Izvor: Tanjug / Tanja Valič

U Srbiji se komemorativnim skupovima, polaganjem venaca i cveća na spomenike obeležava 17 godina od početka napada NATO na SR Jugoslaviju 1999. godine.

Držаvna ceremonija povodom obeležаvаnjа Dаnа sećаnjа nа žrtve NATO agresije koju je predvodio premijer Srbije Aleksаndаr Vučić održana je kod Spomenikа poginulim grаđаnimа na Varvarinskom mostu.

Vučić je poručio da je prošlo 17 godina od još jednog rata u kome je samo smrt pobedila.

Predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da su sva mesta stradanja tokom NATO bombardovanja, a najviše Kliničko-bolnički centar "Dragiša Mišović" u Beogradu, sramota jedne civilizacije na kraju 20. veka.

Izvor: Tanjug / Rade Prelić

Nakon što je položio venac na Spomenik pripadnicima Vojske Jugoslavije i pacijentima te zdravstvene ustanove poginulim u maju 1999. godine, Nikolić je kazao da agresor nije birao koga će ubiti - civile ili vojnike.

"Na današnji datum svake godine pokušavam da odem na neko drugo mesto stradanja, bez obzira da li su poginuli civili ili vojnici. Sva ta mesta, a ovo najviše predstavljaju sramotu jedne civilizacije na kraju 20. veka", rekao je Nikolić.

Izvor: Tanjug / Rade Prelić

Venac je položio i gradonačelnik Beograda Siniša Mali koji je ocenio da je obaveza države da čuva uspomenu na stradale, ali i da vodi odgovornu politiku koja će Srbiju činiti faktorom mira i stabilnosti.

U raketnom napadu NATO-a 20. maja 1999. godine poginulo je sedam pripadnika Gardijske brigade Vojske Jugoslavije i tri pacijenta KBC "Dragiša Mišović".

Izvor: Wikipedia/Darko Dozet

Ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović je u Ulici Kneza Miloša u Beogradu položio venac na spomen ploču pripadnicima MUP-a koji su poginuli u NATO bombardovanju.

Stefanović je u izjavi novinarima rekao da je tokom 77 dana NATO bombardovanja poginulo 167 pripadnika MUP Srbije i da se njihova žrtva ne sme zaboraviti.

POVEZANE VESTI MUP odobrio između ostalih i skup Srpskog nacionalnog fronta

Ministar odbrane Zoran Đorđević je u Prokuplju odao počast i položio vence na spomenik poginulim Topličanima u ratovima od 1990. do 1999. godine. U osvrtu na današnji dan 1999. godine, Đorđević je podsetio da je prvi udar u NATO agresiji na tom području izveden u 20:05 časova bombardovanjem centra veze u prokupačkoj kasarni i da je te večeri pala prva žrtva bombardovanja, vojnik Boban Nedeljković.

"Počeo je tada događaj bez presedana u novijoj svetskoj istoriji - 78 dana konstantnog bombardovanja. Vojska Jugoslavije je tokom NATO agresije izgubila 659 pripadnika, od kojih je 628 poginulo, dok se 31 vodi kao nestao", rekao je on.

Đorđević je istakao da su vojska i narod su pokazali neraskidivu vezu u borbi za svoju domovinu, a "na braniku otadžbine stajala je naša hrabrost i mladost".

Polaganjem venca na Spomen-obeležje poginulim pripadnicima Ratnog vazudhoplovstva (RV) i Protivvazduhoplovne odbrane (PVO) ispred Komande tog roda vojske u Zemunu odata je počast pripadnicima tog roda vojske poginulim tokom NATO bombardovanja.

Na platou ispred zgrade Komande RV i PVO vence su položile porodice i prijatelji palih boraca, predstavnici RV i PVO, gradski menadžer Goran Vesić, presednik opštine Zemun Dejan Matić, član gradskog veća Stevo Tatalović, a vikarni vladika Srpske pravoslavne crkve Arsenije održao je pomen.

Na spomen-obeležje Milici Rakić u Tašmajdanskom parku venac će položiti Goran Vesić i pomoćnik ministra u Ministarstvu rada zapošljavanja i socijalne politike Milan Popović.

Godišnjica bombardovanja biće obeležena i na brdu Straževica polaganjem venaca na spomen-obeležje poginulim vojnicima. Toj manifestaciji prisustvovaće predstavnici Generalštaba Vojske Srbije, boračkih organizacija, grada Beograda i porodica poginulih vojnika.

Izvor: Wikipedia/ user JU580

Predsednik pokreta Dveri Boško Obradović govorio je ispred Vlade Srbije u Beogradu na obeležavanju godišnjice početka bombardovanja, a Srpska radikalna stranka najavila je da će na mitingu u Beogradu podsetiti na godišnjicu "varvarskog NATO bombardovanja Srbije".

Napadi NATO započeti 24. marta, trajali su 11 nedelja i u njima je, prema procenama različitih izvora, poginulo od 1.200 do 2.500 ljudi. U bombardovanjima koja su bez prekida trajala 78 dana, teško su oštećeni infrastruktura, privredni objekti, škole, zdravstvene ustanove, medijske kuće, spomenici kulture.

Napadi na Jugoslaviju počeli su 24. marta 1999. nešto pre 20.00 časova na osnovu naređenja tadašnjeg generalnog sekretara NATO-a Havijera Solane, a jugoslovenska vlada iste noći proglasila je ratno stanje.

Akcija NATO-a, koju su Vlada SRJ, ali i brojni pravni stručnjaci nazvali agresijom, usledila je posle neuspešnih pregovora o rešenju krize na Kosovu u Rambujeu i Parizu, februara i marta 1999. godine.