Tällä tietoa translain uudistus jättää nuoret sivuun. Taysin nuorisopsykiatrian ylilääkäri ei ole asiasta huolissaan.

13-vuotias helsinkiläinen Nuutti Auvinen on transpoika.

Julkisen liikenteen käyttö, ulkomaille matkustaminen tai lääkärikäynnit eivät ole hänelle yhtä yksinkertaisia kuin valtaosalle ihmisistä, koska hoitotietokannoissa, passissa ja muissa virallisissa asiakirjoissa näkyvä sukupuolimerkintä aiheuttaa usein hämmennystä.

Auvinen on joutunut selittämään, miksi hän käyttää naisen bussikorttia. Sukupuolimerkinnän takia häntä tytötellään paljon esimerkiksi lääkärissä.

– Kerran sanoin asiasta, ja sain vastauksen joka oli luokkaa "älä höpsi". Elämä helpottuisi, jos juridisen sukupuolimerkinnän saisi vaihdettua.

Hallitusohjelmassa luvataan uudistaa translakia ja erottaa sukupuolen korjauksen juridinen ja lääketieteellinen prosessi toisistaan.

Ohjelmaan on kuitenkin kirjattu, että juridinen korjaus, eli henkilörekisteritiedoissa olevan sukupuolimerkinnän muuttaminen, olisi mahdollista vain täysi-ikäisille.

Lain valmistelussa ei voida ohittaa alaikäisten transihmisten tilannetta. Eduskunnan HLBTI-verkosto

Auvinen varmistui sukupuoli-identiteetistään kaksi vuotta sitten, mutta on omien sanojensa mukaan tiennyt asian jollain tavalla jo pienestä pitäen.

– Lapsena halusin esimerkiksi ottaa paidan pois ulkona, enkä ymmärtänyt, miksei se ole ok.

Auvisen mielestä translain uudistaminen pitäisi tehdä laajemmin kuin mitä hallitusohjelmassa nyt määritellään. Monet järjestöt ja poliitikot ovat samaa mieltä.

Nuutti Auvinen luotti siihen, että hänen perheensä suhtautuu transsukupuolisuuteen hyvin. Auvisen ystäväpiirissä on paljon sateenkaarinuoria, joiden kanssa asioista on myös ollut helppo puhua. Antti Haanpää / Yle

Eduskunnassakin erimielisyyttä

Setan nuorisotyön koordinaattorille Lotte Telakivelle alaikäisten rajaaminen juridisen sukupuolen korjauksen ulkopuolelle on pettymys.

– Kansainvälinen kehityksen suuntakulku on toinen, joten olisi mahtavaa, että Suomessakin saataisiin kokonaisuudistus tehtyä kerralla.

Telakivi kertoo, että esimerkiksi Norjassa (siirryt toiseen palveluun) lainsäädäntö mahdollistaa sukupuolimerkinnän vaihtamisen huoltajien avustuksella jo kuuden vuoden ikäisille lapsille.

Ihmisoikeusjärjestöjen lisäksi eduskunnan HLBTI-verkosto on tyytymätön siihen, että mahdollisuutta sukupuolimerkinnän korjaamiseen ei anneta nuorille.

– Translapset ovat yksi haavoittuvimmista lapsiryhmistä, johon kohdistuu Suomessa erittäin paljon ennakkoluuloja ja kyseenalaistamista. Translain valmistelussa ei voida ohittaa alaikäisten transihmisten tilannetta, HLBTI-verkoston jäsenet toteavat kannanotossaan.

Myös lapsiasiavaltuutettu (siirryt toiseen palveluun) on tuonut esiin sen, että lakiesitystä tehdessä on huolehdittava lasten oikeuksien toteutumisesta.

Translain uudistus oli hallitusneuvotteluissa oikeusvaltion kehittäminen -alaryhmän vastuulla. Alaryhmää puheenjohtanut Dan Koivulaakso (vas.) ei kerro syitä sille, miksi mahdollisuus juridisen sukupuolen korjaamiseen koskee hallitusohjelman kirjauksessa vain täysi-ikäisiä.

