Carunan toimitusjohtajan mukaan yhtiö tarvitsee lisää rahaa investointeihin.

– Sähkönsiirtolaskusta on noin puolet veroa, välillä enemmän, riippuu vähän siitä paljonko käytät, Tomi Yli-Kyyny sanoo.­

Sähköverkkoyhtiö Carunaa on viime vuosina arvosteltu siitä, että se veloittaa pelkästä sähkönsiirrosta suuria summia suhteessa kulutetun sähkön määrään.

– Välillä ihmisten on vaikea ymmärtää, että kun ei edes ole käyttänyt sitä sähköä, niin miksi joutuu maksamaan sähkönsiirrosta, sanoo toimitusjohtaja Tomi Yli-Kyyny.

Häntä harmittaa se, että Suomessa puhutaan nimenomaan sähkönsiirtomaksusta, ikään kuin kuluja syntyisi vain sähkön siirtämisestä eikä niinkään verkon ylläpidosta ja parantamisesta.

– Paljon parempi sana olisi verkkopalvelumaksu tai joku muu. Samalla tavalla maksamme yhtä paljon kännykästä, vaikka soitat paljon enemmän kuin minä, koska minulla on mahdollisuus käyttää sitä Telian tai Elisan tai DNA:n liittymää, hän sanoo.

Yli-Kyynyä risoo sekin, että Suomessa sähköveron joutuu perimään verkkoyhtiö, mikä kasvattaa laskun loppusummaa.

Carunalla toivottaisiin, että verot keräisi mieluummin sähkön myyjä, koska verokin perustuu sähkön kulutukseen eikä jakeluun.

– Nyt tilanne on vähän sama kuin se, että menisit ostamaan kossupullon Alkosta kolmella eurolla, mikä on sen hinta ilman veroja, ja maksaisit sitten bussikuskille sen 12 euroa veroja, kun kuljetat sen kotiisi, Yli-Kyyny sanoo.

– Sähkönsiirtolaskusta on noin puolet veroa, välillä enemmän, riippuu vähän siitä paljonko käytät.

Suomessa peritään Carunan mukaan vuosittain yhteensä vähän yli miljardi euroa sähköveroa. Viime vuonna yhtiö kertoo itse keränneensä valtiolle 254 miljoonaa euroa asiakkailta perittyjä sähkö- ja arvonlisäveroja.

Yli-Kyynyn mukaan kuluttajille ei usein ole selvää, että sähköverkkoyhtiöt eivät voi vapaasti määrätä hintojaan. Enimmäishinnat asettaa energiavirasto neljän vuoden jaksoille.

Nyt menossa olevan jakso alkoi vuoden 2016 alussa. Silloin Caruna herätti runsaasti huomiota hinnankorotuksillaan, kun se ilmoitti ensin aikovansa korottaa hintojaan kerralla noin 27 prosenttia. Arvostelun takia Caruna päätyi neuvottelemaan hinnoista kuluttajaviranomaisen kanssa ja jaksottamaan hinnankorotuksia.

Yli-Kyynyn mukaan oli virhe Carunalta yrittää korottaa hintoja kerralla niin nopeasti.

Lisää rahoitusta tarvitaan

Yli-Kyyny kertoo, että Caruna tarvitsee lähivuosina lisää rahoitusta sähköverkkoinvestointeja varten, sillä sähkönsiirtomaksut eivät kata vaadittavia investointikuluja.

Carunalta ja muilta Suomen sähköverkkoyhtiöiltä tarvitaan vuosina 2010–2028 yhteensä noin 9,5 miljardin investoinnit sähköverkon toimintavarmuuden parantamiseen sekä normaaliin uudistamiseen, arvioitiin työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) marraskuun lopulla julkistamassa selvityksessä.

Carunan osalta urakka on noin puolivälissä, kun investointeja on tehty noin 1,4 miljardia euroa ja saman verran on vielä jäljellä. Yhtiön markkinaosuus Suomessa on yhteensä noin 20 prosenttia, kun maassa toimii kaikkiaan vajaat 80 sähkönjakeluyhtiötä.

–Aina kun puhuttiin yksityistämisestä rataverkoissa tai muissa vastaavissa, sanottiin, että varokaa ettei sitten käy kuin Carunalle, Tomi Yli-Kyyny sanoo.­

– Ensi vuonna joudutaan lainaamaan enemmän kuin pystytään lyhentämään. Meillä on tällä hetkellä noin 2,3 miljardin bondiohjelma 2040-luvulle, Yli-Kyyny sanoo.

