Eduskunnan perustuslakivaliokunta pyytää ulkoministeriöltä vielä lisäselvityksiä al-Holin leirin suomalaisten kotiuttamista koskevien asioiden käsittelystä. Valiokunta kokoontuu seuraavan kerran 6. helmikuuta, jolloin lisäselvitysten pitäisi olla valiokunnan käytössä.

Perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan Johanna Ojala-Niemelän (sd.) mukaan ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr.) ja ulkoministeriön konsulipäällikön Pasi Tuomisen valiokunnalle tänään esittämissä lausunnoissa on edelleen ristiriitaisuuksia.

– Kyllä nämä kertomukset ovat ristiriitaisia keskenään, kuten on luettu myös lehdistöstä, Ojala-Niemelä kuvailee.

Yle sai piilotellun Korpi-työryhmän perustamispaperin

Yle on tehnyt Al-Hol-asian päätöksenteosta useita tietopyyntöjä ulkoministeriöön ja saanut toistaiseksi käsiinsä kaksi asiakirjaa. Ulkoministeriö on poistanut asiakirjoista salassa pidettävät tiedot kuten henkilöiden nimet.

Ensimmäinen dokumentti on ulkoministeri Pekka Haaviston päätös, jolla tämä 22. lokakuuta 2019 nimitti erityisedustajan hoitamaan al-Holin leiriläisten asiaa. Asiakirjasta käy ilm (siirryt toiseen palveluun)i, että erityisedustajan tehtävä olisi turvata leirin suomalaislasten oikeuksia ja tehdä tarvittavia ratkaisuja, muun muassa konsulilain perusteella. Nimityspaperissa ei ole esittelijää, mutta ratkaisun tekijä on ulkoministeri Pekka Haavisto.

Tämä erityisavustajan nimitysasiakirja on ulkoministerin ja virkamiehen kiistan keskeinen paperi. Konsulipäällikkö Pasi Tuomisen mukaan hänet sivuutettiin, koska hänellä oli Haaviston kanssa eri näkemys siitä, millaisia ratkaisuja virkamies voi tehdä. Nimittämällä erityisedustajan Haavisto otti ulkoministeriön konsulipäälliköltä osan tämän työtehtävistä toiselle henkilölle. Haavisto myös haki konsulipäällikölle seuraajaa, mutta lopulta Tuominen kuitenkin jatkoi tehtävässään. Haavisto on sanonut konsultoineensa ministeriön ylintä virkamiesjohtoa ja varmistaneensa toimintansa lainmukaisuuden.

Toinen Ylen saama asiakirja on Korpi-työryhmän asettamispäätös (siirryt toiseen palveluun). Tällä asiakirjalla ulkoministeriön kansliapäällikkö ja alivaltiosihteeri asettivat 15. marraskuuta 2019 työryhmän, jonka tehtävä oli turvata Syyriassa leirillä olevien lasten oikeudet. Työryhmän johto tuli ulkoministeriöstä, mutta jäseniä oli myös sisä-, sosiaali- ja terveysministeriöstä sekä puolustusministeriöstä.

Korpi-paperista selviää, että samalla päätöksellä asetettiin alatyöryhmiä. Ryhmien tehtävä oli suunnitella "operaatio" ja valmistella sen toteuttaminen. Esimerkiksi operaatioturvallisuuden ja logistiikan ryhmää johtaa päätöksen mukaan poliisihallituksen virkamies. Tämän alaryhmän asiakirjoja vuodettiin julki joulukuussa, jolloin Yle uutisoi suunnitelmasta jolla leiriläiset tuotaisiin Suomeen.

Operaatio Korpi tuli nimenä esiin jo Ilta-Sanomien ensimmäisessä (siirryt toiseen palveluun) aihetta käsittelevässä jutussa, jolloin Haavisto kielsi tietävänsä ryhmästä. Myöhemmin hän selitti sen olevan viranomaisten varautumista.

Kirjallisia päätöksiä, sähköpostiliikennettä

Valiokunta päätti tiistaina pyytää ulkoministeriöltä lisää aineistoa.

– Paljon tuli tietoa aineistosta, mitä meillä ei ollut vielä tässä vaiheessa käytettävissä, joten nyt ulkoministeriöltä toivotaan kaikkea tähän asiaan merkityksellisesti liittyvää aineistoa valiokunnan käyttöön.

– No siellä varmaan tulee erilaisia päätöksiä, mitä on tehty vielä kirjallisena, sähköpostiliikennettä ja muuta tämän tyyppistä, Ojala-Niemelä arvioi.

Ojala-Niemelän mukaan valiokunta on jo varannut asian käsittelylle useita kokouspäiviä helmikuun aikana. Mietintöä valiokunta päässee kirjoittamaan maaliskuussa.

