Somekohu oli valmis, kun ohjaaja Saara Cantell päivitti Facebookissa hämmästelynsä professorin valinnasta.

Cantell on tuohtunut siitä, että nuorehko latvialaismies on ajanut valinnassa kolmen kokeneen suomalaisnaisen ohi. Loppusuoralla professorin virkaa tavoittelivat Simaniksen ohella myös ohjaajat Auli Mantila, Taru Mäkelä sekä Saara Saarela.

Virkaan valitulla Dāvis Sīmanisilla ei ole alan tutkintoa toisin kuin kolmella rannalle jääneellä naisella. Taiteilijaprofessorin arvonimellä palkitulla Auli Mantilalla on elokuva-alan tutkinnon lisäksi takanaan myös pedagogisia opintoja. Sīmanis on koulutukseltaan taiteen tohtori.

Ohjaajat Taru Mäkelä, Saara Saarela ja Auli Mantila hakivat elokuvataiteen professorin virkaa. AOP ja Yle

Sīmanisin valinnan tehneen Aalto-yliopiston laitostyöryhmän puheenjohtajan Aleksi Bardyn mukaan keskustelussa on aliarvioitu tämän laajaa ammattitaitoaan.

– Dāvis Sīmanis on ohjannut kaksi pitkää näytelmäelokuvaa sekä useita dokumentteja. Hän on ollut mukana elokuvanteossa jo pienestä pojasta saakka, sillä hänen isänsä on elokuvaohjaaja, Bardy kertoo.

Professorin haku oli kansainvälinen. Hakemuksia tuli toista kymmentä, joista jo mainitut neljä ylsivät loppusuoralle. Kaikki antoivat opetusnäytteen ja heidät haastateltiin. Lisäksi hakijat kävivät läpi niin sanotun vertaisarvioinnin, jossa kansainväliset alan asiantuntijat arvioivat heidän osaamistaan.

Aleksi Bardyn mukaan kaikki neljä hakijaa ovat erinomaisia.

– Silti Sīmanis arvioitiin kaikissa näissä vaiheissa tehtävään parhaiten soveltuvaksi, Bardy sanoo.

Elokuva- ja tv-käsikirjoituksen opiskelija, opiskelija-aktiivi Taimi Nevaluoma kertoo opiskelijoiden olleen kautta linjan tyytyväisiä Sīmanisin valintaan.

– Elokuvaohjauksen professorin pitää oman alansa taitojen lisäksi osata ohjata opiskelijoita taiteilijaidentiteetin rakentamisessa. Tämä on kirjattu jopa taideyliopiston opetusohjelmaan.

– Opiskelijoiden tukeminen identiteetin etsinnässä pitäisi olla yksi professorin tärkeimmistä tehtävistä. Opetusnäytteen perusteella Sīmanisilla on hyvät edellytykset tähän, Nevaluoma arvioi.

Kotimaista kokemusta vai uusia näkökulmia?

Opiskelijat saavat vaikuttaa professorin valintaan arvioimalla kokelaiden opetusnäytteitä. Mantilasta ja Mäkelästä monilla opiskelijoilla oli jo kokemustakin aiemmilta vuosilta.

Elokuvaohjauksen professuuria hakeneet, loppusuoralle päässeet hakijat Auli Mantila elokuvaohjaaja ja kirjailija

taiteilijaprofessori vuosina 2012-2016

tunnetuimmat elokuvat Neitoperho (1997) ja _Pelon maantiede _(2000) Taru Mäkelä elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja

tunnetuimmat elokuvat Pikkusisar (1999) ja _Varasto _(2011)

tärkein dokumenttiohjaus_ Saalis - tarua ja totta Mäkelän suvusta (_2007) Saara Sarela elokuvaohjaaja ja -leikkaaja

tunnetuimmat elokuvat Hengittämättä ja nauramatta (2002) ja _Väärät juuret _(2009) Dāvis Sīmanis elokuvaohjaaja ja -teoreetikko

tunnetuimmat elokuvat _Exiled _(2016) sekä dokumentti _Escaping Riga _(2014)

Auli Mantilasta on vaikkapa Juho Kuosmasella pelkkää hyvää sanottavaa. Hän lähettää Facebookin välityksellä terveisiä Cannesin elokuvajuhlilta, jossa hänen suomalais-ruotsalais-saksalaistuotantoinen draamaelokuvansa Hymyilevä mies saa maailmanensi-iltansa. Hymyilevä mies nähdään Cannesissa Un Certain Regard -esityssarjassa.

