Sisko ja veljet pahoin­pitelivät ja setä uhkasi mestata alaikäisen tytön – Oikeus: tapauksessa kunnia­väkivallan piirteitä

Yksi veljistä peruutti valituksensa hovioikeuteen, koska pelkäsi altistuvansa koronavirukselle oikeuden istunnossa.

Sisko ja veljet pahoinpitelivät alaikäistä siskoaan ja setä uhkasi tappaa. Tekojen taustalla oli käräjäoikeuden mukaan kunniaväkivallan piirteitä.

Sisko pahoinpiteli tytön kerran lyömällä tätä eri puolille vartaloa ja potkimalla.

Nuorempi veli repi hiuksista ja löi siskon päätä seinään ja kaappiin sekä löi selkään ja istui kerran päälle.

Vanhempi veli löi useita kertoja avokämmenellä kasvoihin ja vyöllä jalkoihin. Tytön poskiin ja jalkoihin tuli mustelmia.

Setä uhkasi tekoaikaan 17-vuotiasta tyttöä tappamisella, mikäli tämä ei palaa sijoituspaikasta kotiin. Tytön mukaan setä sanoi, että ”jos tämä ei tule, setä mestaa hänet”.

Vantaan, nykyään Itä-Uudenmaan käräjäoikeus, tuomitsi siskolle 40 päiväsakkoa pahoinpitelystä. Hän joutui maksamaan 240 euron sakot.

Nuoremman veljen se tuomitsi 50 päivän ehdolliseen vankeusrangaistukseen nuorena henkilönä tehdystä pahoinpitelystä. Häntä ei määrätty valvontaan.

Vanhemmalle veljelle tuomittiin pahoinpitelystä 70 päiväsakkoa. Hän joutui maksamaan 420 euron sakot.

Sedälle tuomittiin laittomasta uhkauksesta 50 päiväsakkoa eli hän joutui maksamaan 300 euron sakot.

Vanhempi veljistä valitti tuomiostaan hovioikeuteen, mutta perui sen, koska pelkäsi altistuvansa hovioikeuden istunnossa koronavirukselle. Näin Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden ratkaisu tuli lainvoimaiseksi. Kenelläkään tuomituista ei ollut aikaisempaa rikollista taustaa.

Perhe on kotoisin Irakista. Tyttö asui siskonsa ja kahden veljensä kanssa. Hän oli käyttänyt veljensä tietämättä tämän puhelinta ja liittynyt Google+-palveluun. Tätä muut sisarukset eivät hyväksyneet ja se johti pahoinpitelyihin.

Uhri kertoi, että häntä oli pahoinpidelty kotona siihen asti, kun hänet sijoitettiin kiireellisesti vastaanottokotiin. Tyttö kertoi myös liikkumisrajoituksista. Hän kertoi vanhemman veljensä ensin kieltäneen häntä menemästä suomen kielen kursseillekin.

Oikeudessa veljet, sisko ja setä kiistivät syytteet. Vanhempi veljistä sanoi, etteivät traditiot rajoita ketään ja että ”jokainen vastaa jumalalle.” Veli myönsi, ”ettei ollut tapana, että tyttö asuu perheen ulkopuolella”.

Tytön hyvä ystävä kertoi, että perhe ei ollut sallinut sosiaalisen median käyttöä, rajoitti pukeutumista, tietokoneen käyttöä ja ulkona käymistä. Tyttö oli kertonut ystävälleen, että veljet olivat vanhanaikaisia ja ”kaikki on kielletty uskonnon vuoksi”.

Tyttö avautui myös suomen kielen opettajalleen kodin vaikeasta tilanteesta.

Tytön isä viestitti ulkomailta, ettei tyttö saisi perintöä, mikäli tyttö ei palaisi kotiin.

Tytöllä ei ollut vaateita ketään kohtaan. Laiton uhkaus on asianomistajarikos. Käräjäoikeus katsoi, että erittäin tärkeä yleinen etu vaati syytteen nostamista, koska teossa oli kunniaväkivallan piirteitä. Se epäili, että haluttomuus myötävaikuttaa syytteen nostamiseen ei johtunut tytöstä itsestään, vaan lähisukulaiset olivat vaikuttaneet asiaan.

Teot tapahtuivat 2016–2017.