Työmarkkinajohtajat ja maan hallitus hierovat parhaillaan lähes jokaista suomalaista koskevaa kiisteltyä sopimusta. Lue, mitä sopimus omalta kohdaltasi merkitsisi - ja allekirjoita tai hylkää se itse!

Sopimuksen taustaa

Kilpailukykysopimuksella halutaan parantaa suomalaisen työn ja yritysten kilpailukykyä. Paremman kilpailukyvyn toivotaan lisäävän talouskasvua ja luovan kipeästi kaivattuja uusia työpaikkoja.

Väestö ikääntyy, eikä hyvinvointipalveluihin ole pian nykymuodossaan enää varaa. Sopimuksen tavoite on helpottaa hyvinvointipalveluista suoriutumista.

Mitä saan?

Jos hyväksyn sopimuksen, hallitus peruuttaa 1,5 miljardin euron leikkaukset ja veronkorotukset. Se ei muuta helatorstaita ja loppiaista palkattomiksi vapaapäiviksi, leikkaa sairausajan palkkaa ja muiden kuin julkisten alojen lomarahaa, eikä lyhennä pitkiä vuosilomia.

Maksan todennäköisesti saamastani palkasta nykyistä vähemmän veroja.

Jos saan potkut tuotannollisista ja taloudellisista syistä yli 30 työntekijän yrityksessä, ja jos olen ollut yrityksessä töissä yli viisi vuotta, saan koulutusrahan ja kuusi kuukautta jatkuvan oikeuden työterveyspalveluihin.

Mitä menetän?

Jos olen kokopäiväinen työntekijä, sitoudun tekemään vuodessa 24 tuntia, eli noin kolme työpäivää, enemmän töitä. Osa-aikaiselle lisätyötä kertyy vähemmän. Lisääntyneet työtunnit eivät näy palkassani.

Sosiaalivakuutusmaksujani ja työttömyysvakuutusmaksujani kasvatetaan asteittain.

Jos olen valtion, kunnan, kirkon, Kelan, Kevan tai Suomen Pankin työntekijä, lomarahojani leikataan 30 prosentilla.

Vuonna 2017 palkkoja ei koroteta. Jos vienti ei ala jatkossa vetää, palkankorotuksiakaan ei heru.

Jos sinä olisit työmarkkinajohtaja, mitä tekisit? Vastata voit tiistaihin 15.3.2016 kello 12.00 asti.

Allekirjoita tai hylkää sopimus tästä. Linkki on suljettu.

Hyväksyivätkö vai hylkäsivätkö kansalaiset kilpailukykysopimuksen? Tulos löytyy kyselyn valmistuttua verkkosivuiltamme.

15.3.2016 kello 8.00: Juttua muotoiltu niin, ettei muiden kuin julkisten alojen lomarahaa leikata.