Ase- ja siviilipalveluksesta on ollut nyt jonkin aikaa mahdollista kieltäytyä vakaumuksen vuoksi – ilman rangaistusta.

Helsingin hovioikeus hylkäsi perjantaina kolme kihlakunnansyyttäjä Maren Salvesénin tekemää jatkokäsittelyhakemusta, joissa vaadittiin siviilipalveluksesta kieltäytyneitä henkilöitä ehdottomaan vankeusrangaistukseen tai valvontarangaistukseen.

Syyttäjä oli vaatinut syyskuussa henkilöitä tuomittaviksi Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Käräjäoikeus oli katsonut, ettei se Helsingin hovioikeuden helmikuussa tekemän päätöksen mukaisesti voinut asettaa syytettyjen vakaumusta eriarvoiseen asemaan Jehovan todistajien vakaumukseen nähden.

Jehovan todistajien ei ole vakaumuksensa vuoksi tarvinnut suorittaa ase- tai siviilipalvelusta vuoden 1985 jälkeen.

Hovioikeuden päätökset eivät sido käräjäoikeuksia, eikä hovioikeuden tuomio ollut myöskään lainvoimainen vielä ratkaisuhetkellä. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, ettei se voinut sivuuttaa hovioikeuden näkemystä asiassa.

Hovioikeuden perjantaiseen ratkaisuun vaikutti todennäköisesti myös se, että syyskuun jälkeen myös korkein oikeus ehti päättää, ettei se myönnä valituslupaa hovioikeuden helmikuisesta päätöksestä. Näin ollen hovioikeuden tuomio jäi lainvoimaiseksi.

Tästä on kyse Helsingin hovioikeus päätti helmikuussa hylätä syytteen siviilipalveluksesta kieltäytymisestä, sillä se katsoi, ettei vastaajan ilmoittamaa vakaumusta voitu asettaa eriarvoiseen asemaan Jehovan todistajien vakaumukseen nähden. Jehovan todistajat on vapautettu ase- ja siviilipalveluksesta vuodesta 1985 alkaen. Korkein oikeus ei ottanut asiaa käsittelyyn marraskuussa, joten hovioikeuden päätös jäi voimaan. Käytännössä esimerkiksi Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on jättänyt tuomitsematta niin kutsuttuja totaalikieltäytyjä vankeuteen tämän linjauksen vuoksi. Oikeuskäytäntö pysyy todennäköisesti samanlaisena niin pitkään kunnes laki muuttuu. Eduskunta käsittelee parhaillaan lakiesitystä, joka poistaisi Jehovan todistajien erivapauden.

Jehovan todistajien erivapautta puidaan valiokunnissa

Aseistakieltäytyjää hovioikeudessa puolustanut erityisasiantuntija Robin Harms yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistosta pitää päätöksiä odotettuina.

– Varsinainen päätös siitä, että oikeustila on yhdenvertaisuusperiaatteiden vastainen, tehtiin jo helmikuussa. Tämä on vain jatkumoa sille, Harms sanoo.

Hänen mukaansa on selvää, ettei varusmies- tai siviilipalveluksesta kieltäytyjää voi tällä hetkellä rangaista, jos hänellä on samankaltainen vakaumus kuin Jehovan todistajilla.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tekemissä päätöksissä syytetyn oma ilmoitus pasifistisesta vakaumuksesta riitti vakaumuksen todistamiseen.

Normaali rangaistus totaalikieltäytymisestä eli sekä varusmies- että siviilipalveluksesta kieltäytymisestä olisi enintään 173 vuorokauden ehdoton vankeusrangaistus.

Suomen hallitus on jo tehnyt esityksen (siirryt toiseen palveluun), jonka tarkoituksena on kumota niin kutsuttu Jehovan todistajien erivapaus. Lakiesitys on tällä hetkellä eduskunnan valiokuntakäsittelyssä (siirryt toiseen palveluun).

Harms arvioi, etteivät oikeusistuimet voi ratkaista syytteitä toisin ennen kuin laki muuttuu.

– Suomen hallituksen olisi pitänyt ryhtyä huomattavasti aikaisemmin toimenpiteisiin tämän syrjivän lainsädäännön kumoamiseksi ja oikeustilan muuttamiseksi, hän sanoo.

