Talouspysähdys näkyy eri puolilla maailmaa liikenteen määrissä ja ravintoloiden varauksissa. Katso grafiikoista, miten koronavirus on jäädyttänyt ihmisten toimintaa.

Koronaviruksesta tulee talouteen todennäköisesti pahempi isku (siirryt toiseen palveluun) kuin runsaan kymmenen vuoden takaisesta finanssikriisistä.

Etenkin Yhdysvaltojen romahtava talous huolestuttaa talousasiantuntijoita. Maan bruttokansantuote voi supistua jopa kolmanneksella ennen kesää ja työttömyys kasvaa rajusti.

– Tässä on se iso haaste, että kaikki maailman päätalousalueet ovat nyt uppoamassa tähän samaan suohon. Silloin talousvaikutukset vahvistavat toinen toistaan eikä kenestäkään ole muiden auttajaksi sieltä suosta ylöspäin, Nordean pääekonomisti Tuuli Koivu kuvaa.

Yhdysvallat on noussut viime vuosina tavara- ja palvelukaupassa tärkeimmäksi yksittäiseksi kauppakumppaniksi Suomelle, kertoo Kansainvälisen keskuskauppakamarin maajohtaja Timo Vuori.

– Kyllä tästä väistämättä tulee valtavat vaikutukset myös Suomeen ja Suomen vientifirmoihin, Vuori sanoo.

Yhdysvaltojen talouden jäätyminen on Euroopalle ja Suomelle vakavampi ongelma kuin Kiinan tuotannon alasajot alkuvuodesta.

– EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteet ovat paljon moninaisemmat, ja sitä kautta tiiviimmät kuin EU:n ja Kiinan taloussuhteet, Tuuli Koivu sanoo. Kiina ei esimerkiksi ole yhtä iso tekijä rahoitusmarkkinoilla kuin Yhdysvallat, joka jyrää omalla ylivoimaisella valuutallaan ja valtavalla volyymillä.

Samaa mieltä on Elinkeinoelämän keskusliiton pääekonomisti Penna Urrila.

– Finanssikriisi osoitti, että Yhdysvallat on maailmantalouden napa, johon aika moni hermo kytkeytyy, Urrila sanoo. Sitä todistaa se, että finanssimarkkinoiden häiriö levisi sieltä nopeasti kaikkialle maailmaan.

Kiinan merkitys on noussut, mutta se on yhä tärkeä ennen kaikkea teollisena toimijana ja komponenttivalmistajana.

Koronakriisi voi olla raju mutta lyhyt

Koronaviruskriisin erottaa finanssikriisistä se, että se jää hyvin todennäköisesti lyhytaikaisemmaksi vaikutuksiltaan.

– Kyse on nyt erittäin rajusta liikkeestä alaspäin. Talouden pohja putoaa pois, kun kaikki on seis. Mutta kun virus saadaan kuriin ja kontrolliin, voidaan löysätä rajoitteita ja talouden pyörät alkavat pyöriä paremmin, Penna Urrila sanoo.

Tämä on jo nähty Kiinassa, jonka talous on alkanut toeta, kun liikkumisrajoituksia on purettu. Virallisia lukuja Kiinan alkuvuoden talouskehityksestä ei vielä ole, mutta arkielämän ilmiöt osoittavat toiminnan käynnistyneen.

– Liikenteen määrät, hiilen käyttö, sähkön käyttö – ne ovat kaikki toipumassa, Urrila sanoo.

Hitaimmin Kiinassa ovat toipuneet vapaa-ajan palvelut eli esimerkiksi hotellien, ravintoloiden ja viihdepalvelujen käyttö.

Yhdysvalloissa ja Euroopassa sähkön käyttö on vähentynyt maaliskuussa. Esimerkiksi Italiassa sähkönkulutus on ollut 15 prosenttia pienempää kuin viime vuoden maaliskuussa.

Tästä grafiikasta näet, miten liikenne on vähentynyt eri kaupungeissa koronarajoitusten seurauksena:

Vaikka koronavirus ei välttämättä tee yhtä pitkään tuhoa kuin finanssikriisi aikoinaan, se voi olla yritysten kannalta vaarallisempi.

Ongelma on se, miten yrityksiä kannatellaan siihen asti, että viruksen aiheuttama uhka väistyy. Kun ihmiset on määrätty kotiin ja tehtaat on suljettu, se voi auttaa epidemian kuriin saamisessa, Urrila sanoo.

– Mutta samalla on ihan varmaa, että inhimillinen kustannus talouden kautta on hurjan suuri, hän painottaa.

Protektionismin vaara vaanii

Kansainvälisen kauppakamarin Timo Vuoren mielestä on olemassa vaara, että eri maat kääntyvät kriisin hellittäessä sisäänpäin. Kasvuvaiheessa saatetaan nähdä kotiinpäinvetoa ja protektionismia eli omien markkinoiden suojaamista kilpailulta eri keinoin. Sillä voi olla kielteisiä vaikutuksia toipumiseen.

– Kaupankäynti ei niin nopeasti lähdekään liikkelle, koska vedetään kotiin päin ja koetetaan kotimaisin voimin elvyttää. Se toimii isoilla kotimarkkinoilla kuten Yhdysvalloissa, mutta pienet kotimarkkinat, kuten Suomi, tarvitsisivat vetoapua, Vuori sanoo.

Esimerkiksi lentoyhtiöistä saattavat säilyä ne, joiden kotimailla on varaa antaa niille valtiontukea.

Sekä eri EU-maat että Kiina ja Yhdysvallat saattavat hyvinkin vedota protektionististen päätösten yhteydessä kansalliseen terveyteen ja turvallisuuskysymyksiin, kun ne tosi asiassa torjuvat ulkomaalaista kilpailua.

Kun Yhdysvaltojen markkinoilla menee huonosti, presidentti Donald Trump voi yksipuolisesti muuttaa pelisääntöjä muun maailman suhteen.

– Kun presidentinvaalit lähestyvät ja talous sakkaa, jää nähtäväksi, miten hän suhtautuu Kiinaan ja Eurooppaan.

Trump käyttää jo valmiiksi koronasta termiä "kiinalainen virus" ja syyttää epidemiasta Kiinaa.

– Samaan syssyyn hän voi alkaa myös sanoa, että myös Eurooppa on osasyylllinen siihen, että viaton Amerikka nyt joutui koronaviruksen kynsiin, ja sen takia myös kauppasuhteita näihin maihin pitää kiristää, Vuori sanoo.

Trump kielsi lennot Euroopasta heti, kun virus alkoi levitä mantereelle.

– Hän on ennalta-arvaamaton, ja jostain syyllisen pitää löytyä. Tällä hetkellä syyllinen on Kiina, mutta ei ole poissuljettua, etteikö myös Euroopan viaksi voitaisi laittaa joitakin asioita tässä koronaviruksen koulimassa maailmassa, Vuori pohtii.

Aiheesta lisää:

Maailman johtava talous romahti hetkessä – Washingtonin suomalaisravintola muuntui lennosta ruuan noutopaikaksi

Ravintolan omistaja purskahtaa itkuun: "Maailmani on romahtamassa" – Moni pienyrittäjä kauhuissaan koronan takia