Puolet omaishoitajista ei pidä lomiaan, koska he eivät raaski laittaa läheistään laitokseen. Jotta hoitajat eivät palaisi loppuun, lakimuutos pakottaa kunnat järjestämään soveltuvan hoitopaikan jokaisen omaishoitajan vapaan ajaksi.

Mistä on kyse? Omaishoitajien oikeus vapaisiin laajentui heinäkuun alusta

Kaikki omaishoitosopimuksen tehneet saavat vähintään kaksi vapaavuorokautta kuukaudessa

Kuntien on tarkistettava kaikki omaishoitosopimukset puolen vuoden kuluessa

Kunnilla on velvollisuus järjestää sijaishoito omaishoitajien vapaiden ajaksi

Heinolalainen Hilkka Hautalampi on hoitanut poikaansa Markkua kotona 40 vuotta, sen jälkeen kun tämä sai aivoinfaktin 17-vuotiaana. Hilkan edesmennyt puoliso oli sotainvalidi, joten vaimo hoiti häntäkin.

Hilkka ei ole koskaan pitänyt omaishoitajan työstä vapaapäivää.

– Ne ovat vapaapäiviä, kun yhdessä mennään. En minä ole kaivannut [vapaata]. En oikeastaan osaa ajatella, että miten se tapahtuisi. En halua jättää Markkua yksin.

84-vuotiaan Hilkan tavoin kokee yli puolet omaishoitajista. Läheistä ei raaskita jättää laitokseen, joka useimmiten on kunnan perusvaihtoehto.

– Mihin minä Markun veisin? Ei hän oikeastaan ole laitoshoidon tarpeessa. Enkä osaa kuvitella, että joku tulisi tänne.

Enhän minä nyt halua jättää Markkua yksin. Hilkka Hautalampi

Kunnan kanssa omaishoitosopimuksen tehneillä on kuitenkin ollut oikeus vapaisiin, jos hoito on ympärivuorokautista ja sitovaa. Heinäkuun alusta vapaaoikeus on laajentunut koskemaan kaikkia sopimuksen tehneitä.

Kaksi vuorokautta vapaata kuukaudessa alkaa kertyä heti, ja vapaan voi pitää takautuvasti. Kuntien tulee tarkistaa kaikki hoitosopimukset maaliskuun loppuun mennessä.

Kuntaliitossa ja omaishoitajien liitossa pelätään, miten kunnat selviytyvät tilanteesta.

– Vapaisiin oikeutettujen omaishoitajien joukko laajenee. Tämä tulee olemaa haasteellista kunnille, sanoo Kuntaliiton erityisasiantuntija Eeva-Liisa Virnes.

– Epäilen, miten kunnat pystyvät tarjoamaan edes laitospaikkoja sijaishoidon toteuttamiseksi kuntien taloudellisen tilanteen vuoksi, saati sijaishoidon kehittämiseen. Se edellyttää lisäresursseja, sanoo Omaishoitaja- ja läheisliiton toiminnanjohtaja Marja Tuomi.

Perhehoidosta hyvää palautetta

Omaishoitajia on Suomessa noin 44 000. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen kuntaselvityksen mukaan vain puolet sopimuksen tehneitä omaishoitajista, joilla olisi oikeus lakisääteiseen vapaaseen, on käyttänyt lomiaan. Näin on ollut jo vuosia.

– Se ei ole vastannut omaishoitajien toiveita ja tarpeita. Useimmiten kunnat ovat tarjonneet ympärivuorokautista hoitoa tehostetun palveluasumisen yksikössä tai vanhainkodissa. Palveluja tulisi monipuolistaa, jotta vapaiden pitäminen toteutuisi, Virnes sanoo.

Heinolassa sopimuksen tehneitä omaishoitajia on satakunta. Sijaishoitoon varatut määrärahat ovat riittäneet, ja hoito on järjestetty omissa vanhustenhuollon asumispalveluyksiköissä. Myös palveluseteli on ollut käytössä.

Uutena sijaishoidon muotona on kokeiltu perhehoitoa.

Vapaiden pitämisessä on kyse omaishoitajan jaksamisesta. Kirsi Korttila

– Meillä on valmennettu kymmentä perhehoitajaa, ja muutama on jo toiminut sijaishoitajana. Perhehoidosta on tullut todella hyvää palautetta, kertoo Heinolan sosiaali- ja terveysjohtaja Kirsi Korttila.

Uusien sijaishoitomuotojen kehittämistä pidetään kiireellisenä, sillä omaishoitajien joukko kasvaa samalla, kun kunnat vähentävät laitospaikkojaan.

Valtaosa omaishoitajista on ikääntyneen, huonokuntoisen tai muistisairaan puoliso, ja on itsekin iäkäs.

– Vapaiden pitämisessä on kyse omaishoitajan jaksamisesta. Se voi kostautua, jos vapaita ei käytetä, sanoo Korttil.a

Kirsti Pohjaväre / Yle

Omaishoito kasvaa

Omaishoito tuo väitöskirjatutkimuksen mukaan miljardiluokan säästöt kunnille. Jopa puolet hoidettavista olisi ollut laitoshoidossa ilman omaishoitajaa.

Silti kaikissa kunnissa ei ole kyetty toteuttamaan omaishoitajien vapaita määrärahojen puutteen vuoksi. Lisäksi puolet kunnista ei ole asettanut omaishoidon tuelle julkilausuttuja tavoitteita.

– Parannettavaa on paljon, Omaishoitajien liiton toiminnanjohtaja Tuomi sanoo.

Lakimuutos saattaa tuoda myös lisää uusia omaishoitajia sopimusten piiriin. Sopimuksen tehneiden omaishoitajien lisäksi Suomessa arvioidaan olevan kymmeniä tuhansia Hilkka Hautalammin kaltaisia omaishoitajia, jotka eivät ole edes hakeneet kunnan tukea.

– Minun on vaikea kysyä. Me olemme perheenjäseniä, joten se lankeaa luonnostaan niin, että me yhdessä yritämme elää tätä elämää, ilman titteleitä, Hautalampi sanoo.

Hänellä on lihasreuma. Silmärappeuman vuoksi lukunäkö on mennyt. Rollaattorin avulla hän käy poikansa Markun kanssa kerran viikossa kaupassa.

Muutoin päivät kuluvat sisätiloissa kotona, aina yhdessä. Tulevaisuus otetaan vastaan päivä kerrallaan.

– Emme ole vielä tulevaisuutta harkinneet. Kun asiat ovat tähänkin asti järjestyneet, ne järjestyvät jatkossakin, etukäteen surematta ja huolta kantamatta, Hautalampi sanoo tyynesti.