Setan nuorisokoordinaattori Lotte Telakiven mukaan nuoret ovat usein sinut identiteettinsä kanssa, mutta yhteiskunnan syrjivät asenteet herättävät heissä ihmetystä. Antti Haanpää / Yle

Ylilääkäri ei näe tarvetta juridisen ikärajan muuttamiselle

Alaikäisten kokemia sukupuoliristiriitoja on tutkittu Helsingin ja Tampereen yliopistollisten sairaaloiden nuorisopsykiatrisissa yksiköissä vuodesta 2011.

Taysin nuorisopsykiatrian vastaava ylilääkäri, professori Riittakerttu Kaltiala kertoo, että tutkittavien vuosittainen määrä on viisinkertaistunut 2010-luvun aikana. Nykyään alaikäisiä ihmisiä hakeutuu transsukupuolisuustutkimuksiin yhteensä noin 200 vuodessa.

Kaltiala ei pidä sukupuolen juridisen korjaamisen ikärajaa huonona asiana. Kaikki transsukupuolisuustutkimuksiin menevät nuoret eivät hänen mukaansa tarvitse sukupuolen juridista korjaamista.

– Merkittävällä osalla tutkimuksiin hakeutuvista nuorista identiteetti ja persoonallisuuskehitys ovat laaja-alaisesti kesken, eli ongelmia ei ole ainoastaan sukupuolen kokemuksessa, Kaltiala sanoo.

Joidenkin nuorten sukupuoli-identiteetti on vahvasti selvillä, vaikka nuoruuden kehitys kokonaisuudessaan ei olisi vielä päättynyt. Heidän tapauksessaan sukupuolimerkinnän muutoksesta ei Kaltialan mukaan olisi haittaa.

– Osan kohdalla taas on hyvä, että asiaa jarrutetaan. Alaikäiset joutuvat muutenkin odottamaan monia asioita täysi-ikäisyyteen saakka.

Kaltiala muistuttaa, että sukupuolen kokemusta voi ilmentää ja erilaisia identiteettejä kokeilla ilman juridista muutostakin.

– Identiteettikokeilut ja identiteetin etsiminen kuuluvat nuoruuteen. Itse asiassa pitäisi miettiä, kenen etu se oikein on, että nuoria pitäisi tässä asiassa kauheesti kiirehtiä.

Lääketieteellinen korjausprosessi on pitkä ja vakava

Lotte Telakiven mukaan sukupuoliristiriitaa kokevat nuoret eivät saa riittävästi tukea. Setan alaisuudessa toimivalla sukupuolen moninaisuuden osaamiskeskuksella olisi enemmän asiakkaita kuin mitä he pystyvät vastaanottamaan, ja myös julkisessa terveydenhuollossa on hitautta.

– Kriteerit korjausprosessiin pääsemiselle ovat aika tarkat, jolloin nuori saattaa jäädä vaille tarvitsemaansa oikea-aikaista tukea, Telakivi sanoo.

Lastenpsykiatrian piirissä voidaan käsitellä sukupuoliristiriidan kokemuksia, mutta lähete transpolille tehdään yleensä vasta 13 vuotta täyttäneille.

Nuutti Auvinen pyysi lähetettä 12-vuotiaana, mutta sai sen täytettyään 13. Vielä hän ei ole päässyt tutkimuksiin.

Pitää olla varma, että tilanne on pysyvä, jotta ei tulisi katumisia. Riittakerttu Kaltiala, Taysin nuorisopsykiatrian ylilääkäri

Professori Kaltiala kertoo, että kansainvälisten seurantatutkimusten mukaan neljä viidesosaa vastakkaiseen sukupuoleen lapsuudessa identifioituneista ihmisistä kokee puberteetin käynnistyttyä toisin.

Siksi hoidon harkintaa sisältäviä tutkimuksia tai mitään hoitoja ei voi tehdä aiemmin.

