Maaliskuussa kuollut fyysikko ja kosmologi Stephen Hawking (1942–2018) varoittaa viimeisessä kirjassaan lisääntyvän tiedevastaisuuden vaaroista.

”Koulutus, tiede ja teknologian tutkimus ovat suuremmassa vaarassa kuin koskaan aiemmin. Rahoitusta on leikattu tieteen kaikilla alueilla”, Hawking kirjoittaa.

”Trumpin ja Brexitin myötä olemme todistamassa kansainvälistä kapinaa asiantuntijoita vastaan. Siihen joukkoon kuuluvat tutkijat.”

Tiistaina 16. lokakuuta julkaistu Brief Answers to the Big Questions on Hawkingin viimeinen kirja, joka oli työn alla ennen tutkijan kuolemaa.

Teos on kokoelma Hawkingin esseitä, joissa käsitellään maailmankaikkeuden perustavanlaatuisia kysymyksiä.

Hawking pohtii muun muassa maapallon ulkopuolisen älykkään elämän olemassaoloa sekä tekoälyn vaaroja ja mahdollisuuksia.

Kirjan viimeisessä luvussa Hawking puhuu tuleville sukupolville tiedelukutaidon merkityksestä.

”Tämän hetken nuorison tulevaisuus riippuu tieteestä ja teknologiasta enemmän kuin yhdenkään aikaisemman sukupolven”, Hawking sanoo.

”Maailma, jossa vain pienen supereliitin jäsenet kykenevät ymmärtämään kehittynyttä tiedettä ja teknologiaa, on mielestäni vaarallinen ja rajoittava.”

”Superälykkään tekoälyn nousu olisi joko paras tai pahin asia, jota ihmiskunnalle on kuuna päivänä tapahtunut.”

Lähitulevaisuuden ongelmiksi Hawking nostaa muun muassa ilmastonmuutoksen ja väestönkasvun. Lisäksi tutkija toistaa aiemmin esittämänsä varoituksen kehittyvän tekoälyn riskeistä.

”Superälykkään tekoälyn nousu olisi joko paras tai pahin asia, jota ihmiskunnalle on kuuna päivänä tapahtunut”, Hawking sanoo.

”Emme voi tietää, auttaisiko tekoäly meitä vai sysäisikö se meidät syrjään, vai jopa tuhoaisi meidät kokonaan.”

Hawkingin tekoälymielipiteet eivät ole pelkkää tuomiopäivän manaamista, sillä hän näkee teknologiassa myös paljon potentiaalia hyvään.

”Optimistina uskon, että voimme kehittää tekoälyn, joka koituu maailman parhaaksi ja kykenee toimimaan harmoniassa kanssamme. Meidän pitää vain tunnistaa siihen liittyvät vaarat ja valmistautua niihin.”

Useita tutkijoita ja futuristeja huolettaa superälykäs tekoäly, joka olisi ihmisen veroinen tai meitä älykkäämpi ja ehkä kykenisi parantelemaan itseään entisestään.

Jos tällainen onnistuttaisiin luomaan, seurauksia olisi vaikea arvioida etukäteen, sillä itseään tehostava tekoäly ylittäisi nopeasti ihmisen käsityskyvyn.

Kehittyvästä tekoälystä ovat olleet huolissaan muutkin kuin tutkijat ja teknologia-alan asiantuntijat. Huolistaan on kertonut muun muassa poliittinen vaikuttaja ja Yhdysvaltain entinen ulkoministeri Henry Kissinger.

Stephen Hawking ottaa esseessään kantaa myös sen puolesta, että ihmiskunta levittäytyisi maapallolta avaruuteen ja loisi pysyvää asutusta muille planeetoille.

”Emme voi jatkaa omaan napaamme katsomista pienellä, etenevissä määrin saastuneella ja ylikansoitetulla planeetalla. Meidän on katsottava kohti laajempaa maailmankaikkeutta samaan aikaan, kun ratkomme ongelmia maapallolla.”

Vaikka ilmastonmuutoksen kanssa painivalle ihmiskunnalle on pahimmissa tulevaisuudenkuvissa povattu jopa sukupuuttoa, Hawking uskoo halki avaruuden levittäytyvän ihmiskunnan tulevaisuuteen.

”Tämä ei ole tarinamme loppu. Se on toivoakseni vain alku miljardeille vuosille elämän kukoistusta avaruudessa.”

Tulevaisuuden mahdollisista teknologioista Hawking toivoo toteutuvaksi fuusioenergiaa, joka tarjoaisi ihmiskunnalle ehtymättömän lähteen saasteetonta energiaa.

Äskettäin julkaistiin myös Hawkingin uran viimeiseksi jäänyt tieteellinen artikkeli. Se käsitteli mustia aukkoja, joiden tutkimuksesta Hawking hankki kansainvälisen maineensa tiedepiireissä.