Haavisto ja Tuominen tänään niukkasanaisia

Perustuslakivaliokunta sai aamupäivällä ulkoministeri Haaviston vastaukset al-Holin leirin suomalaisia koskevien ratkaisujen taustoista. Harvinaisessa käsittelyssä selvitetään, toimiko Haavisto lain ja ministerin velvollisuuksiensa mukaan.

Valiokunta kuuli Haavistoa kahden tunnin ajan. Kokouksesta poistunut Haavisto ei kommentoinut millään tavalla valiokunnan kuulemistilaisuutta. Haaviston mukaan niukkasanaisuus johtui valiokunnan toiveesta.

Ulkoministeriön konsulipäällikkö Pasi Tuominen oli myös tänään valiokunnan kuultavana parin tunnin ajan. Tuominen on moittinut julkisuudessa ulkoministeri Haavistoa painostuksesta al-Holin asiassa. Tänään Tuominen ei halunnut kommentoida lausuntoaan.

Selvitykset salataan asian käsittelyn ajaksi

Haaviston ja Tuomisen selvityksiä ei vielä julkisteta.

–Ne päätettiin salata. Tämä Haaviston ministerivastuuasian käsittely poikkeaa siinä määrin tavanomaisesta lainsäädäntötyöstä valiokunnassa, että asiakirja-aineisto päätettiin salata asian käsittelyn loppuun asti, Ojala-Niemelä kertoo.

Mietinnön valmistuttua valiokunta harkitsee vielä erikseen kaikkien asiakirjojen julkisuutta ja osa asiakirjoista voidaan todeta salassa pidettäviksi.

Miksi tämä on poikkeuksellista? Jos ministerin epäillään tehtävässään rikkoneen velvollisuuksiaan tai lakia, hän voi joutua perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi.

Menettelyn voi sysätä liikkeelle esimerkiksi 10 kansanedustajan muistutus tai oikeuskanslerin- tai asiamiehen ilmoitus.

Valiokunta arvioi, onko ministeri toiminut lain mukaan. Se ei ota kantaa politiikkaan.

Ministerit päätyvät hyvin harvoin perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi ministerivastuuasiassa

Viimeksi on käsitelty Jyrki Kataisen Himas-paperia 2015 ja Matti Vanhasen lautakasa-asiaa 2011.

Vielä harvemmin perustuslakivaliokunnan käsittely ja eduskunnan päätös johtavat valtakunnanoikeuteen.

Valtakunnanoikeus on kokoontunut viimeksi vuonna 1993, jolloin ministeri Kauko Juhantalo tuomittiin ehdolliseen vankeuteen lahjusten vaatimisesta.

Perustuslakivaliokunta lähettää Haaviston ja konsulipäällikkö Tuomisen lausunnot aiemmin valituille valtiosääntö- ja rikosoikeuden asiantuntijoille, jotka ottavat myöhemmin kantaa selvityksiin.

Valiokunnan kokoukseen osallistuivat tänään myös valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen ja apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappe.

Oppositioedustajien muistutus Haaviston toimista

Perustuslakivaliokunta alkoi joulun alla käsitellä Haaviston asiaa opposition kansanedustajien pyynnöstä.

Kymmenen kansanedustajaa teki muistutuksen, jossa pyydetään selvittämään Haavisto toimet (siirryt toiseen palveluun). Ensimmäisinä allekirjoittajina ovat Mari Rantanen (ps.) ja Heikki Vestman (kok.). Haaviston johdolla ulkoministeriön ja muiden ministeriöiden virkamiehet valmistelivat Syyriassa vankileirillä olevien suomalaisten siirtämistä kotimaahan.

Asia tuli julkisuuteen joulukuussa, kun Haaviston ja ulkoministeriön korkean virkamiehen välit kärjistyivät. Haavisto sivuutti konsulipäällikkö Pasi Tuomisen ja nimitti erityisedustajan hoitamaan al-Holin suomalaisten asiaa. Haaviston epäiltiin painostaneen virkamiestä ja menneen al-Hol-järjestelyissä pidemmälle kuin valtioneuvoston linjauksen perusteella osattiin odottaa.

Ulkoministeriön konsulipäällikkö Pasi Tuominen on arvostellut ulkoministeri Pekka Haaviston otteita muun muassa al-Hol asiassa. Tuominen on tänään kuultavana perustuslakivaliokunnassa. Jari Kovalainen / Yle

Ministerivastuuasian käsittely on harvinaista.

– Tämä ei ole ihan jokapäiväistä kauraa. Paneudumme asiaa huolella, valiokunnan puheenjohtaja Johanna Ojala-Niemelä sanoo.

Osa muistutuksen tehneistä opposition kansanedustajista istuu valiokunnassa päättämässä valiokunnan ratkaisusta. Heikki Vestman (kok.), Wille Rydman (kok.) ja varajäsen Sari Tanus (kd.) osallistuvat työhön normaalisti.

