Markerne på Lolland-Falster bliver både sprøjtet oftere end i resten af landet og med de typer af pesticider, der har størst risiko for at ende i grundvandet. Det viser en ny kortlægning af pesticiders belastningsgrad baseret på landmændenes egne indberetninger.

De seneste tre år har det været lovpligtigt for landmændene i Danmark at indberette, nøjagtigt hvilke sprøjtegifte de bruger, hvor meget og på hvilke marker de bruger dem. Disse data har et hold af agro-økonomer fra Aarhus Universitet og Københavns Universitet nu brugt til at udforme kort, der viser, hvor stor belastningsgraden af pesticiderne er landet over.

Illustration: KU

Ifølge Jens Erik Ørum, der er medforfatter til kortlægningen og seniorforsker hos KU’s Sektion for Miljø og Naturressourcer, skyldes den høje belastning på Lolland-Falster formentlig, at der bliver dyrket mange roer til sukkerproduktion i de dele af landet.

»Modsat korn bliver roer sået i rækker, så der er meget plads mellem planterne til ukrudtet, som så bliver bekæmpet med pesticider. Spørgsmålet er nu, om pesticiderne også udgør en trussel for grundvandet,« siger Jens Erik Ørum.

For selvom der både bliver sprøjtet hyppigt og med vandopløselige pesticider, der kan trænge hurtigt ned til grundvandet, afhænger den reelle belastningsgrad også af den type jord, pesticiderne spredes på.

Eksempelvis er jorden på Lolland-Falster hovedsageligt fed lerjord, der gør det vanskeligt for pesticidholdigt vand at trænge ned til grundvandet. Samtidig bliver jorden drænet, så overskydende vand bliver ledt væk fra markerne via kanaler.

»Det bør give myndighederne stof til eftertanke. Det vil her være interessant at undersøge, hvilken effekt pesticiderne kan have på grundvandet, men altså også på det naturlige vandmiljøs planter og dyreliv,« siger Jens Erik Ørum.

Data kan måle effekt af ny pesticidafgift

En ny form for pesticidafgift trådte i kraft 1. juli 2013. Den lægger en højere afgift på de sprøjtegifte, der har en høj belastningsgrad for miljøet, mens de mindre skrappere midler får en lavere afgift. Hensigten er at give landmændene et økonomisk incitament til at vælge de mindst skadelige midler.

Kortlægning af hovedindikatorerne for belastningsgrad af pesticider i Danmark. (Illustration: KU) Illustration: KU

Belastningsgraden bliver beregnet ud fra en lang række indikatorer, eksempelvis hvor skadelig de enkelte pesticider kan være for sundheden, for grundvandet, det omkringliggende miljø og dyreliv.

Med de nøjagtige data fra sprøjtejournalerne vil det ifølge Jens Erik Ørum nu også være muligt at holde øje med, at der bliver sprøjtet efter behov, så der ikke i nogle afgrøder bliver sprøjtet med midler, der hverken giver mening økonomisk eller miljømæssigt.

»Måske vil produktionen af roer på Lolland-Falster fremover stadig kræve, at der bliver sprøjtet en del. Men det bliver spændende at se, om den nye afgift alligevel om nogle år har fået landmændene til at skifte til nogle lige så effektive, men mindre skrappe midler,« siger seniorforskeren.

Forskerne bag kortlægning ser også potentiale til at bruge sprøjtejournalernes oplysninger til nærmere at undersøge, om der kan være sammenhænge mellem fund af pesticider i drikkevandsboringer, resistensudvikling hos insekter mod bestemte pesticider og andre forandringer i natur og vandmiljø rundt omkring i landet.