Nyt se on virallista: talvi kesti etelässä vain viisi päivää

Ilmatieteen laitoksen mukaan yhtä lyhyttä talvea etelässä ei ole mitattu koskaan aiemmin.

Mennyt talvi on Etelä-Suomessa ollut poikkeuksellisen lämmin ja lumeton. Ilmatieteen laitos vahvisti perjantaina havainnon myös virallisesti: sen mukaan terminen talvi oli tänä vuonna paikoin vain viiden vuorokauden mittainen.

Yllä oleva video: Korkeasaaren karhut heräsivät talviunilta 18. helmikuuta.

– Termisen talven määritelmä oli vain viiden vuorokauden pituinen suuressa osassa etelän havaintoasemia. Toki näissä voi olla vaihtelua ja lopulliset luvut saadaan kun termisen kevään määritelmä täyttyy koko maassa, kertoo meteorologi Ville Siiskonen.

Tältä näytti Helsingin päärautatieasemalla 7. tammikuuta.­

Vastaavaa ei Siiskosen mukaan ole aiemmin mitattu, vaikka lyhyitä talvia on ollut aiemminkin. Esimerkiksi vuosien 2007–2008 talvena Helsingin Kaisaniemessä ja muilla etelän ja lounaan asemilla talven pituus oli yhdeksän päivää.

Nyt ollaan jäämässä reilusti tämänkin alle.

– Kun katsoo kuinka pitkäksi alkaminen meni niin olihan tämä lyhimpiä termisiä talvia joita on mitattu.

Ilmatieteen laitoksen tietokannassa termisen talven määrittelyä koskeva, havaintoasemilta kerätty kattava mittaushistoria ulottuu 1960-luvun alkupuolelle.

– Tämän talven osalta voidaan puhua ennätyslyhyestä talvesta. Näin laajalti näin lyhyttä termistä talvea ei ole ollut ainakaan 1960-luvulta eteenpäin tehdyissä mittauksissa, Siiskonen vahvistaa.

Voidaanko enää puhua talvesta?

Meteorologiassa vuodenajat on yleensä määritelty kolmen kuukauden pituisiksi jaksoiksi. Esimerkiksi talveksi määritellään joulu-, tammi- ja helmikuu ja kevääksi maalis-, huhti- ja toukokuu.

Ilmastonmuutoksen myötä etenkin talvet ovat Suomessa muuttuneet lämpimämmiksi ja muutoksen ennustetaan jatkuvan lähivuosikymmeninä. Termisen talven määrittelystä on tullut vaikeaa lämpötilan pysytellessä yhä useampana talvena pitkään nollan asteen tienoilla tai jopa sen yläpuolella.

– Haasteita tulee erityisesti lauhoina talvina, jolloin saattaa olla useita lyhyitä pakkasjaksoja yhden pitkän sijaan. Näin kävi tänä talvena, sanoo meteorologi Pauli Jokinen Ilmatieteen laitoksen tiedotteessa.

Nopea lumipeite käväisi Helsingin keskustassa tällä viikolla.­

Perinteisesti talven alkaminen on voitu määrittää viikon tai kahden kuluttua sen alkamisesta. Nykyisin määrittelyyn liittyviä ongelmia on syksyn päättymisen lisäksi myös kevään alkamisen kanssa.

– Tästä syystä Ilmatieteen laitos määrittää jatkossa termisten vuodenaikojen alkamispäivämäärät vasta kyseisen vuodenajan loppuvaiheessa, jolloin meillä on koko maan osalta varmuus lopullisista päivämääristä, Jokinen sanoo.

Menneenä talvena maan etelä- ja keskiosassa oli useita 3–6 vuorokauden pituisia pakkasjaksoja. Pisin pakkasjakso ja myös terminen talvi esiintyi etelässä vasta helmi-maaliskuun vaihteessa.

– On varmasti olemassa monia mielipiteitä siitä, voidaanko esimerkiksi viiden vuorokauden pakkasjaksoa enää kutsua talveksi. Pidämme mahdollisena, että tulevaisuudessa termisiä vuodenaikoja ei enää ole mielekästä seurata vuosittain lainkaan, Jokinen toteaa.