– Mantila on ollut suuri taustatuki ja mielettömän innostava ja kiinnostava tutori jo vuodesta 2007. Olin todella innoissani, kun kuulin, että hän haki professuuria, koska hänellä olisi paljon annettavaa tuleville tekijöille, Kuosmanen kirjoittaa.

Aalto-yliopiston Elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitos joutuu opiskelijoiden mielestä toimimaan puutteellisissa tiloissa. Opiskelijat ovat valittaneet huonosta sisäilmasta ja tuleva muutto Otaniemen kampukselle ei sekään innosta. Opetuksen tasostakin on oltu montaa mieltä.

Sīmanis näyttäyttyy opiskelijoiden mielestä porttina johonkin uuteen ja raikkaaseen.

– Sīmanis on laajalti sivistynyt ja idearikas opettaja, jollaista opiskelijat ovat jo pitkään kaivanneet, Taimi Nevaluoma sanoo.

Sīmanis on paitsi ohjaaja myös tunnettu elokuvateoreetikko. Hän on opiskellut historiaa ja filosofiaa Riian yliopistossa. Lisäksi hän on toiminut muun muassa elokuvakäsikirjoittajana. Valintaa arvostellut Saara Cantell on paitsi ohjaaja myös käsikirjoittaja ja Aalto-yliopistossa väitellyt taiteen tohtori.

Tasa-arvorike vai sopiva tekijä oikeaan virkaan?

Facebookissa nousi esiin myös Dāvis Sīmanisin sukupuoli. Muut loppusuoralle yltäneet hakijat olivat kaikki naisia. Taimi Nevaluoma ei haluaisi tässä tapauksessa ottaa tasa-arvoasiaa esille lainkaan.

– En halua kommentoida naiskysymystä, sillä se ei mielestäni ole relevanttia tässä yhteydessä. Tarkoituksenahan oli valita parhaiten professoriksi sopiva henkilö, Nevaluoma sanoo.

Keskusteluun osallistuneet opiskelijat taas epäilevät Sīmanisin arvostelijoita jopa muukalaisvihamielisyydestä.

Tasa-arvokysymykset ovat puhuttaneet elokuva-alaa runsaasti viime aikoina.Tänä vuonna keskustelua on käyty niin Suomessa kuin muuallakin aina Hollywoodia myöten.

Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyön professorina toimiva Elina Knihtilä on nostanut esiin sen, kuinka vähän kiinnostavia rooleja keski-ikäisillä naisilla on niin teatterilavalla kuin valkokankaallakin. Epäsuhdan miesten hyväksi nähdään johtuvan siitä, että rahoittajat eivät anna tukeaan naispuolisten ohjaajien ja käsikirjoittajien projekteille.

Bardyn mielestä valinnassa ei ole kyse siitä, kuka on paras elokuvaohjaaja tai tehnyt eniten elokuvia, vaan siitä millainen näkemys, motivaatio ja halu kehittää tehtävää valitulla henkilöllä on. Naisia nousi loppusuoralle kolme ja miehiä vain yksi.

– Jos valinta tuntuu väärältä, hakijat voivat tehdä valituksen. Silloin voimme perin pohjin selvittää, oliko tämä tasa-arvorike vai ei, Bardy kehottaa.

Dāvis Sīmanis aloittaa tehtävässään Aalto-yliopistossa syyskuussa 2016.

_Korjaus 16.5. klo 20.15: Simanis ei ole koulutukseltaan filosofian maisteri, kuten jutussa aiemmin kerrottiin, vaan taiteen tohtori. _