Murrosikää jarruttavat hoidot, joita kutsutaan blokkerihoidoiksi, esitetään Kaltialan mukaan julkisuudessa usein väärin. Niistä on hyötyä vain tietylle potilasryhmälle: sellaisille transnuorille, jotka hakeutuvat sukupuoli-identiteettinsä vuoksi tutkimuksiin varhain ennen sukukypsäksi kehittymistä, mutta joilla puberteetti on kuitenkin jo alkanut.

Nuorten hoidot transpoliklinikoilla Ennen puberteettia nuori voi päästä konsultaatiokäynnille ja myöhempien tutkimustarpeiden kartoitukseen.

Ns. blokkerihoidot sopivat vain nuorille, joiden puberteetti on alkanut, mutta yhä käynnissä.

Valtaosa tutkimuksiin hakeutuvista nuorista alkaa pohtia asiaa yläkouluikäisinä.

Hormonaalisia muuntohoitoja annetaan aikaisintaan 16-vuotiaille.

Alaikäisille ei tehdä kirurgisia toimenpiteitä.

Kaltiala on hyvillään siitä, että terveydenhuollon resursseja ei jatkossa enää tarvitse käyttää lausuntojen antamiseen aikuisten juridista sukupuolen korjausta varten.

Transpoliklinikoiden varsinainen työ ei kuitenkaan muutu miksikään siitä, että sukupuolen juridinen ja lääketieteellinen korjaus erotetaan toisistaan. Tutkimus on joka tapauksessa vaativa prosessi.

– Ihmisen terveeseen ja normaalisti toimivaan kroppaan tehdään palautumattomia interventioita – se on vakava asia. Pitää olla varma, että tilanne on pysyvä, jotta ei tulisi katumisia.

Nuorisojärjestöt tahtoivat translakiin kokonaisuudistuksen

Hallitusneuvottelujen alla 40 järjestöä julkaisivat kannanoton (siirryt toiseen palveluun), jossa Suomeen vaadittiin sateenkaaripoliittista toimintaohjelmaa ja muun muassa translain kokonaisuudistusta.

Allekirjoittaneiden joukossa ovat muun muassa Setan, Trasekin ja Ihmisoikeusliiton lisäksi kaikkien hallituspuolueiden nuorisojärjestöt: demarinuoret, vasemmistonuoret, vihreät nuoret, Svensk ungdom ja keskustanuoret.

Keskustalle translain uudistuksesta voi tulla omantunnon kysymys, jossa poliitikot saavat halutessaan äänestää puolueen linjan vastaisesti. Puolueen nuorisojärjestö (siirryt toiseen palveluun) kritisoi, ettei asia saisi olla niin.

Nuorempi sukupolvi vaikuttaa myös politiikan ulkopuolella edeltäjiään suvaitsevaisemmalta. Nuorten pride -tapahtumassa käsityöpajaa pitävä 16-vuotias Eleonora Byckling on tutustunut lukiossa transsukupuolisiin ja sukupuolettomiin ihmisiin.

Byckling kertoo, että Kallion lukiossa sukupuolivähemmistöihin suhtaudutaan avoimin mielin ja sateenkaari-ihmisten oikeuksista puhutaan toisinaan oppitunneillakin. Hänen tuttaviensa keskuudessa translain uudistuksesta on kohistu.

– Tämä tuntuu heistä epäreilulta. Kun ymmärtää itseään, että kuka on, niin saattaa olla tosi suuri juttu, että sitä ei kuitenkaan saa minnekään virallisesti. Että joutuu vaan odottamaan, Byckling kuvailee.

Eleonora Bycklingillä on sekä Suomen että Venäjän kansalaisuus. "Suomessa tasa-arvoasiat ovat todella paljon paremmin", hän sanoo. Antti Haanpää / Yle

Lue myös:

Tommi Kinnusen kolumni: Koululaisen sukupuoli ei poliitikolle kuulu

Kun Paulasta tuli Alexander, hän joutui valitsemaan huippu-urheilun ja hyvinvoinnin väliltä: "Elämäni on hyvä nyt"