Valmismatkalaki korvataan vuoden vaihteessa uudella matkapalveluyhdistelmiä koskevalla lailla. Sen taustalla on EU:n matkapakettidirektiivi, joka on laitettava lakiin tammikuusta lähtien. Noudatettava sitä on ensi vuoden heinäkuusta lähtien.

Hallitus on antanut uudesta laista eduskunnalle esityksensä, mutta käsittely on eduskunnassa vielä kesken.

Oikeusministeriön mukaan EU-direktiivi on täysharmonisoiva, eli kansallista liikkumavaraa ei juuri ole. Matkapakettidirektiiviä on mietitty EU-tasolla jo vuodesta 2004.

Kuluttajan kannalta uudessa laissa on muutoksia, jotka kannattaa ottaa huomioon. Suomen matkatoimistoalan liittoa (SMAL) puolestaan hiertää uudessa laissa useampikin kohta. Toimitusjohtaja Heli Mäki-Fräntin mukaan ala pitää nykyistä lakia monin osin hyvänä, koska siinä yrityksillä on enemmän liikkumavaraa.

Matkustajalle mielipahasta korvausta

Uudessa laissa on määritelty kuluttajalle korvaus niin sanotusta lomanautinnon menetyksestä. Matkailualan yrityksissä aiheesta puhutaan mielipahakorvauksena. Matkustajan on uuden lain mukaan mahdollista saada korvausta lomanautinnon menetyksestä, jos matkanjärjestäjä on tehnyt merkittävän virheen.

Oikeusministeriön mukaan käsite on hankala siksi, että Suomen lainsäädännössä ei tällaista korvausta tunneta.

Tästä lakimuutoksessa on kyse Valmismatkalain tilalle tulee ensi vuonna laki matkapalveluyhdistelmistä. Oikeusministeriö on valmistellut lakia, jonka tarkoituksena on kumota nykyinen valmismatkalaki. Työ- ja elinkeinoministeriön valmisteluun on kuulunut laki matkapalveluyhdistelmien tarjojista, jolla korvataan nykyinen valmismatkaliikelaki. Lain käsittely on eduskunnassa kesken. Lain muutokset kuuluvat EU:n matkapakettidirektiiviin. Se on laitettava kansalliseen lainsäädäntöön 1. tammikuuta 2018 ja noudatettava heinäkuusta 2018.

Tällainen korvaus voisi olla mahdollinen, jos matkailija esimerkiksi sairastuu vakavasti matkapakettiin kuuluneen hotellin ruuasta. Erityisasiantuntija Riitta Haapasaaren mukaan EU-tuomioistuin on tämänkaltaisessa tapauksessa ratkaisun aiemmin antanut.

– Siinä nuori tyttö sai salmonellan ja joutui kuumeessa ja ripulissa makaamaan koko lomansa hotellihuoneessa. Silloin katsottiin, että on korvattava lomanautinto, mutta korvauksen määrään ei otettu kantaa, sanoo erityisasiantuntija Riitta Haapasaari oikeusministeriöstä.

– Jos aurinkolomalla sataa koko ajan niin se ei ole matkanjärjestäjän virhe, eikä siitä saa korvausta. Virheen pitää olla merkittävä, hän huomauttaa.

Siitä minkä suuruinen summa voidaan nautinnon menetyksestä korvata, jää tulevan oikeuskäytännön varaan. Haapasaari uskoo, että ainakin alkuvaiheessa moni tapaus päätyy kuluttajaviranomaisten ratkaistavaksi.

– Ei ole aikaisempaa käytäntöä niin on vaikea arvioida, minkä suuruisiksi ne määräytyvät. Suomessa aineettomien vahinkojen korvaukset ovat yleensä aika kohtuullisia, joten tuskin jättimäisiä korvauksia on mahdollista saada.

Matkailualalla ollaan samaa mieltä siitä, että monta korvausvaatimusta luultavasti käsitellään kuluttajaviranomaisten kanssa. Mäki-Fräntin mukaan alan yrittäjiä huolettaa tuleeko nautinnon menetystä koskevasta lainkohdasta rahastusmenetelmä, jolla yritetään saada matkan hinta takaisin.

– Matkanjärjestäjä ei voi aina vaikuttaa siihen, mitä tapahtuu vaikka lennolla tai majoituksen puolella, ja onko hotellissa kaikki, mitä on etukäteen ilmoitettu matkanjärjestäjälle.

