Mies kuljetti polttopuuta aasilla Korcen kaupungin lälhellä Albaniassa joulukuussa 2016. EU valmistautuu aloittamaan jäsenyysneuvottelut Albanian kanssa.

Mies kuljetti polttopuuta aasilla Korcen kaupungin lälhellä Albaniassa joulukuussa 2016. EU valmistautuu aloittamaan jäsenyysneuvottelut Albanian kanssa. Armando Babani / EPA

Seuraavat unionin uudet jäsenmaat ovat todennäköisesti Serbia ja Montenegro. Ovi on auki myös neljälle muulle Balkanin maalle.

StrasbourgLänsi-Balkanin maat saattavat olla EU:n jäseniä jo vuonna 2025, ennakoi Euroopan komissio. Kuudesta unionin ulkopuolisesta Länsi-Balkanin maasta pisimmälle kohti jäsenyyttä ovat edenneet Serbia ja Montenegro, joiden kanssa jäsenyysneuvottelut on jo aloitettu.

– Se [vuosi 2025] on realistinen aikajänne, jonka aikana voidaan käydä läpi jäsenyysprosessi paitsi niille maille, joiden kanssa jo neuvotellaan, myös niille, jotka saattavat aloittaa jäsenyysneuvottelut lähitulevaisuudessa, sanoi EU:n ulkopoliittinen edustaja Federica Mogherini.

Hän sanoi odottavansa, että uusia neuvotteluita käynnistetään jo lähikuukausina. Komissio aikoo suosittaa jäsenyysneuvotteluiden avaamista seuraavaksi Albanian ja Makedonian kanssa.

Kosovo kauimpana

Bosnia ja Hertsegovinasta on tulossa vasta ehdokasmaa. Pisin tie on Kosovolla, jota kaikki EU-maat eivät edes tunnusta itsenäiseksi valtioksi. Kosovon ja Serbian on myös sovittava kahdenvälinen kiistansa ennen kuin kumpaakaan voidaan ottaa jäseneksi.

– EU:lla tulee tulevaisuudessa olemaan uusia jäseniä. EU:n jäsenmaiden määrää ei ole sidottu 27:ään, Mogherini sanoi, viitaten Britannian eron jälkeiseen tilanteeseen 2019 keväästä alkaen.

Hän kuitenkin korosti, että vuosi 2025 ei ole tavoitevuosi, johon mennessä koko Länsi-Balkan pitäisi saada unioniin. Jotta edes osa alueen maista ehtii EU:n jäseniksi 2025, kaiken on sujuttava neuvotteluissa nappiin.

Tarjolla rahaa

Laajenemisen tiellä on lukuisia esteitä, kuten alueen maiden keskinäiset kiistat. Entisen Jugoslavian hajoamissotien päättymisestä on alle 20 vuotta aikaa. Mutta komission mukaan Länsi-Balkanin ottaminen unioniin voi palvella myös unionin turvallisuutta.

– EU:n näkökulmasta me voimme joko viedä sinne vakautta, tai tuoda sieltä epävakautta, sanoi laajentumiskomissaari Johannes Hahn.

Komission tänään tiistaina hyväksymä ohjelma onkin tarkoitettu porkkanaksi Länsi-Balkanin maiden johtajille ja kansalaisille. Viestinä on, että EU-jäsenyys on mahdollinen, vaikka se näyttääkin etäiseltä monen alueen maan näkökulmasta.

EU tarjoaa Länsi-Balkanin maille rahaa jäsenyyden ehtojen täyttämistä varten. Vuonna 2018 tähän tarkoitukseen on varattu hieman yli miljardi euroa. Uuden ohjelman osana rahoitusta on tarkoitus lisätä.

Kuudessa EU:n ulkopuolisessa Länsi-Balkanin maassa on yhteensä noin 18 miljoonaa asukasta.