Al-Hol-papereista suuri osa yhä salassa

Al-Holin leirillä on ollut kaikkiaan nelisenkymmentä suomalaista: kymmenkunta äitiä ja kolmisenkymmentä lasta. Kurdihallinnon ylläpitämälle vankileirille on koottu Isis-taistelijoiden omaisia. Poliitikot ovat olleet huolestuneita lasten tilanteesta leirillä. Myös Suomen allekirjoittamat kansainväliset sitoumukset velvoittavat Suomea huolehtimaan lasten oikeuksista.

Sitä miten lapsia autettaisiin, on pohdittu erityisesti ulkoministeriössä ja ministeri Haaviston johdolla. Asiaa on yritetty hoitaa tiukasti julkisuudelta piilossa, mitä on perusteltu esimerkiksi ihmisten yksityisyyden suojalla ja turvallisuussyillä.

Kun julkisuuteen alkoi tulla vuotoja suunnitelmistä siirtää suomalaisia Syyriasta leiriltä takaisin kotimaahan, valtioneuvosto teki joulukuussa nopeasti poliittisen ratkaisun, jolla on tarkoitus turvata lasten olot ja tarvittaessa siirtää heitä Suomeen. Sen jälkeen Suomeen tuotiin kaksi lasta al-Holista.

Suuri osa tapaukseen liittyvistä asiakirjoista on ainakin osittain salassa pidettäviä, eikä niitä ole tullut julkisuuteen.

Edes hallituksen iltakoulun muistio, jossa asiasta ensimmäisen kerran poliittisesti linjattiin lokakuussa, ei ainakaan toistaiseksi ole julkinen.

Perustuslakivaliokunta saa ratkaisun tekoa varten käyttöönsä kaikki tarvitsemansa asiakirjat. Kaikki niistä eivät tule välttämättä julkisiksi tämän jälkeenkään.

Tyttö kantoi vaippapaketteja al-Holin vankileirillä Syyriassa. Noin kaksi sataa syyrialaista pyrki leiriltä koteihinsa joulukuun 2019 alussa. Delil Souleiman / AFP

Harvinainen menettely: edellinen oli Kataisen Himas-raportin tapaus

Oikeuskansleri tutki Haaviston toimia mutta lopetti tutkinnan, kun perustuslakivaliokunta tarttui asiaan. Eduskunnassa taas Haavisto sai luottamusäänestyksessä eduskunnan luottamuksen. Perustuslakivaliokunta tekee kuitenkin oman työnsä riippumatta aiemmista selvityksistä ja poliittisesta luottamusäänestyksestä.

Perustuslakivaliokunta tutkii paitsi virkamiehen kohtelun myös Haaviston toimintaa al-Hol-asiassa kokonaisuudessaan. Arvioimiseen osallistuu myös yhdeksän valtiosääntöoppinutta, joita kuullaan, kun Haavisto ja Tuominen ovat antaneet lausuntonsa.

Jos syytekynnys ylittyy, asia voi päätyä valtakunnanoikeuteen. Valtakunnanoikeuteen ei tällä vuosituhannella ole päätynyt yksikään ministeri. Jos rikkomus on vähäisempi tai ministeri on toiminut lain mukaan, asia raukeaa.

Perustuslakivaliokunnan käsittely voi kestää pitkään, sillä asiaan perehtyminen ja kuulemiset voivat viedä viikkoja. Toisaalta valiokunta voi missä vaiheessa tahansa päättää esitutkinnan aloittamisesta tai luopua koko käsittelystä.

Viimeksi perustuslakivaliokuntaan muistutuksen teki vuonna 2013 kymmenen edustajan joukko Teuvo Hakkaraisen (ps.) johdolla, kun valtioneuvosto oli pääministeri Jyrki Kataisen (kok.) aikana tilannut filosofi Pekka Himaselta 100 000 euron raportin ja siihen liittyen 700 000 euron tulevaisuusraportin kilpailuttamatta. Valiokunnan mukaan Katainen ei ollut menetellyt lainvastaisesti.

Sitä edellisen kerran perustuslakivaliokunnan edessä oli vuonna 2011 pääministeri Matti Vanhanen (kesk.). Vanhanen oli saanut vaalirahaa Nuorisosäätiöltä samaan aikaan, kun hän päätti säätiölle maksettavista avustuksista. Asian vei perustuslakivaliokunnalle oikeuskansleri Jaakko Jonkka. Valiokunnan mukaan Vanhanen rikkoi tuottamuksellisesti virkavelvollisuuttaan mutta ei kuitenkaan niin vakavasti että ministeriä vastaan olisi nostettu syytettä.

Sitä edellisellä kerralla valiokunta tutki vuonna 2005 oikeuskansleri Paavo Nikulan toimia Natura-alueiden suojelussa, mutta hänen ei todettu rikkoneen lakia.

Lue myös:

Näin kiista al-Holin suomalaisista on edennyt – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista

Ulkoministeri Haavistoa arvostellut konsulipäällikkö Pasi Tuominen jatkaa tehtävässään – kumpikaan ei kommentoi