Tavalliset elintarvikkeet kallistuisivat teoriassa melkoisesti, jos maataloustuet poistettaisiin ja niiden osuus siirrettäisiin suoraan hintoihin kuluttajan maksettavaksi. Esimerkiksi Edam-juuston hinta nousisi 17 prosenttia ja kevytmaidon 20 prosenttia.

Tavalliset elintarvikkeet kallistuisivat teoriassa melkoisesti, jos maataloustuet poistettaisiin ja niiden osuus siirrettäisiin suoraan hintoihin kuluttajan maksettavaksi. Esimerkiksi Edam-juuston hinta nousisi 17 prosenttia ja kevytmaidon 20 prosenttia. Mikko Airikka | Yle Uutisgrafiikka

Budjetista lisärahaa Hallitus päätti elokuun budjettiriihessään osoittaa maatalouden kannattavuusongelmien lieventämiseen yhteensä 86,5 miljoonaa euroa. Jo tänä vuonna on määrä antaa 7,5 miljoonaa euroa, jos eduskunta hyväksyy valtiovarainministeriön tänään julkistaman lisätalousarvioesityksen myöhemmin syksyllä. Pääosa kokonaissummasta maksetaan siis 2019 aikana. Pitkään jatkuneet maatalouden vaikeudet johtuvat Venäjän markkinan sulkeutumisesta pakotteiden vuoksi, maitokiintiöiden poistamista seuranneesta tuottajahintojen laskusta sekä viime ja tämän vuoden vaikeista sääolosuhteista. Viime kuukausina myös lannoitteiden ja energian hinnat ovat kallistuneet.

Valtio rientää tänään julkistetussa lisäbudjettiehdotuksessaan lievittämään viljelijöiden ahdinkoa 7,5 miljoonan euron lisäavulla tälle vuodelle. Sen voi pienellä ajatusleikillä mieltää myös minimaaliseksi hintatueksi kuluttajalle, sillä kaikkinensa maataloustuki omalta osaltaan tasottaa alhaisen tuottajahinnan vaikutuksia viljelijän kukkaroon.

Tavallisen kuluttajan ruokalasku nousisikin teoriassa melkoisesti, jos ruuan tuottajan, maanviljelijän saamat tukiaiset poistettaisiin ja hänen pitäisi saada sama myyntitulo suoraan kuluttajilta ruuan hinnassa. Esimerkiksi naudan jauheliha kallistuisi 25 prosenttia ja kevytmaito 20 prosenttia.

– Suomalaisten elintarvikeostokset ilman alkoholia ovat noin 13,5 miljardia euroa vuodessa ja viljelijöiden saamat kansalliset ja EU-tuet yhteensä noin 2 miljardia euroa vuodessa. Jos kaikki tuet poistettaisiin ja niiden osuus lisättäisiin kuluttajan maksamaan ruuan hintaan, ruoka kallistuisi laskennallisesti noin 15 prosenttia, olettaen että kaikki muu ruokaketjussa pysyisi ennallaan, laskee tutkimusprofessori Jyrki Niemi Luonnonvarakeskuksesta.

– Keskivertokuluttajan vuosittainen ruokalasku kallistuisi nykyisestä runsaasta 2 500 eurosta lähes 370 eurolla noin 2 870 euroon vuodessa, Niemi ynnää.

Nelihenkisen perheen ruokalasku kasvaisi näin laskien lähes 1500 euroa vuodessa.

Tuote Nykyhinta* Hinnannousu, jos tuki pois Tueton hinta Muutos Vehnäjauho 0,65 e/kg +0,2 e/kg 0,85 e/kg +30% Voi 6 e/kg +1,70 eur/kg 8,70 e/kg +28% Naudan jauheliha 10 e/kg +2,5 e/kg 12,50 e/kg +25% Kevytmaito 1 e/l +0,2 eur/l 1,20 eur/l +20% Edam-juusto 9 e/kg +1,50 e/kg 10,50 e/kg +17% Sianlihapaisti 7,5 e/kg +0,5 e/kg 8,00 e/kg +7% Kananmuna 3,5 e/kg +0,20 e/kg 3,70 e/kg +6% Ruisleipä 5 e/kg +0,2 e/kg 5,20 e +4% Kurkku 2,5 e/kg 0,1 e/kg 2,60 e/kg +4% Tomaatti 3 e/kg +0,1 e/kg 3,10 e/kg +3% Broilerin rintafile 12,5 e/kg +0,30 e/kg 12,80 e/kg +2% Peruna 0,95 e/kg +0,02 e/kg 0,97 e/kg +2% Ruokalasku/kul. 2500 e/v +370 e/v 2870 e/v +15% Lähde: Luke

***** Tilastokeskuksen kulutushyödykkeiden keskihintaseuranta.

Maataloustuet vaihtelevat sen mukaan mitä tila tuottaa, joten tukien poistaminen heijastuu tuotteiden hintoihinkin eri lailla. Esimerkiksi viljatilan liikevaihdosta on tukien osuus 55 prosenttia, naudanlihan tuottajalla 50 prosenttia, maitotilalla noin 33 prosenttia, sikatilalla 20 prosenttia, kanalassa 10 prosenttia ja kasvihuonetuotannossa (esim. tomaatti ja kurkku) 5 prosenttia.