Katastrofi iskee - matkanjärjestäjä maksaa lisäyöt

Uudessa laissa matkanjärjestäjä on kuljetusyhtiön ohella vastuussa matkailijan mahdollisista ylimääräisistä majoituskustannuksista, jos paluumatkaa ei voida tehdä poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että jos luonnonkatastrofin takia lentäminen ei ole mahdollista, on matkanjärjestäjän oltava valmis maksamaan matkailijan lisäyöt majoituksessa.

Oikeusministeriön erityisasiantuntija Riitta Haapasaaren mukaan vastaavanlaisia säännöksiä on jo eri EU-säännöksissä kuljetuspalveluita tarjoavilla yhtiöillä, kuten lentoyhtiöillä.

– Matkapakettiin voi kuulua lentomatka, jolloin lentoyhtiö voi joutua kustannuksia maksamaan. Se kumpi ne lopullisesti maksaa on matkanjärjestäjän ja lentoyhtiön välinen sopimus. Matkustaja voi vaatia korvausta kummalta haluaa, sanoo Haapasaari.

Matkan perumiseen muutoksia

Uudessa laissa matkustajalla on mahdollisuus perua pakettimatkansa koska tahansa, eikä erityistä syytä tarvitse ilmoittaa. Matkanjärjestäjä voi vaatia siitä peruutusmaksun, joka voi olla nykyistä suurempi.

Nykyisessä laissa perumisoikeus niin, että saa maksamansa rahansa takaisin, on mahdollinen vain tietyissä tilanteissa esimerkiksi sairastumisen takia, sanoo Haapasaari.

Matkatoimistoalan liiton mukaan matkailuyrittäjän näkökulmasta asiassa ei tule toimitatapoihin juurikaan muutosta.

– Ainahan asiakas on voinut perua matkansa koska vaan, mutta peruutusehdot ovat määritelleet sen, mitä peruutuskuluja peritään, sanoo Mäki-Fränti.

Hänen mukaansa matkan perumiseen viime hetkillä sairastumisen vuoksi tulee selvä muutos.

– Jatkossa sairastumisen perusteella tehtäviin viime hetken peruutuksiin voidaan soveltaa normaaleja peruutusehtoja. Olemme samalla viivalla eurooppalaisten kilpailijoiden kannalta.

Matkapaketin määrittelyyn muutos

Matkapaketin määritelmä laajenee uudessa laissa. Nykyisellään matkapaketilla tarkoitetaan kahden erityyppisen matkapalvelun yhdistämistä. Tämä voi siis tarkoittaa esimerkiksi matkatoimiston kautta varattua lennon ja hotellin yhdistelmää tai vaikkapa lentoa ja lippupakettia viikonlopun formulakisaan.

Oikeusministeriön erityisasiantuntija Riitta Haapasaaren mukaan uudessa laissa myös esimerkiksi asiakkaan itsensä yhden verkkosivun kautta kokoamat matkat eri palveluntarjoajilta voivat olla valmismatkoja.

Suomen matkatoimistoalan liitossa tätä pidetään ankarana muutoksena toimialalle. Mäki-Fräntin mukaan laissa oleva terminologia on aiheuttanut hämmennystä matkailualan yrityksissä. Hänen mukaansa ei enää tiedetä, missä roolissa toimitaan ja milloin vastuut tulevat kokonaan tai osittain yrityksen kontolle.

Hän sanoo, että tietyt yritykset ovat aiemmin toimineet vain matkan välittäjinä ja tekevät välityssopimuksen esimerkiksi lennoista ja hotellista. Uudistuksen myötä tilanne muuttuu.

– Jos jokin matkatoimisto on avustamassa paikan päällä näiden kahden palvelun ostoa, niin niistä voi jatkossa muodostua paketti tai yhdistetty matkajärjestely. Tämän takia matkatoimisto voi joutua sopimusvastuuseen tai vähintäänkin vakuusvelvoitteiden piiriin, sanoo toimitusjohtaja Heli Mäki-Fränti.

Enemmän tietoa matkailijalle

Oikeusministeriön mukaan matkailualan yrittäjien tiedonantovelvollisuus kasvaa uudessa laissa. Tämä tarkoittaa, että matkanjärjestäjän on ennen sopimuksentekoa kerrottava entistä kattavammin matkailijalle hänen oikeuksistaan. Tätä varten matkailijalle on annettava niin sanottu vakiotietolomake.

– Melkoisen byrokraattinen systeemi. Palveluntarjoajille aikamoinen haaste, sanoo Heli Mäki-Fränti Suomen matkatoimistoalan liiton toimitusjohtaja.