Det permanente tab som følge af finanskrisen løber op i 34.750 kr. om året for hver dansker, viser en ny analyse. Kriser er vanvittigt dyre, fastslår to førende forskere.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Danskerne betaler stadig en astronomisk regning for finanskrisen her 10 år efter, at den skyllede ind over landet.

Som en konsekvens af krisen oplevede Danmark et velfærdstab på op imod 200 mia. kr. i form af et faldende bruttonationalprodukt, bnp. Det tab er det ikke lykkedes at vinde ind igen, fastslår professor ved CBS Jesper Rangvid, som er en af landets førende eksperter i finanskrisen, og som for Finans har opdateret sin analyse over finanskrisens omkostninger.

Med andre ord har Danmark som følge af krisen mistet op mod 200 mia. kr. hvert år. Det svarer til 347.500 kr. fra krisens indtog og frem til i dag pr. dansker eller 34.750 kr. årligt.

»Intet tyder på, at vi lukker det hul igen. Det er, når man tænker over det, fuldstændig vildt – et permanent velfærdstab,« siger Jesper Rangvid.

200 mia. kr. Det kan man få for 200 mia. kr. Tal for 2016: Folkepension: 126 mia. kr.

Førtidspension: 40,5 mia. kr.

Efterløn, fleks- og overgangsydelse: 13,7 mia. kr.

Kontanthjælp: 19,6 mia. kr.

I alt: 199,8 mia. kr. Kilde: Danmarks Statistik.

For at sætte tabet i perspektiv svarer 200 mia. kr. ifølge Danmarks Statistik til det offentliges samlede udbetalinger af folkepension, førtidspension, efterløn, fleksydelse og kontanthjælp sidste år.

Regningen for finanskrisen ville stort set kunne finansiere opførelsen af to Kattegat-forbindelser fra Aarhus til Kalundborg om året. Den faste forbindelse mellem Jylland og Sjælland anslås at koste ca. 118 mia. kr.

»Det er vanvittigt. Men vi ved fra forskningen, at finansielle kriser har voldsomme omkostninger,« siger Jesper Rangvid.

Bankhistoriker Per H. Hansen er ikke overrasket over det enorme velfærdstab selv med 10 års afstand til krisen.

»Den eneste krise, der kan sammenlignes med finanskrisen, er depressionen i 1930’erne. Vi ved, at finansielle kriser er meget alvorlige, fordi de finansielle virksomheder får hele systemet til at køre. Derfor påvirker de økonomien meget voldsomt. Konsekvenserne er helt anderledes, end hvis en stor produktionsvirksomhed går ned,« siger Per H. Hansen, professor ved CBS.

Ifølge Per H. Hansen har finanskrisen ført til mere ulighed og som en konsekvens af det tegn på nationalisme og protektionisme.

»Hvis protektionisme indføres, vil det påvirke bnp yderligere i nedadgående retning. Så vil der være endnu større og meget langsigtede afledte effekter af krisen,« siger Per H. Hansen.