Siviilipalveluksesta kieltäytyneitä vapautettu yli kymmenen

Suoraan varusmiespalveluksesta kieltäytyvät tuomitaan rikosnimikkeellä "asevelvollisuudesta kieltäytyminen". Siviilipalvelukseen hakeneet ja siitä kieltäytyvät tuomitaan "siviilipalveluksesta kieltäytymisestä".

Siviilipalveluskeskus tekee jokaisesta siviilipalveluksesta kieltäytyneestä rikosilmoituksen Itä-Uudenmaan poliisilaitokselle, ja näistä nostetut syytteet käsitellään Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa.

– Hovioikeuden helmikuisen päätöksen jälkeen käräjäoikeus on vapauttanut syytteistä toistakymmentä kieltäytyjää. Syyttäjä on valittanut kaikista hovioikeuteen, ja yksi näistä on saanut valitusluvan, kertoo siviilipalvelusjohtaja Mikko Reijonen.

– Korkeimman oikeuden päätös (olla käsittelemättä asiaa) sitoo myös hovioikeutta, joten varmaankaan uusia valituslupia ei tule.

Reijonen pitää nykyistä epäselvää tilannetta valitettavana. Kinkkisen siitä tekee erityisesti se, ettei lainsäädäntöä ole suunniteltu tällaisia tapauksia varten.

Siviilipalveluslain 79. pykälä esimerkiksi määrää (siirryt toiseen palveluun), että jos "siviilipalvelusvelvollista, jota vastaan on tehty rikosilmoitus siviilipalveluksesta kieltäytymisestä tai siviilipalvelusrikoksesta, ei syytetä kyseisistä rikoksista tai häntä ei tuomita niistä vankeusrangaistukseen, siviilipalveluskeskuksen on määrättävä hänet uudelleen palvelukseen".

– Tämä muodostaa oravanpyörän, Reijonen huomauttaa.

Siviilipalveluskeskuksen tulisi periaatteessa määrätä uudelleen palvelukseen ne, joita ei tuomita vankeusrangaistukseen. Käytännössä samasta rikoksesta – tässä tapauksessa palveluksesta kieltäytymisestä – ei voi syyttää tai tuomita Suomessa lain mukaan kuin kerran.

– Jos siis kutsuisimme henkilön uudelleen palvelukseen, hän kieltäytyisi ja tekisimme taas rikosilmoituksen, homma pystähtyisi viimeistään syyttäjään.

"Kerrassaan erikoinen tilanne"

Yle ei tavoittanut kihlakunnansyyttäjää lomaltaan kommentoimaan, miten se aikoo toimia jatkossa vastaavanlaisissa tapauksissa.

Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappe kertoo, ettei valtakunnansyyttäjä voi antaa syyttäjille ohjeita siitä, miten yksittäiset tapaukset tulisi ratkaista.

Rappe muistuttaa, että lainsäädännön osalta pelisäännöt ovat selvät: syytetty tuomitaan rikoksen tekohetken lain mukaan, paitsi jos tuomitsemishetken laki on lievempi.

Nyt oikeusistuimet saavatkin pohtia, onko tämän vuoden aikana muotoutuneella oikeuskäytännöllä sama vaikutus kuin tällä niin kutsutulla lievemmän lain periaatteella.

– Eli katsottaisiinko nyt tehtyä, mutta mahdollisesti myöhemmin tuomittavaa rikosta siten, että otettaisiin huomioon tekohetken oikeuskäytäntö? Se tuntuisi oikeudenmukaiselta. Muuten voisi syntyä tilanne, että jos nykytilanteessa kaksi henkilöä kieltäytyy palveluksesta ja toinen tuomitaan nyt ja toinen myöhemmin, olisi tuomio erilainen.

– Tämä on kerrassaan aika erikoinen tilanne, Raappe sanoo.

Lisää aiheesta:

KKO:lta ei valituslupaa kohutussa siviilipalvelusjutussa – hovi päätti, että tuomitseminen siviilipalveluksesta kieltäytymisestä on syrjivää kohtelua

Hallitus esittää Jehovan todistajien vapautusta ase- tai siviilipalveluksesta lakkautettavaksi

Hovioikeus: Jehovan todistajien vapautus asepalveluksesta syrjii totaalikieltäytyjiä – Professori toivoo, että linjaus johtaisi lakimuutoksiin