Syyrilainen Maher saapui Saksaan vuonna 2015. Hän pelkää maahanmuuttovirastoa koskevan skandaalin vaikeuttavan turvapaikan saaneiden asemaa, jos politiikka kovenee kohun seurauksena.

Syyrilainen Maher saapui Saksaan vuonna 2015. Hän pelkää maahanmuuttovirastoa koskevan skandaalin vaikeuttavan turvapaikan saaneiden asemaa, jos politiikka kovenee kohun seurauksena. Uwe Tautenhahn

BremenKeskimäärin 1 500 euroa. Sen verran maksaa syyrialainen passi tai henkilötodistus pimeillä markkinoilla Euroopassa. Syyriasta Saksaan vuonna 2015 paennut Maher, 36, näyttää Bremenissä kännykästä yhtä Facebook-ryhmää, jossa passeja on kaupan.

Ryhmässä keskustellaan arabiaksi. Potentiaaleja asiakkaita ovat usein muualta kuin Syyriasta tulleet arabiankieliset turvapaikanhakijat. He voivat esiintyä syyrialaisina, koska kieli on yhteinen.

Laillisia reittejä matkustaessa sotaa käyvän Syyrian passi on lähes arvoton. Mutta Saksassa sillä voi saada turvapaikan.

Maahanmuuton huippuvuonna 2015 liittokansleri Angela Merkel sanoi saksalaisille “wir schaffen das”. Me pystymme siihen, hoidamme tämän kunnialla. Hän tarkoitti lopulta yli miljoonaa Saksaan tullutta turvapaikanhakijaa. Sotaa paenneille syyrialaisille käytännössä luvattiin turvapaikka.

Nyt Saksassa kysytään, pystyimmekö todella.

1 200 turvapaikanhakijaa saattanut saada turvapaikan ilman perusteita

Saksaa on viikkojen ajan ravistellut paljastus, jonka mukaan jopa 1 200 turvapaikanhakijaa on saattanut saada turvapaikan ilman päteviä perusteita vuosien 2013 ja 2016 välillä. Syynä on mahdollisesti lahjukset.

Skandaalin keskellä on Saksan maahanmuutto- ja pakolaisviraston (Bamf) toimipiste Bremenissä Pohjois-Saksassa. Siltä jäädytettiin toukokuussa oikeus myöntää turvapaikkoja. Nyt kaikki viraston vuoden 2000 jälkeen myöntämät turvapaikat selvitetään.

Bremenin syyttäjänviraston edustaja Frank Passade sanoo, että tutkinta koskee kuutta ihmistä. Mukana on paikallisen maahanmuuttoviraston ex-johtaja, kolme lakimiestä, yksi tulkki ja yksi välittäjänä toiminut henkilö. Uwe Tautenhahn

Epäiltynä on Bremenin toimipisteen entinen johtaja, jota kutsutaan Saksan lehdistössä nimellä Ulrike B. Hän on asianajajansa välityksellä kiistänyt syytökset. Tutkinta kohdistuu myös kolmeen lakimieheen, yhteen tulkkiin ja yhteen välikätenä toimineeseen henkilöön.

Kohun keskellä oleva maahanmuuttovirasto sijaitsee Bremenin keskustasta syrjässä Vegesackin alueelle. Ruskean virastotalon luo ei päästetä enää toimittajia. Aidan läpi näkyy, miten vuoroaan odottavat perheet pelaavat pihalla jalkapalloa.

Kuvaaminen tuo paikalle nopeasti poliisit, jotka vaativat nähdä paperit ja ottavat henkilötiedot ylös.

Saksalaisten luottamus maahanmuuttovirastoon pohjalukemissa

Bamfin ympärillä eskaloituva skandaali on selvästi erittäin herkkä kysymys Saksassa.

Saksalaisten luottamus maahanmuuttovirastoon on mielipidetiedustelun mukaan pohjalukemissa. Viranomaiset syyttävät skandaalista poliitikkoja ja poliitikot toisiaan.

