Yksittäisen kuluttajan valinnat eivät yksinään riitä pysäyttämään ilmastonmuutosta, mutta suuryritysten ja teollisuuden ohella myös kuluttajien valinnoilla on väliä.

Lähes 70 prosenttia Suomessa syntyvistä päästöistä on peräisin kotitalouksien kulutuksesta.

Erilaisten laskurien ja elämäntapatestien avulla voi saada kuvan siitä, kuinka paljon itse kuormittaa ilmastoa. Myös Yle on laatinut oman ilmastolaskurin, jonka avulla voi vähentää omaa ilmastokuormaansa.

Useimmissa laskureissa tiedot syötetään itse, mikä saattaa johtaa todellisuuden kaunisteluun. Syksyllä kaunistelun aika on kuitenkin monelle ohi, kun kaupan alan jätti S-ryhmä alkaa näyttää ostetun ruoan hiilivaikutukset kuluttajille Omat ostot -palvelussa.

– Tavoitteenamme on tarjota apua ja työkaluja kuluttajille siihen, miten he voivat tarkastella ruokaostosten ilmastovaikutuksia ja pienentää niitä tulevaisuudessa, sanoo SOK:n vastuullisuusjohtaja Lea Rankinen.

S-ryhmän myymälöissä tehtyjen ruokaostosten hiilijalanjälkeä voi syyskuusta lähtien seurata verkkopalvelun kautta. Mohamed El Bouari / Yle

Omat ostot -nettipalveluun tallentuu S-etukortin avulla kerättyjä tietoja ja sivustolle tunnistaudutaan verkkopankkitunnuksilla. Palvelusta näkee tällä hetkellä eriteltyinä esimerkiksi vihannesten tai alkoholijuomien ostot. Syyskuussa palveluun lisätään ruokaostosten tuoteryhmäkohtainen hiilijalanjälki.

– Siellä näkyy esimerkiksi liha, kala, hedelmät, vihannekset, eli käytännössä kaikki isommat tuotekategoriat, mitä asiakas on ostanut ja niiden hiilijalanjälki, sanoo SOK:n tuoteomistaja Vesa Riihelä.

Riihelän mukaan Omat ostot -palvelulla on tällä hetkellä 150 000 käyttäjää ja määrä kasvaa noin 25 000–30 000:lla joka kuukausi.

Hiilijalanjäljen arviointi on haastavaa

Luonnonvarakeskus Luke on koonnut S-ryhmälle tuoteryhmätasoiset ilmastovaikutukset hiililaskuria varten.

– Olemme pyrkineet tuottamaan mahdollisimman yhdenmukaisella tavalla vertailukelpoiset arviot eri ruokatuoteryhmille. Käytämme elinkaariarvioinnilla tehtyjä ilmastovaikutusarvioita. Emme ole tässä yhteydessä laskeneet uusille tuotteille hiilijalanjälkiä, vaan muodostaneet olemassa olevien tutkimusten ja tieteellisten julkaisujen ja kirjallisuuden pohjalta tuoteryhmille ilmastovaikutusarviot, sanoo Luken tutkija Hannele Pulkkinen.

Hiilijalanjälkien arvioiminen ei ollut Pulkkisen mukaan yksinkertaista.

– Kirjallisuuslähteistä löytyy hyvin eri tavoin laskettuja hiilijalanjälkiarvioita erilaisille tuotteille. Laskennan menetelmiä on pitänyt yhdenmukaistaa, ja lisäksi valita juuri SOK:n tuoteryhmille sopivia hiilijalanjälkiarvioita, Pulkkinen kertoo.

Ilmastoasiat nousivat yhtä tärkeiksi kuin terveys- ja hyvinvointinäkökulmat. Suurin osa on sitä mieltä, että hiilijalanjälki ruoan osalta kiinnostaa. SOK:n vastuullisuusjohtaja Lea Rankinen

Ruoan alkutuotanto vaikuttaa päästöihin eniten.

– Paljon puhutaan pakkauksista ja kuljetuksesta, mutta niiden vaikutukset ovat pieniä. Eniten vaikuttaa tuotteiden raaka-aineet, ei välttämättä edes niiden tuotantomaa.

S-ryhmän hiililaskurissa on huomioitu maataloustuotanto, jalostus, pakkaukset ja kuljetukset aina kaupan portille asti. Maankäytön muutoksia ja hiilivarastoja ei ole huomioitu.

Ruoan hiilijalanjälki kiinnostaa

SOK:n vastuullisuusjohtaja Lea Rankinen kertoo, että ilmastoasiat korostuivat S-ryhmän asiakaskyselyissä viime vuonna.

– Ilmastoasiat nousivat yhtä tärkeiksi kuin terveys- ja hyvinvointinäkökulmat. Suurin osa on sitä mieltä, että hiilijalanjälki ruoan osalta kiinnostaa.

Myös Helsingin Hakaniemessä torilla ystäviensä kanssa kahvittelevan Hanna Vehkalahden mielestä kulutuksesta aiheutuvan hiilijalanjäljen seuraaminen on hyvä idea.

