Hallintarekisterin seuraus: 20 miljardin sote-hankintojen sidonnaisuudet voivat jäädä piiloon

Hallintarekisteri ilmestyi valiokunnan esityslistalle yhtäkkiä, vuoden tauon jälkeen, vaikka hallitus oli luvannut jättää sen menneisyyteen. Asiaa käsitellään tänään tiistaina eduskunnassa. Muun muassa poliisi vastustaa hallintarekisteriä, sillä se uskoo hallintarekisterin lisäävän veronkiertoa. Lisäksi päättäjien yrityssidonnaisuudet voivat jäädä piiloon. Harmaan talouden tutkija, verotusneuvos Markku Hirvonen, miten hallintarekisteröinti vaikuttaa Suomen verotuloihin? –Verohallituksen selvityksen mukaan Suomi menettää vuosittain vähintään 300–600 miljoonaa euroa verotuloja kansainvälisen sijoitustoimintaan liittyvän veronkierron takia, ja siinä on hallintarekisteri yksi merkittävä tekijä. Valtiovarainministeriön mukaan veronkierrosta ei tule hallintarekisterin vuoksi ongelmaa, sillä sijoittajia uhkaa rangaistus, mikäli he eivät vapaaehtoisesti ilmoita piilotetuista sijoituksistaan verottajalle. Rangaistuksen kovuudesta ei toistaiseksi ole tietoa, eikä siitäkään, miten varmistetaan, että vapaaehtoisuusmalli toimii. Valtiovarainministeriö vetoaa kansainvälisen yhteistyön kautta saataviin tietoihin sijoituksista, vaikka viranomaisetkaan eivät aina pääse käsiksi pimitettyihin omistuksiin. Millä tavalla hallintarekisteri siis helpottaa veronkiertoa? –Siten, että se tekee veronkierron ensimmäisen askeleen eli omistuksen nimettömyyden lailliseksi. Tämän jälkeen on helpompi siirtyä käyttämään hyväksi mahdollisuutta päästä nollan veroprosentilla. Tätä ominaisuutta on puolusteltu siten, että voidaanhan sitä veroja kiertää jo nyt, kun vain käyttää jotakin ulkomaista bulvaania eli haamuostajaa siinä välissä. –Korostan, että hallintarekisterin haitoissa ei ole kyse pelkästään veronkierrosta, vaan myös siitä, että tämä antaa mahdollisuuksia erilaisiin korruptoituneisiin järjestelyihin, myös julkisten hankintojen yhteydessä päätöksentekijöiden ja bisnesmaailman ihmisten välisten yhteyksien avulla. Eli julkisissa hankinnoissa päättäjien sidonnaisuudet voivat jäädä piiloon? –Viime aikoina hyvä esimerkki on ollut keskustelu pääministeri Juha Sipilän (kesk) yritysyhteyksistä ja pohdinta siitä, onko hän ollut jäävi joissakin tilanteissa. Kukaan ei väitä, että yhteyksissä olisi sinänsä mitään väärää, mutta niiden paljastuminen jälkikäteen on yleensä ollut hyvin kiusallista asianomaisille. –Esimerkiksi sote-uudistukseen liittyvät 20 miljardin euron julkiset hankinnat: Olisi aika tärkeää tietää, mitkä ovat maakuntapäättäjien sidonnaisuudet. Hallintarekisteri antaa mahdollisuuden sumuttaa niiden näkyvyyttä. Viranomaisillakaan ei aina ole riittäviä keinoja nähdä julkisuuden taakse, kun ajatellaan, minkälaisia omistusketjuja hallintarekisterillä voidaan synnyttää. –Lisäksi yhtiöiden pienosakkaat menettävät näkyvyytensä suurten omistajien omistussuhteisiin ja käyttäytymiseen, joka voisi vaikuttaa heidän sijoituskäyttäytymiseensä. Tämän vuoksi Osakesäästäjien keskusliitto on vastustanut hallintarekisteriä.