på det, fordi en lavere skat betyder, at produktiviteten vokser, og lønningerne for danske medarbejdere bliver højere. Dermed ser jeg ikke noget problem i den skattekonkurrence, der er i øjeblikket. Det er godt, fordi det er med til at øge vores velstand.Når man sænker selskabsskatten, er det ikke primært for at øge beskæftigelsen; det er for at øge produktiviteten,« siger Mads Lundby Hansenog fortsætter:

»Det sker, fordidet bliver mere attrak-tivt for virksomheder at investere i ny teknologi, maskiner og forskning. Dermed øger man produktionen per medarbejder, fordi han får et bedre kapitalapparat.«

Virksomhederne vil investere mere, hvis selskabsskatten bliver sat ned, fordi en investering efter skat vil give et højere afkast, mener Mads Lundby Hansen.

Han vurderer, at virksomhedernes manglende lyst til at investere delvist er begrundet i, at de ikke kan se, at der er tegn på bedring i den internationale økonomi. Og desuden at de ikke har tiltro til, at skatter og afgifter holdes i ro:

»Jeg bed mærke i, at Lars Rebien Sørensen (koncerndirektør, red.) fra Novo Nordisk i år aflagde årsregnskab, hvor han pointerede, at selskabsskatten var noget af det, som de kiggede på, når de skulle placere deres produktion og arbejdspladser. Det er derfor, at der har været en skattekonkurrence i rigtig mange år, hvor lande kappes om at sætte skatten ned for at tiltrække udenlandske investeringer,« siger Mads Lundby Hansen.

Konkurrenceevne er ikke den brændende platform

At sænke selskabsskatten er ikke det mest velegnede redskab til at skabe job og vækst på den korte bane,« siger Martin Madsen, der er cheføkonom i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Samtidig er han dog ikke afvisende over for, at Danmark kan blive nødt til at sætte selskabsskatten ned i lyset af, at lande som Sverige allerede har gjort det.

»Men selskabsskat er ikke det eneste parameter, som en virksomhed kigger på. Man konkurrerer på mange parametre. Løn og selskabsskat er givetvis nogle af dem. Danmarks hovedudfordring er bare ikke konkurrenceevnen, for vi klarer os jo udmærket på eksportområdet,« siger Martin Madsen og fortsætter:

»Der, hvor vi virkeligt sakker bagud, er på vores hjemlige efterspørgsel, vores privatforbrug og private investeringer. Dermed ikke sagt, at vi ikke skal gøre noget ved konkurrenceevnen, for det gør alle andre lande. Men det er ikke det, vi ser som hovedudfordringen.«

Martin Madsen så hellere, at man satte gang i investeringerne på anden vis i de private virksomheder. En løsning kunne være at få forbedre virksomhedernes mulighed for at afskrive investeringer:

»Det har man tidligere gjort med det såkaldte investeringsvindue, og man kunne gå længere ad den vej. Der er en stor forskel på at forbedre afskrivninger for de virksomheder, som investerer, og på en sænkning af selskabsskatten, som er til de virksomheder, som har et overskud,« siger han og peger på, at det oftest er de virksomheder, som er store og veletablerede, der betaler selskabsskat.

»Men de små vækstvirksomheder betaler typisk ikke selskabsskat, og derfor er jobeffekten også begrænset, hvis man sænker selskabsskatten,« siger han.

Danmark kan blive presset til at sænke selskabsskatten

Hos Kraka er man ikke særligt begejstrede for at sænke selskabsskatten, siger cheføkonom Jens Hauch.

»Vi havde gerne set, at EU-landene kunne blive enige om at lade være med sænke selskabsskatten, for når man gør det, så prøver man at tiltrække virksomheder på bekostning af de andre lande,« siger han og tilføjer, at det formentlig ikke er realistisk at opnå enighed om det.

»Helt isoleret set fra Danmarks side er det en god idé at sænke selskabsskatten, men man bidrager til et race to the bottom, hvor EU-landene bliver ved at sænke skatten. Det er ikke særligt smart, for selskabsskat er en god måde at få penge i kassen på.«

Jens Hauch mener, at det især går ud over de sydeuropæiske økonomier.

»De er jo i den grad i en situation, hvor de har behov for at tiltrække investeringer og samtidig har meget pressede offentlige budgetter. Det kan blive en klemme for dem, at de ikke har råd til at sænke selskabsskatten, og derfor mister investeringer.«

Han peger dog på, at Danmark kan blive presset til at tage skridtet.

»Hvis alle andre omkring os gør det, kan vi blive tvunget til at sænke vores selskabsskat,« siger han.

»Ellers risikerer vi at miste for mange virksomheder og investeringer i forhold til de andre EU-lande, som har lavere selskabsskat.«

Men det er ikkeen løsning på finanskrisen og den lavkonjunk-tur, som vi oplever, siger Jens Hauch.

»Det er meget vigtigt, at man skelner mellem to kriser i Danmark. Den ene er finanskrisen, lavkonjunkturen, og det faktum, at der ikke er meget købekraft. I den situation hjælper det ikke at sænke selskabsskatten. Den anden krise er, at vi har en meget lav produktivitet, som gør, at vi ikke får den vækst i økonomien, som vi har haft tidligere. Det problem har vi haft de seneste15 år.«

– Hvad er løsningen på det problem?

»Som økonomstand må vi erkende, at vi ikke rigtigt kender årsagen. Men nogen ting kan man pege på; hvis vi på lang sigt kan få gang i investeringerne i virksomhederne, kan vi forøge vores produktivitet. Man skal tænke på det som en langsigtet vækstudfordring.«