Turvapaikan jo saaneet pelkäävät puolestaan asemansa puolesta.

– Ajattelimme aina, että Saksassa vallitsee järjestys eikä ole korruptiota, mutta nyt moni joutuu uuteen selvitykseen ja pelkää tulevaisuutensa puolesta, Maher sanoo Ylelle Bremenissä.

Kohu on laajentunut satamakaupungista valtakunnalliseksi. Kohun aallot alkavat nyt iskeä Saksan ylimpään johtoon asti.

Merkeliltä odotetaan vastauksia

Kuka tiesi, mitä ja milloin? Nämä ovat todennäköisesti pääkysymyksiä, kun liittokansleri Merkel astuu tänään keskiviikkona liittopäivien eli parlamentin tentattavaksi. Liittokanslerin kyselytunti on tämän vaalikauden uudistus - Merkel on ensimmäistä kertaa suoraan kansanedustajien grillattavana.

Angela Merkel joutuu vastaamaan liittopäiville Bremenin tapahtumista. Clemens Bilan / EPA

Bremen lienee yksi pääaiheista, vaikka kyselytuntia ei skandaalin vuoksi järjestetäkään. Liittokanslerilta vaaditaan selitystä siitä, tiesikö hän epäselvyyksistä jo ennen niiden paljastumista huhtikuussa ja miten laajamittainen väärinkäyttö ylipäätään oli mahdollista.

Oppositio ottaa skandaalista kaiken hyödyn irti. Arvostelijoiden mukaan Bremenin tapaus osoittaa, että Merkelin turvapaikanhakijoille myötämielinen politiikka epäonnistui.

Maahanmuuttovastainen Vaihtoehto Saksalle (AfD) ja liberaalipuolue FDP vaativat parlamentaarisen tutkintalautakunnan perustamista.

Skandaali lyö kiilaa myös Merkelin hallituksen sisällä. Sosiaalidemokraattisesta puolueesta SPD:stä on vaadittu Merkeliä selvittämään, mitä hän tiesi Bamfin ongelmista ja missä vaiheessa. SPD istuu hallituksessa yhdessä Merkelin kristillisdemokraattisen CDU:n ja sen baijerilaisen sisarpuolueen CSU:n kanssa.

CSU:n johtohahmo, sisäministeri Horst Seehofer astui virkaan epäiltyjen väärinkäytösten jo tapahduttua ja selvittää nyt tapausta. Hän on ollut yksi Merkelin pakolaispolitiikan kovaäänisimmistä arvostelijoista jo vuosia.

Epäluulot lisääntyneet

Bremeniläisessä luokkahuoneessanigerialainen Paul Lucky ja eritrealainen Mulue Kfele lukevat monisteista vuoropuhelua saksaksi. Saksan opettaja Anke Assouroko seuraa vierestä.

– Näin voi sanoa, kun kollega on jäämässä eläkkeelle. Siitä tässä on kyse, Assouroko selittää tehtävää, jossa opetellaan kielen lisäksi kulttuuria.

Saksalainen Anker Assouroko vetää bremeniläisessä opetuskeskuksessa kielikursseja. Syyrialainen Maher on asunut Saksassa vuodesta 2015. Uwe Tautenhahn

Bremenissä opiskellaan nyt paljon saksaa. Joka kolmannella kaupungin noin 600 000 asukkaasta on maahanmuuttajatausta. Turvapaikanhakijoita tuli vuonna 2015 noin 12 000 ja sen jälkeenkin tuhansia.

Bremenin päärautatieasemalla roikkuu yhä lippu, jossa lukee “tervetulotoivotusten asema”.

Assourokon mukaan Willkommenskultur eli tervetulokulttuuri oli Bremenissä hyvin vahva muuttoliikkeen ollessa huipussaan vuonna 2015. Ihmiset ottivat uudet tulijat innoissaan vastaan, kuten monessa muussakin saksalaiskaupungissa.

