Biler og mennesker strømmer især hver fredag til Somalisk Kulturforenings lokaler på Klamsagervej 24. Naboer mener, det er en moské og klager over, at kommunen ikke har afvist det.

Annonce

Aarhus Kommunens afdeling for Byggeri erkender, at en byggesag i Åbyhøj ligger i en gråzone: Er det en maskeret moské, kommunen har tilladt eller det primært en foreningsaktivitet med et meget stort bederum?

14. maj 2016 kl. 22.15 blev dette billede taget - dagen efter at kommunen forbød aktiviteter på adressen efter kl. 22. Privatfoto

Naboerne er ikke i tvivl. De oplever en stor tilstrømning hver fredag, når der er fredagsbøn på Klamsagervej i det, medlemmerne selv på de sociale medier betegner som Masjid At Taqwa: At Taqwa-moskeen.

»Vi klager over, at kommunen reelt har åbnet for at anvende ejendommen til moské og koranskole. Ved at bruge det kunstgreb at acceptere fredagsbøn for medlemmerne åbner afgørelsen reelt op for en moské, der netop er et bede- og samlingssted for muslimer.«

Sådan skriver naboer i en klage til Natur- og Miljøklagenævnet over kommunens afgørelse. Samtidig klager de til Statsforvaltningen, der fører tilsyn med kommunerne.

Annonce

Ulovlig brug

Somalisk Kulturforening har i halvandet år brugt de tidligere industrilokaler i Åbyhøj til aktiviteter, som man først nu - næsten - har fået endeligt godkendt. Først 13. maj i år gav Aarhus Kommune en byggetilladelse til, at Somalisk Kulturforening kan benytte lokalerne til undervisningsformål for børn og unge som sprogundervisning, lektiehjælp, café samt fredagsbøn for medlemmerne. Men der mangler fortsat en formel ibrugtagningstilladelse.

Alligevel er der fuld aktivitet i huset, som egentlig godt kunne rumme 150 mennesker, men som kommunen kun har tilladt anvendt til 80 mennesker, fordi der kun er 24 parkeringspladser på grunden. Når de sidste godkendelser af kælderen er på plads vil man acceptere 90 mennesker i ejendommen ad gangen.

Annonce

Reglerne brydes

Byggetilladelsen er i sig selv usædvanlig. For det er ikke normalt, at en kommune i en byggetilladelse i et blandet erhvervs- og boligområde må præcisere, at der ikke må være aktivitet i tidsrummet kl. 22-07.

Dette fremgår specifikt af byggetilladelsen. Alligevel er medlemmerne af Somalisk Kulturforening fortsat med at have aktiviteter efter kl. 22 og sågar midt om natten, hvor der tilsyneladende også er bedetider.

»Der er fortsat voldsom aktivitet efter kl. 22 i ni ud af ti dage. De respekterer ikke forbuddet og vi føler os meget generet af trafikken, smækkende døre og lyskegler ind i husene sent om aftenen og om natten. Specielt nu, hvor det er varmt og man gerne vil have et vindue åbent er det generende,« fortæller en nabo.

Hans navn er redaktionen bekendt, men han ønsker ikke sit navn i avisen af bekymring for eventuelle reaktioner.

I Aarhus Kommunes Center for Miljø og Energi, afdeling Byggeri, forklarer jurist Jens Christian Nielsen, at afdelingen vurderer, at foreningen har ret til en byggetilladelse til undervisning som den primære aktivitet og derudover at have et bederum til fredagsbøn for medlemmerne.

Annonce

En gråzone

»Der er ingen tvivl om, at vi kan komme i klemme i Natur- og Miljøklagenævnet, fordi der er tale om en gråzone. Vores vurdering er, at undervisning er den primære aktivitet. Og det har de et retskrav på at få tilladelse til, når det er tilladt i lokalplanen,« siger juristen, der selv har set, at der er undervisning på adressen af piger og drenge hver for sig efter kl. 16 og i weekender.

Men hvis der er tale om rene religiøse formål, som i en moské kræver det en særskilt lokalplan, som man f.eks. kender det fra den tyrkiske moské på Sintrupvej i Brabrand.

Jens Christian Nielsen medgiver, at det er meget vanskeligt for kommunen at kontrollere, om en forening overholder spillereglerne. Derfor er han ikke ked af naboers klage til Natur- og Miljøklagenævnet.

»Det kan kun skabe mere klarhed, hvis Natur- og Miljøklagenævnet kan afgøre, hvornår de religiøse aktiviteter tipper, så de ikke kan tillades inden for lokalplanen.«