Hanna Vehkalahti, Tiina Haahtavirta ja Anna Airikkala-Eghagihara pitävät hiililaskuria hyvänä ideana. Toni Määttä/Yle

– Seuraan omaa kulutustani rahan puolesta ja hiilijalanjälkeäkin. Olen valinnut, että olen kasvissyöjä ja pyrimme kotona vähentämään muovipakkausten käyttöä. Hiililaskuri auttaisi kaupassa päätösten tekemisessä, Vehkalahti sanoo.

Tiina Haahtavirta sanoo myös pohtivansa ruokaostostensa hiilijalanjälkeä.

– Perheen kanssa päätettiin, että meillä on kaksi kasvisruokapäivää viikossa. Uskon, että käyttäisin hiililaskuria. Silloin saisi tuntumaa omaan kulutukseen. Matkustaessa olen käyttänyt hiililaskuria, mutta en ruoan suhteen.

– Yhden hengen huushollissa en varmaan ala seurata kovin tarkkaan. Ihan mielenkiinnon vuoksi olen matkojen hiililaskureita käyttänyt. On tärkeä miettiä, minkälaisen jäljen me tänne jätämme, pohtii Kari Inkilä.

– Ilmastoajattelu näkyy kulutuksessani sillä tavalla, että lähdenkö isoon markettiin autolla vai lähikauppaan, sanoo mansikkaostoksilla Hakaniemen torillä käynyt Kari Inkilä. Toni Määttä/Yle

Omien ruokaostostensa hiilijalanjälkeä voi S-ryhmän palvelussa aluksi vertailla keskivertosuomalaisen hiilijalanjälkeen.

– Jatkossa samaan talouteen kuuluvien henkilöiden tiedot pystytään katsomaan yhdessä, jos kaikki antavat siihen luvan. Silloin talouden sisällä voi vertailla, SOK:n Vesa Riihelä sanoo.

Riihelän mukaan on myös mahdollista, että palveluun voi jatkossa lisätä omaan kulutukseen liittyviä tavoitteita.

– Haluamme määrittää tätä asiakkaiden kanssa. Jos haluaa lisätä kasvisten tai kalan kulutusta, niin pystyy itselleen asettamaan tavoitteita. Jatkossa ehkä siinä vaiheessa, kun on kaupassa, voisi saada muistutuksen siitä, mitä tulee ostaa, jotta pysyy tavoitteessaan.

Tutkijoiden mukaan pelkästään kuluttajien panos ei riitä

Suomen ympäristökeskuksen tutkija Marja Salo pitää S-ryhmän hiililaskuri-ideaa kiinnostavana.

– Kaikki ratkaisut, jotka lisäävät kulutuksen läpinäkyvyyttä, ovat hyviä kuluttajien tietoisuuden lisäämisessä erityisesti silloin, kun tieto kytkeytyy arkeen, Salo sanoo.

Myös Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkija Senja Laakso innostuu ideasta.

– Monet netissä olevat hiilijalanjälkilaskurit antavat aika suurpiirteisen tiedon. Omista ostoksista saatu tieto tekee omasta hiilijalanjäljestä paljon konkreettisemman, Laakso sanoo.

Molemmat ovat kuitenkin varovaisia arvioimaan, kuinka suoraviivaisesti tiedon lisääminen johtaa kuluttajien toiminnan muutokseen.

– Kulutus toimii tietyissä rajoissa ja siihen vaikuttaa minkälaisia tuotteita on tarjolla. Hiililaskureita käyttävät usein ihmiset, jotka ovat jo muuttaneet omaa kulutustaan. On tärkeää miettiä, miten saadaan se tosi iso joukko ihmisiä, jotka eivät osaa tai halua käyttää tällaisia, muuttamaan kulutustaan kestävämpää suuntaan, Laakso sanoo.

Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkijan Senja Laakson mukaan konkreettinen tieto omasta kulutuksesta on tärkeää, mutta se ei ole ainoa keino kannustaa kuluttajia ilmastoystävällisempiin kulutusvalintoihin. Toni Määttä/Yle

– En luottaisi siihen, että kaikki muuttuu, kun kuluttajilla on tieto hiilijalanjäljestä, Salo sanoo.

Hän vertaa tietoa ruokaostosten hiilijalanjäljestä elintarvikkeiden ravintosisältömerkintöihin.

– Meillä on todella pitkään ollut ravintosisältömerkinnät tuotekohtaisesti elintarvikkeissa. Olen miettinyt, että ovatko ne yksin pelastaneet meidät elintapasairauksilta. Vaikka meillä on paljon tietoa, se ei yksin auta. Tarvitsemme monenlaisia ohjauskeinoja.

Kuluttajien valintoihin voi kaupoissa vaikuttaa esimerkiksi hinnalla, tuotevalikoimalla ja asettelulla.

– Monet lukevat myös asiakaslehtiä, eli reseptien kautta voi vaikuttaa. Koulu- ja työpaikkaruokailu on myös iso asia, Laakso sanoo.

Lue myös:

Alle 30-vuotiaat syövät ylijäämälounaita ja kompensoivat päästöjään – Ja siksi he ovat kestävän arjen edelläkävijöitä, sanoo Sitra

Tuomo Björksten, kuvankäsittely Stina Tuominen / Yle

Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

Jätä sipsipussi ostamatta – siitä säästyvät eurot ja uusi kännykkäsovellus lupaavat ratkaista ilmastokriisin