Tampereen Eteläpuistoa koskeva valitus kaatui korkeimmassa hallinto-oikeudessa – kaupunginvaltuuston päätös jää voimaan

Korkein hallinto-oikeus (kho) kumoaa Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöksen kumota Tampereen keskustan strategista osayleiskaavaa koskeva päätös. Kiistelty Eteläpuiston rakentaminen on osa kaava-aluetta. Korkein hallinto-oikeus sai asian käsiteltäväkseen Tampereen kaupunginhallituksen tekemän valituksen vuoksi. Se vaati Hämeenlinnan hallinto-oikeuden tekemän päätöksen kumoamista ja sille tehdyn valituksen kumoamista. Mistä Eteläpuiston kiistassa on kyse? Lue muun muassa nämä jutut, niin pääset kärryille: Eteläpuisto Tampereella – Tästä on kyse kiistanalaisessa hankkeessa Tampereen Eteläpuisto säilyy puistomaisena – myös nykyinen rantaviiva luvataan säilyttää Tästä on kyse Tampereen kuumimmassa kiistassa - avasimme Eteläpuiston tapauksen Valitus koski Tampereen kaupunginvaltuuston tammikuussa 2016 tekemää päätöstä Tampereen keskustan strategisesta osayleiskaavasta. Hallinto-oikeus kumosi päätöksen huhtikuussa 2017. Kaupunginvaltuuston päätöksen kumoamista vaativat Eläköön Eteläpuisto ry, Tampereen kasvitieteellinen yhdistys ry ja Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys ry. –Kaupunginvaltuuston päätös ei ole ollut lainvastainen hallinto-oikeudelle tehdyssä valituksessa esitetyillä perusteilla. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden päätös on kumottava siltä osin kuin hallinto-oikeus on tutkinut valituksen ja kaupunginvaltuuston päätöksestä hallinto-oikeudelle tehty valitus on hylättävä. Kaupunginvaltuuston päätös osayleiskaavan hyväksymisestä jää siten kaikilta osin voimaan, kho päättää perustelunsa valituksen kumoamisesta. Pormestariohjelma otti kantaa Asemakaavaehdotusta kritisoitiin voimakkaasti. Keväällä 2017 valmistuneen Lauri Lylyn (sd.) pormestariohjelman mukaan kiistanalaista asemakaavaehdotusta ei hyväksytä sellaisenaan. Eteläpuisto-kadun eteläpuolinen alue irrotetaan vireillä olevasta asemakaavaprosessista. Eteläosaan tehdään uusi suunnitelma, jossa säilytetään nykyinen rantaviiva, kevennetään rakentamista ja säilytetään puistomainen virkistyskäyttö. Eteläpuistoa koskeva asemakaavakin on ehtinyt jo olla ehdotuksena nähtävillä. –Kun korkeimman hallinto-oikeuden päätös strategisesta osayleiskaavasta on nyt tiedossa, meidän on käytävä aineisto läpi, ja ratkaistava onko jotain huomioitava jatkosuunnittelussa tai onko tehtävä mahdollisesti uusia selvityksiä, sanoo Tampereen asemakaavapäällikkö Elina Karppinen . Lisätty taustatietoa 7.1.2019 kello 13.06. Lisätty asemakaavapäällikkö Elina Karppisen kommentit 7.1.2019 kello 16.50. Eteläpuisto sijaitsee Pyhäjärven rannalla Pyynikin ja keskustan välissä. Aikanaan paikalla ollut Eteläpuiston muotopuutarha rakennettiin kahdessa vaiheessa vuosina 1915–17 ja 1928–29. Vuonna 1959 valmistunut Ratinan silta ja Tampereen valtatie rikkoivat silloisen puistokokonaisuuden. Osa vanhasta puistosta on yhä jäljellä. Huhtikuussa 2013 päivätyssä Tampereen keskustan kehittämisohjelmassa arvioidaan, että Eteläpuistoon voitaisiin rakentaa koti 900–1800 asukkaalle. Vuosina 2013–2014 Tampere järjesti kansainvälisen suunnittelukilpailun Eteläpuiston ja sen lähialueiden kehittämisestä. Suunnittelukilpailun voittivat ehdotukset Seelake ja Sunny Side of the City. Elinkaaritarkastelun perusteella edullisimmaksi vaihtoehdoksi osoittautui Seelake, jossa uusia asukkaita olisi noin 2500–3000 ja taloja Pyhäjärven rantaan asti. Kaupunginhallitukse n suunnittelukokous päätti lokakuussa 2014, että Eteläpuiston yleissuunnittelu aloitetaan Seelake-vaihtoehdon pohjalta. Marraskuussa 2014 kaupunginhallitus hyväksyi asemakaavoitusohjelman vuosille 2015-2017. Eteläpuiston alue oli yksi kohteista. Asemakaavoitus alkoi huhtikuussa 2015. Eteläpuiston rakentamissuunnitelmat herättivät vastustusta, minkä seurauksena syntyi Eteläpuiston säilyttämistä kannattava kansanliike. Rakentamissuunnitelmilla on myös kannattajansa, etunenässä Urbaani Tampere ry. Kaupunki perusti yhteistyöryhmän, johon valittiin eri intressiryhmien edustajia. Ryhmä kokoontui kaavavalmistelun aikana 14 kertaa. Kaavaluonnosaineisto oli nähtävillä 24.3.-21.4.2016. Esillä oli kaksi vaihtoehtoa, A ja B. A-vaihtoehdossa oli rakennusoikeutta 155 400 kerrosneliömetriä ja B-vaihtoehdossa 138 100 kerrosneliömetriä, kun Seelake-vaihtoehdossa sitä oli 183 600 kerrosneliömetriä. Saadun palautteen ja ohjauksen perusteella kaavaa työstettiin yhä eteenpäin. Yhdyskuntalautakunta hyväksyi kokouksessaan joulukuussa 2016 nähtäville Eteläpuiston asemakaavaehdotuksen, joka mahdollistaa alueelle 2800 uutta asukasta ja 153 950 kerrosneliömetriä uutta kerrosalaa. Ehdotuksessa asuintalot eivät ole kiinni rannassa. Uusia viheralueita on runsaasti, mutta merkittävä osa nykyisestä puistoalueesta korvataan rakennuksilla. Helmikuussa 2017 Pirkanmaan ely-keskus antoi lausunnon, jonka mukaan asemakaavaehdotus heikentäisi merkittävästi keskusta-alueen virkistysaluekokonaisuutta. Elyn mukaan se ei täytä maankäyttö- ja rakennuslain vaatimuksia Hämeenpuiston kulttuuriympäristön huomioimisen osalta. Aamulehti järjesti huhtikuun alussa kuntavaalipaneelin, jossa oli ehdokas jokaisesta valtuustoryhmästä. Mukana oli muiden muassa pormestari Anna-Kaisa Ikonen (kok.). Yksikään ehdokas ei kannattanut kaavaehdotusta sellaisenaan. Huhtikuussa Hämeenlinnan hallinto-oikeus kumosi kaupunginvaltuuston tekemän keskustan strategisen yleiskaavan hyväksymispäätöksen Eteläpuiston osalta. Hallinto-oikeuden mukaan kaava on Eteläpuiston osalta maankäyttö- ja rakennuslain vastainen ekologisen kestävyyden, luontoarvojen vaalimisen ja virkistysalueiden riittävyyden näkökulmista. Tampereen kaupunki valittaa ratkaisusta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Nyt Tampereen kaavoitus käsittelee kaavaehdotuksesta annettuja palautteita ja laatii niihin vastineita.