– Tavoite on lyhentää velkataakkaa ensi vuosikymmenellä, hän jatkaa.

Oman pääoman ehtoista lainaa Carunalla on yhtiön mukaan jäljellä 930 miljoonaa euroa. Vuodesta 2016 lähtien sitä on lyhennetty 180 miljoonaa euroa.

Suomen sähköverkkoyhtiöt velvoitettiin vuonna 2013 parantamaan toimitusvarmuutta vuoteen 2028 mennessä, jotta sähkönjakelun varmuus paranisi ja pitkiltä sähkökatkoilta vältyttäisiin. Taustalla olivat varsinkin vuoden 2011 Tapani-myrskyn aiheuttamat laajat sähkökatkot. Suuren osa investoinneista muodostaa vanhojen ilmajohtojen vaihtaminen maan alle kulkeviksi kaapeleihin.

Verojärjestelyt julkisuudessa

Carunan osalta yrityksen rahoitusjärjestelyt ovat herättäneet viime aikoina huomiota, kun yhtiö nousi eduskunnassa esimerkiksi yritysten korkovähennysrajoituksia koskevassa lakiuudistuksessa.

Eduskunnassa käsiteltiin marraskuussa hallituksen lakiesitystä korkovähennysrajoituksista, joka liittyy EU:n veronkiertodirektiiviin. Rajoituksilla on tarkoitus torjua yritysten verosuunnittelua.

Oppositio arvosteli hallitusta siitä, että lakiesitys jättäisi porsaanreiän ulkomaisessa omistuksessa oleville yrityksille, jotka voivat veroja kiertääkseen ottaa lainaa ulkomaisesta emoyhtiöstään suhteettoman korkealla korolla ja vähentää korkomenot sitten verotuksessa.

Esimerkiksi nostettiin Caruna, joka kansalaisjärjestö Finnwatchin tuoreen selvityksen mukaan välttyi viime vuonna maksamasta Suomeen 12 miljoonan euron verran veroja korkovähennysoikeuden vuoksi.

Caruna on pääosin ulkomaisessa omistuksessa. 40 prosenttia Carunasta omistaa kanadalainen eläkeyhtiö OMERS Infrastructure ja 40 prosenttia australialainen infrastruktuurisijoittaja First State Investments.

Suomalainen kuntien eläkevakuuttaja Keva omistaa Carunasta 12,5 prosenttia ja eläkevakuutusyhtiö Elo 7,5 prosenttia. Lisäksi First State Investmentsin kautta Valtion eläkerahasto omistaa Carunasta 2,5 prosenttia.

Carunan lainakuluja on moitittu liian suuriksi yhtiölle, jolla on monopoliasema omalla toiminta-alueellaan.

”Sähköverkkoyhtiöön helpompi tarttua”

Yli-Kyynyn mukaan Caruna on nostettu keskustelussa poliittiseksi keppihevoseksi, vaikka vähennysmahdollisuutta hyödyntävät monet muutkin yritykset esimerkiksi kiinteistösijoitusalalla.

– Carunan hyötymät 12 miljoonaa ovat neljä prosenttia siitä, mitä kaikki yhtiöt ovat saaneet, mutta ketään muita ei ole nostettu esille samalla tavalla, Yli-Kyyny sanoo.

– Vähennysoikeushan ei koske palvelualoja tai muuta vastaavia, vaan pääomavaltaisia yhtiöitä, joissa tietenkin kannattaa käyttää velkavipua, hän jatkaa.

Yli-Kyynyn mielestä sähköverkkoyhtiöön on julkisuudessa helpompi tarttua kuin esimerkiksi kiinteistösijoitusyhtiöön.

– Harva nousee puolustamaan sähköverkkoyhtiötä, hän sanoo.

Yli-Kyyny sanoo, että Carunan vahva markkina-asema Suomessa on kuitenkin tuonut yhtiölle paremmat rahoitusmahdollisuudet.

Caruna maksoi viime vuonna Suomeen vajaat 6,3 miljoonaa euroa yhteisöveroja, kun verotettavat tulot olivat 31,4 miljoonaa. Caruna oli Suomen 94. suurin yhteisöverojen maksaja heti teräsyhtiö SSAB:n ja energiayhtiö Fortumin jälkeen, yhtiö kertoo.