Uuden hallituksen on herättävä syntyvyyden rajuun laskuun Suomessa, asiantuntijat katsovat.

Timo Nieminen ja kymmenkuinen Leevi-poika ulkoilivat Helsingissä. Nieminen epäilee, että nykyisin ihmiset alkavat aiempaa paljon vanhempina ajatella, että lapsi sopisi kuvioon. Siinä vaiheessa tilanne voi olla se, että lapsia ei enää saakaan.­

Viime vuonna nainen synnytti keskimäärin enää 1,41 lasta Suomessa. Syntyvyys on matalin keskimääräisen lapsiluvun pitkässä historiassa, joka alkaa vuodesta 1776.

Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo puhuu syntyvyyden laskusta jo kansallisena kriisinä, jos se ei kohene eikä maahanmuuttoa sallita.

Talouden tervehdyttämistoimilla ei ole haluttua vaikutusta, jos samaan aikaan väestöpohja alkaa kadota jalkojen alta.

Viime vuonna väkiluku kasvoi vain 474 hengellä – sekin maahanmuuton takia. Edellisvuonna keskimääräinen lapsiluku oli 1,49. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen ennakkotiedoista, jotka julkaistiin viime perjantaina.

Helsinkiläinen leikkipuisto oli hiljainen.­

Syntyvyyden lasku ei ole vain suomalainen ilmiö, vaan kehityskulkua näkyy kaikissa teollisuusmaissa. Eurostatin tilastoista käy kuitenkin ilmi, että ilmiö on erityisesti suomalaisten ongelma (katso alla). Suomi on euroalueen 19 maan alapuolella. Syntyvyyden lasku näkyy myös Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, mutta tahti on hitaampi.

Jos grafiikka ei näy, katso se tästä.

Jos grafiikka ei näy, katso se tästä.

Tuleva hallitus joutuu puntaroimaan vaikeaa kysymystä siitä, millä keinoilla vauvojen vähenemiseen voidaan vaikuttaa. Tehtävä ei ole helppo, sillä syntyvyyden laskussa kyse on monimutkaisesta ilmiöstä, josta tarvittaisiin lisää tietoa.

Taloussanomat listasi esillä olleita keinoja, jolla voisi olla vaikutusta syntyvyyteen:

Perhetukiuudistus vihdoin läpi

Hiilamon mukaan tärkeintä olisi saada ”signaalivaikutus” ihmisille – hallitus, joka on ”selkeästi lapsi- ja perhemyönteinen”.

– Etuuksilla on ihan oikeasti väliä varsinkin pienituloisille ja ne poistavat epävarmuutta. On yritetty perhetukiuudistusta jo kahden hallituksen aikana onnistumatta. Se on aika huono signaali lapsiperheille.

– Suomessa perhepolitiikka on heikentynyt, kun katsotaan esimerkiksi lapsilisien määrää. Perhepoliittisilla toimilla on merkitystä, vaikka joskus kuulee sanottavan, että keinot on jo käytetty, Susan Kuivalainen, Turun yliopiston dosentti ja osastopäällikkö Eläketurvakeskuksesta sanoo.

– Se näkyy maissa, joissa panostetaan perhepoliittisiin toimenpiteisiin.

Suomessa perhepolitiikan taso on heikompi kuin muissa Pohjoismaissa. Esimerkiksi perhevapaat ovat Kuivalaisen mukaan muita maita joustamattomampia. Laaja näkemys on, että seuraavan hallitukseen ohjelmaan pitää kirjata perhevapaauudistus.

Timo Nieminen on huomannut, miten tärkeää on tukiverkon löytyminen. Jos tukiverkostoja ei ole lähellä, niin lapsiarki voidaan kokea todella raskaana. Pitäisi nähdä sekin, että ”elämässä on muitakin asioita kuin työ ja raha”. ”Nämä tällaiset pikkukaverit ovat niin iso voimavara.”­

– Pohjoismaat olivat pitkään suunnannäyttäjiä, ja perhevapaat pitkiä ja anteliaita, mutta monet maat ovat tulleet samalle tasolle tai menneet ohi. Emme ole mitenkään erityisiä Suomessa, Hiilamo sanoo.

Perheille tukea ja rahaa

Jos kansalaisilta kysytään, kuten Lännen Media viime marraskuussa, tehokkaimpina keinoina olivat avun saanti lapsiperheiden arkeen, tuloverotuksen lapsivähennys ja lapsilisien korotus.

