Iso hintalappu – maakunta- ja sote-uudistus on maksanut tähän mennessä ainakin 100 miljoonaa euroa Pirkanmaalla

Maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelu ei ole halpaa. Pirkanmaan osalta rahaa on kulunut vuodesta 2016 alkaen vähintään 100 miljoonaa euroa. –Luku ei ole tarkka, vaan kuvaa mittakaavaa, sanoo Pirkanmaan maakuntauudistuksen muutosjohtaja Jukka Alasentie . Pirkanmaalla uudistuksen parissa työskentelee eri organisaatioissa, kuten kunnissa, noin 1 500 ihmistä. He osallistuvat erilaisiin työryhmiin, kokouksiin ja selvityksiin. Pirkanmaan liiton palkkalistoilla maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelussa on nyt 60 henkilöä. Koko maassa uudistuksen kimpussa on Alasentien mukaan noin 15 000 henkilöä. Hän esitti hiljattain Radio Sunin haastattelussa, että maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelussa on palanut rahaa kaikkiaan noin kaksi miljardia euroa. Alanen toteaa mittakaavan kuvaavan, että kyse ei ole mistään pienestä harjoituksesta. Eikö sama summa olisi kulunut joka tapauksessa palkkamenoihin ilman uudistuksen valmistelua? –Kyllä, mutta aikaa ja rahaa olisi voitu käyttää johonkin muuhun, Alasentie sanoo. Hän myöntää, että uudistuksen parissa työskenteleviä hieman turhauttaa hankkeen hidas eteneminen, kun on nähtävissä, että uudistus "luo mahdollisuuden tuottaa hyviä palveluja". Uudistuksen valmisteluun lähdettiin, vaikka lait eivät olleet valmiina. –Otettiin riski, ja nyt vähän näyttää, että riski realisoituu. Jos jatketaan, niin porukassa on sellainen fiilis, ettei haluta samanlaiseen tilanteeseen toista kertaa. Mutta luulen, että seuraava hallitus tekee samalla tavalla, Alasentie sanoo. Pirkanmaalle on maakunta- ja sote-uudistuksen valmisteluun saatu Alasentien mukaan valtiolta rahaa tähän mennessä noin 12 miljoonaa euroa, josta merkittävin osa ict-järjestelmiin liittyviin hankkeisiin. Mikäli uudistus toteutuu vuonna 2021, tarvitaan Alasentien mukaan ict-järjestelmiin vielä 20–30 miljoonaa euroa rahaa. Lisäksi muu valmistelutyö päälle, joten ennen kuin on valmista, tarvitaan yhteensä noin 50 miljoonaa euroa. –Pirkanmaa on yksi Suomen hajanaisimmista ict-maakunnista. Kunnissa on kaikki mahdolliset potilastietojärjestelmät. Tietojärjestelmien yhteensovittamisessa on paljon työtä, Alasentie sanoo. Uudistuksen loppumetreillä myös Pirkanmaan liitto tarvitsee lisää väkeä arviolta 100–120 henkilöä, sillä työsarkaa on paljon. Esimerkiksi kunnista maakunnalle on siirrettävä 8 000 sopimusta ja 20 000 työntekijää. Pirkanmaan liitossa pohditaan parhaillaan tulisiko sote-keskusten eli terveyskeskusten toimia liikelaitoksina vai tulisiko ne yhtiöittää. Valinnanvapauden alkaessa vuonna 2023 kilpailu kiristyy, ja julkisen puolen on trimmattava koneistonsa iskukuntoon. Pirkanmaan liitossa sote-puolen muutosjohtajana toimiva Jaakko Herrala sanoo valmistelulinjana olevan, että vuonna 2023 Pirkanmaan 42 terveyskeskuksen verkosto toimisi yhtenä osakeyhtiönä. Se olisi maakunnan täysin omistama yhtiö. –Toiminnasta saadaan ketterää ja kilpailukykyistä. Julkisen puolen on pärjättävä yksityisen ja kolmannen sektorin rinnalla, Herrala sanoo. Herralan mukaan tarkoitus on määrittää, minkälainen palvelutarve ja minkälaisia terveyskeskuksia kullakin alueella Pirkanmaalla tarvitaan. Parhaillaan tehdään markkinaselvitystä, jolla hahmotetaan markkinatilannetta ja selvitetään ketkä kaikki markkinoilla kilpailevat. Lääkäripalveluyritykset ry:n toiminnanjohtaja Ismo Partanen sanoo yhtiöittämisestä olevan monia etuja. –Yhtiöitetty toiminta ei olisi sidottu liikelaitoksen velvoitteisiin. Yhtiö voisi harjoittaa erilaista palkka- ja henkilöstöpolitiikkaa kuin liikelaitos. Julkisen puolen sopimukset ovat jäykempiä, sanoo Partanen. Esimerkiksi Tipotien sosiaali- ja terveysaseman Tampereella terveyskeskuspuoli olisi yhtiöitettyä toimintaa ja erilaiset sosiaaliset palvelut olisivat liikelaitoksen harjoittamaa toimintaa. –On määriteltävä mitkä tilat, varusteet ja henkilökunta kuuluvat osakeyhtiöön, Herrala sanoo. Toiminnan eriyttämistä yksityiset yritykset tulevat Partasen mukaan seuraamaan tarkasti ettei tule kilpailuvääristymiä. –Toimintojen erottamisen on oltava selkeää, ja kulujen läpinäkyviä. Maakunta ei voi sponsoroida omaa tuotantoaan, Partanen sanoo.