Entä jos tuet pois oikeasti?

Ylläolevat hinnannousut ovat teoreettisia, koska maataloustukia ei olla lopettamassa sen enempää Suomessa kuin EU:ssakaan. Jos maataloustuet poistettaisiin oikeasti Suomesta ja EU:sta, kuinka elintarvikkeiden hinnoille silloin kävisi?

– Tämä onkin huomattavasti vaikeampi kysymys. Ruuan hinta nousisi todennäköisesti paljon vähemmän kuin 15 prosenttia, sillä on huomioitava tuonnin lisääntymisen mahdollisuus, tukien poistamisen myötä tapahtuva tuotannon tehostuminen ja tuotantopanosten kuten esimerkiksi pellon hinnan aleneminen, Niemi toteaa.

Niemen mukaan maataloustuotteiden hintoihin ja ruuan hintaan kohdistuisi luonnollisesti painetta ylöspäin, mutta tutkimusten mukaan ruoan hinnan nousu jäisi EU-tasolla muutamaan prosenttiin.

– Suomessa ruoan hinnannousu olisi todennäköisesti hieman EU-keskiarvoa korkeampi. Elintarvikehinnat nousisivat osittain myös kotimaisen tarjonnan vähentyessä markkinoilla. Toisin sanoen, tuontiruoan hinta kallistuisi, kun markkinoilla ei olisi kilpailemassa entisessä määrin vastavoimaa eli kotimaista tuotantoa.

Niemen mukaan maataloustukien lopettaminen EU:ssa ei kuitenkaan johtaisi – ainakaan tietyn sopeutumisajan jälkeen – maataloustuotannon määrän merkittävään vähenemiseen Euroopassa.

– Tuotanto muuttaisi muotoaan: joidenkin tuotteiden tuotettu määrä kasvaisi, joidenkin vähenisi ja tuotanto keskittyisi yhä enemmän tuotanto- ja muilta olosuhteiltaan edullisimmille alueille.

Niemi arvioi, että viljantuotanto painottuisi Keski-Eurooppaan, kuten Saksaan ja Ranskaan. Irlannista taas tulisi merkittävä maidon ja naudanlihan tuottajamaa.

Suomessa elintarvikkeiden omavaraisuusasteet laskisivat merkittävästi. Nyt suomalaiset syövät Niemen mukaan 70 prosenttisesti kotimaista ruokaa, euroissa arvioituna.

– Kotimaisen ruuan arvostus varmaan nousisi omavaraisuusasteen laskun myötä, jolloin suomalaiset tuottajat saisivat tuotteistaan parempaa hintaa, Niemi arvioi.

Iskisi etenkin viljoihin

Niemen mukaan Suomen maataloustuotannon suhteellinen kilpailukyky EU-markkinoilla luonnollisesti heikkenisi tukien lopettamisen seurauksena ja merkittävä osa Suomen maatiloista lopettaisi. Samalla kotimainen tarjonta kauppojen hyllyillä vähenisi merkittävästi.

– Meillä tuotanto vähenisi erityisesti viljantuotannossa. Maidontuotanto taas pärjäisi parhaiten, se olisi maataloutemme vahvoja sektoreita.

Toisin sanoen lainehtivat viljapellot vaihtuisivat heinäpeltomaisemiksi. Maidontuotantohan on pitkälti nurmirehun varassa: sitähän lehmät märehtivät.

Niemen mukaan kotieläintuotantoa jäisi myös: sikoja ja siipikarjaa. Peruna voisi säilyä myös.

Niemen mukaan tuista luopuminen kuitenkin myös tehostaisi maataloustuotantoa alentamalla muun muassa tuotantopanosten hintoja, esimerkiksi pellon hinta voisi pudota Suomessa noin puoleen.

– Muissa vanhoissa EU-maissa maan hinnan lasku olisi jonkin verran maltillisempi mutta silti merkittävä, 20–35 prosenttia. Maataloustukien lopettaminen vaikuttaisi näin ollen myös edullisesti maatalousyrittäjyyteen. Peltomaan hinnan lasku helpottaisi erityisesti uusien maatalousyrittäjien ja tuotantoaan laajentavien tilannetta, Niemi arvioi.