Hiilamo huomauttaa, että vaikka kiistaa on perhepolitiikan ja syntyvyyden vaikutussuhteesta, mutta yhteydessä ne ovat toisiinsa joka tapauksessa.

– Hyvä esimerkki on Ranska, jossa on panostettu hyvään perhepolitiikkaan. Esimerkiksi lapsilisäjärjestelmää on kehitetty kauan, ja maksuton koulu aloitetaan aikaisin.

Lapsilisien ja päivähoidon maksujen lisäksi valtion pitäisi vauvatalkoissa katsoa vanhempainvapaiden pituuksia ja korvattavuutta sekä asuntopolitiikkaakin. Lapsiperheen tuloverotuksen vähennys on voimassa joissakin maissa, kuten Saksassa.

Mallia Virosta?

Vuonna 2017 Virossa tehtiin uudistus, joka tarjoaa kolmilapsiselle perheelle 510 euroa kuussa lapsilisiä. Suomessa summa on 334 euroa. Virossa väestö kasvaa ja syntyvyys on kääntynyt nousuun, osittain perhepolitiikan ansiosta.

Viron lapsilisäuudistus on ollut jossain määrin kiistanalainen vaikutuksiltaan, mutta rahalla on ollut vaikutusta: Viron yleisradioyhtiön mukaan viime vuonna perheisiin syntyi kolmansia lapsia 500 enemmän kuin edellisvuonna.

Sukupuolet eivät kohtaa

Koulutus ja muuttoliikkeet voivat vaikuttaa syntyvyyden laskun taustalla jonkinlaisena ’kohtaanto-ongelmana’ naisten ja miesten välillä.

Naiset lähtevät herkemmin kotipaikkakunniltaan opiskelemaan, kun taas ne miehet, jotka eivät saa koulutuspaikkaa, jäävät syntysijoille.

Helsingissä kokonaishedelmällisyysluku on 1,23.

Perinteisesti kumppania on haettu suunnilleen samalta koulutustasolta, mutta sukupuolten väliset koulutuserot ovat isoja.

– Naisten koulutustasolla ei riitä enää miehiä.

Valtio maksajaksi

Kelan äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaan päivärahat katetaan nykymallissa työnantaja- ja työntekijämaksuilla ja pienellä siivulla valtion osuutta. Malli rasittaa naisvaltaisia aloja ja pienyrittäjiä.

Pahimmillaan se lisää pätkätyötä, lykkää naisten lasten hankintaa jopa liian pitkään tai estävät naisten palkkaamista.

Hiilamo penää valtiolle isompaa osuutta vanhempainvapaiden kustannuksista. Nykyisin korvauksista sovitaan työehtosopimuksissa. Jos julkisen tahon korvausosuus olisi suurempi, työnantajiin kohdistuisi vähemmän rasitusta, hän sanoo.

Ilmastopaniikki pois

Hiilamo ymmärtää, että ilmastonmuutoksen ja ylikansoituksen maailmassa osa pidättäytyy lasten hankkimisesta. Tämä ilmiö ei hänen arvionsa mukaan silti juurikaan selitä lapsien vähenemistä.

– Ilmastopuheella sen sijaan voi olla vaikutusta siihen, millaista perhepolitiikkaa harjoitetaan. Jotkut sanovat, että hyvä että syntyvyys laskee. Jos esittää tällaista, pitää pystyä myös esittämään jonkinlainen ohjelma, miten hyvinvointivaltiota aletaan ajamaan hallitusti alas.

Viisautta puheisiin

Kuivalainen, kahden lapsen äiti, huomauttaa myös, että syntyvyys ei nouse sillä, että poliitikot kannustavat ”synnytystalkoisiin”.

– Käsite on toimimaton, koska on helposti syyllistävä ja yksioikoinen. Lapsia ei tehdä valtiota varten. Ei auta jos sanotaan, että synnyttäkää lapsia, mutta politiikassa tai rakenteissa ongelmaan ei puututa.

Myös Hiilamo, viiden lapsen isä, peräänkuuluttaa ilmiön käsittelyä laaja-alaisesti. Lastenhankinta on henkilökohtainen ja herkkäkin asia, kuten tahaton lapsettomuus tai arvopohjainen valinta jäädä lapsettomaksi.