Näin vertailu tehtiin Yle sai tiedot kunnissa mitattujen internetnopeuksien keskiarvoista Aalto-yliopiston Nettitutka-sovelluksesta.

Nettitutka on sovellus, jonka avulla käyttäjä voi mitata käyttämänsä internetyhteyden sen hetkisen nopeuden. Nopeuden lisäksi Nettitutka kerää käyttäjiltään tiedon siitä, missä nopeus on mitattu.

Nettitutkan tietojen pohjalta Yle laski niistä kunnista, joissa oli tehty yli 500 mittausta, mobiilin ja kiinteän laajakaistan nopeuksien keskiarvon siten, että latausnopeudella on enemmän painoarvoa kuin lähetysnopeudella.

Nettitutkan verkkosivut (siirryt toiseen palveluun)

Nopeimmat nettiyhteydet löytyvät suurten kaupunkien lähikunnista, kertoo Ylen vertailu.

Kymmenen parhaan nettikunnan joukosta löytyy muun muassa Kerava, Lempäälä, Raisio ja Pirkkala. Suurista kaupungeista listalle yltää vain Tampere.

Siinä missä Keravalla mobiililiittymän latausnopeus on 20 megaa, on Helsingissä vastaava luku 16.

– Näissä parhaissa kunnissa on rakennettu 4G-verkkoa, mutta asiakasmäärät eivät ole niin isoja kuin suurimmissa kaupungeissa. Esimerkiksi Helsingissä on nähty ilmiötä, jossa keskimääräiset käyttönopeudet eivät nouse, sillä käyttäjiä on niin paljon, sanoo Aalto-yliopiston professori Jukka Manner.

Yle Uutisgrafiikka

Jukka Manner on mukana Aalto-yliopiston Nettitutka-sovelluksessa, jonka tietoihin myös Ylen vertailu perustuu. Nettitutka on sovellus, jonka avulla käyttäjä voi mitata käyttämänsä internetyhteyden sen hetkisen nopeuden. Nopeuden lisäksi Nettitutka kerää käyttäjiltään tiedon siitä, missä nopeus on mitattu.

"Pitäisi puhua saavutetusta nopeudesta"

Operaattorit mainostavat internetyhteyksiä huippunopeuksilla. Nettitutkan tiedot kuitenkin näyttävät, että keskimääräiset nopeudet voivat jäädä kauaksi huippunopeuksista.

– Pitäisi puhua todellisesta, saavutetusta nopeudesta, sillä se on käyttäjän kannalta paljon oleellisempi. Jos ajaa Helsingistä Rovaniemelle, ei koko matkan nopeutta mainosteta Lahden moottoritien ajonopeudella. Kyllä se on keskiarvo, joka ratkaisee.

Toisaalta yhteyden nopeuteen vaikuttavat monet operaattorista riippumattomat seikat, kuten sijainti, laitteen malli ja se, kuinka paljon käyttäjiä verkossa on, joten operaattorien voi olla vaikeaa taata tiettyjä keskinopeuksia.

"Riittävä nopeus on 10 megaa"

Mannerin mielestä intenernetyhteyden oleelliset hyödyt eivät välttämättä enää 50 megan jälkeen kasva, vaikka nopeus kasvaisikin. Itse asiassa ihmiset tulisivat hänen mukaansa toimeen pienemmilläkin nopeuksilla.

– Riittävä nopeus yhdelle ihmiselle on kymmenen megaa. Sillä mikä tahansa palvelu toimii ihan hyvin. Jos saisin valita, ottaisin mieluummin tasaisen kymmenen megan yhteyden kaikkialla, kuin sen, että välillä yhteys on yhden megan ja välillä sata megaa.

Yle Uutisgrafiikka

Esimerkiksi vertailun häntäpäähän sijoittuvassa Kemiönsaaressa kiinteän laajakaistan latausnopeus jää vain kolmeen megaan.

Mobiilia vai kuitua Suomeen?

Ihmisten internetin käyttö siirtyy yhä enemmän mobiiliin, mikä tulisi Mannerin mielestä huomioida myös internetverkossa. Suomen virallisena tavoitteena on, että kaikki vakinaiset asunnot olisivat kahden kilometrin etäisyydellä sadan megan yhteyden mahdollistavasta valokuitu- tai kaapeliverkosta

– Mobiili on niin paljon helpompi, ja kuluttajat käyttävät kannettavia laitteita käytetään yhä enemmän. Kymmenen megaa ei ole mahdoton tuottaa mobiilisti ja sillä toimii palvelu kuin palvelu, niin en näe kuluttajan kannalta tarpeellisena, että tarvitsee rakentaa sadan megan valokuitu- tai kaapeliverkostoa kaikkialle.

Molempia kuitenkin tarvitaan, muistutetaan liikenne- ja viestintäministeriöstä.

– Ne liittyvät toisiinsa. Mobiiliiverkko tarvitsee pohjalleen kuitua. Nyt kehitteillä on 5G, joka edellyttää tiheämpää verkkoa. Tulevaisuudessa kuitua tarvitaan esimerkiksi sen takia, että robottiautot tarvitsevat tiheän tukiverkon toimiakseen luotettavasti, sanoo viestintäneuvos Olli-Pekka Rantala.