Nyt tunnelma on alkanut muuttua. Assourokon mukaan on tavallista, että alun euforia hiipuu. Päiväkodit ja koulut täyttyvät uusista tulijoista, ja paikkoja voi olla vaikea löytää. Osa turhautuu.

Myös turvapaikkaskandaali on alkanut näkyä epäluulona.

– Eron huomaa jo. Ihmisillä on tunne, ettei kaikki ole niin kuin pitäisi, Assouroko sanoo. Hän järjestää kielen opetuksen lisäksi muita kotoutumiskursseja.

– Bremeniläiset eivät enää luota viranomaisiin.

18 000 tapausta uuteen selvitukseen

Osana väärinkäytöksiinliittyvää selvitystä 18 000 turvapaikkatapausta otetaan Bremenissä uuteen selvitykseen. Sen vuoksi nyt myös turvapaikan saaneet alkavat olla epäluuloisia.

Syyrialainen Maher tuli Saksaan tavallista reittiä: Turkista Kreikkaan ja Balkanin reittiä kohti pohjoista. Hän sai turvapaikan nopeasti vuonna 2015. Maher puhuu sujuvaa saksaa.

Maher haluaa esiintyä vain etunimellään, koska ei halua mahdollisten työnantajien löytävän häntä googlaamalla ja leimaavan jutun perusteella pakolaiseksi. Hän kertoo saaneensa it-asiantuntijan koulutuksen.

Oleskelulupa on kolmeksi vuodeksi. Koska Bremenin tutkinta on paisunut valtakunnalliseksi poliittiseksi kriisiksi, Maher pelkää sen vaikuttavan seuraavan oleskeluluvan saamiseen.

– Pelkään menettäväni sen elämän, jonka olen tänne rakentanut.

Hän sai ensimmäisen myönteisen päätöksensä Saksan koillisosan Mecklenburg-Etu-Pommerista eli eri osavaltiosta kuin Bremen. Turvapaikanhakijat tiesivät, että siellä päätöksen saa nopeasti. Harva tulija pyrki sinne vuonna 2015 alueen maahanmuuttovastaisen maineen vuoksi, minkä vuoksi jonoja ei ollut.

Afrikkalaistaustaisia maahanmuuttajia Bremenin rautatieasemalla. AOP

Maherin prosessi oli helppo, sillä tulkki tunnisti hänet aksentin perusteella heti Damaskoksesta kotoisin olevaksi. Haastatteluja oli vain yksi.

Bremen tunnettiin "helppona" paikkana saada turvapaikka

Myös Bremen tunnettiin turvapaikanhakijoiden keskuudessa “helppona”, mutta eri syistä. Tilastojen mukaan Bremenissä on annettu useammin myönteisiä turvapaikkapäätöksiä kuin monissa muissa osavaltioissa.

Siksi Saksassa kysytään, miten tilanteeseen herättiin vasta nyt.

Bremenin skandaali vaikuttaa jo ilman tuomioita saksalaiseen yhteiskuntaan. Die Welt -lehden teettämän mielipidetiedustelun mukaan 80 prosenttia saksalaisista ei luota enää maahanmuuttoviraston päätöksiin.

Kielenopettaja Assouroko antaa oppilaille tehtäviä ja tulee jatkamaan haastattelua. Kysytään häneltä, oliko Merkel sittenkään oikeassa. Selvisikö Saksa kunnialla tulijoiden vyörystä?

Assouroko sanoo, että Saksa onnistui monella tapaa. Mutta osin myös epäonnistui. Hän näyttää samana päivänä Bremenin viranomaisille lähettämäänsä vetoomusta, jonka mukaan turvapaikkapäätöksiä tekeville viranomaisille pitäisi antaa vakituinen työsuhde. Määräaikaisuudet vaikeuttavat pätevien päätösten tekemistä.

Assourokon pelkää, että epäluulo viranomaisia kohtaan saattaa kääntyä nyt epäluuloksi maahanmuuttajia kohtaan.

– Kun ihmisten hyvä tahto ei saa tarpeeksi tukea viranomaisten toiminnasta, se hiipuu pois.