Mistä on kyse? Marokkolainen nuori mies puukotti kymmentä ihmistä Turussa 18.8.2017

Kaksi uhreista kuoli

Turun puukotustapauksen jälkeen suomalaisten huoli, pelko ja ylireagointi on näkynyt hätäkeskuksen puheluissa

Soittajat ilmoittavat olemattomista asioista hätäkeskukseen

Väärästä tiedosta voi käynnistyä viranomaisten suurhälytys

Hätäkeskus on saanut eri puolilta maata ilmoituksia olemattomista terroristeista Turun puukotusten jälkeen. Poliisin tarkastettua tilanne on selvinnyt, että kerrottu uhka on ollutkin mielikuvituksen tuotetta.

– Vähän on ollut sellaista ilmassa, että nähdään olemattomia asioita ja soitetaan aika helposti hätäkeskukseen, sanoo Häken asiantuntija Tiina Rantanen.

Ihmisten reaktioita Rantanen kuvaa vainoharhaisiksi: kuultua pamausta luullaan laukaukseksi, käsilaukkua puukoksi ja kaapuun pukeutunutta naista bussipysäkillä terroristiksi.

– Ihmiset ovat varpaillaan.

Turussa ihmiset olivat muutaman viikon puukotustapauksen jälkeen normaalia enemmän varpaisillaan. Rantasen mukaan tilanne on Turussa rauhoittunut hiljalleen, mutta muu Suomi ylireagoi vieläkin helposti.

Turun tapauksen jälkeen hätäkeskuspuheluiden sisältö on muuttunut rasistisemmaksi.

– Jonkun verran ihmiset ovat kokeneet pahaa oloa tai vihaa maahanmuuttajia kohtaan, ja he ovat purkaneet pahaa oloa päivystäjille, Rantanen kertoo.

Juoruja puukotuksista ja putkipommeista

Turun tapaus on myös antanut tilaa juoruille ja suorille valheille. Esimerkiksi viime perjantaina Joensuussa kiersi "tieto", että kauppakeskuksessa olisi tapahtunut puukotus ja ihminen olisi hypännyt tai tippunut alas kauppakerroksen yläkerroksesta.

"Tieto" levisi kulovalkean tavoin kaupungissa.

Todellisuudessa ihminen oli saanut sairaskohtauksen kauppakeskuksessa. Paikalle hälytetyt ensihoitajat joutuivat soittamaan paikalle poliisin, koska uteliaat ihmiset häiritsivät hoitajien työtä ja kuvasivat elvytystä.

– Haluaisitko, että sinua tai läheisiä kuvattaisiin onnettomuuden tai sairaskohtauksen aikana, tuhahtaa Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö Markus Viitaniemi.

Suomalaisten varpaillaan olemisesta ja väärien tietojen leviämisestä kertoo esimerkiksi Kuopion keskustassa tapahtuneesta puukotuksesta tiedottaminen. Nopeasti veriteon jälkeen poliisi korosti, että kyse ei ole terrori-iskusta.

Joissakin tapauksissa virhellistä tai valheellista tietoa levitetään tarkoituksella, Markus Viitaniemi arvioi. Esimerkiksi Imatran kolmoissurman jälkeen netin keskustelupalstoilla, sosiaalisessa mediassa ja valemediassa alkoi liikkua paljon virheellistä ja valheellista tietoa.

Itäisessä Suomessa villit, epävarmat ja valheelliset tiedot ovat levinneet kulovalkean tavoin. Joensuussa ulkomaalaisen omistama pizzeriassa oli tulipalo pian Turun puukotustapauksen jälkeen. Poliisi tutkii tapausta tuhopolttona.

Juorujen mukaan pizzeriasta olisi löytynyt räjähtämätön putkipommi. Samaan hengenvetoon juorut syyllistivät ulkomaalaisia pommin tekemisestä. Mikään näistä juoruista ei pitänyt paikkaansa.

Perättömästä ilmoituksesta jopa vuosi vankeutta

Poliisille virheellisiä tai valheellisia ilmoituksia tulee vähemmän kuin hätäkeskukselle.

– Perätön vaarailmoitus on rangaistava teko. Rikoslain mukaan siitä voi saada enimmillään vuoden vankeusrangaistuksen, kertoo rikoskomisario Simo Hämäläinen Itä-Suomen poliisista.

Hätäkeskuksen asiantuntija Tiina Rantanen sanoo, että on parempi soittaa kuin jättää soittamatta hätäkeskukseen, jos tuntee olonsa uhatuksi. Olisi kuitenkin hyvä, että uhkasta oli sanottavana jotain konkreettista.

– Mikä aiheuttaa pelon tai uhatuksi tulemisen tunteen? Pitäisi olla jotain muutakin kuin että ulkomaalainen ihminen on jossakin.

Jokainen turha hälytys voi maksaa ihmishengen

Hätäkeskus ottaa jokaisen ilmoituksen todesta. Väärä tieto voi käynnistää suuren viranomaisoperaation. Esimerkiksi elokuussa hätäkeskus teki suuronnettomuushälytyksen, kun ihminen ilmoitti useiden henkilöiden jääneen veden varaan (siirryt toiseen palveluun).

Paikalle lähti kaksi helikopteria, kaksi ambulanssia, neljä paloautoa ja kenttäjohtajat. Selvisi, että ilmoitus oli tehty kiusallaan.

Tiina Rantanen arvioi, että ilmoittajat eivät välttämättä ymmärrä, että jokainen ambulanssi tai poliisipartio on pois toisesta tehtävästä. Eloton ihminen saattaa joutua odottamaan kauempaa tulevaa ambulanssia, koska lähempänä ollut on hälytetty olemattomalle onnettomuuspaikalle.