Viisi vuotta työntekoa toi kokonaiseläkkeen päälle vain kaksi euroa lisää kuukaudessa. Merja Vilkki ihmettelee, miksi työnteosta ei ole hyötyä pienituloiselle eläkeläiselle.

Pälkäneellä asuva Merja Vilkki, 68, yllättyi Kelan tekemästä kansaneläkepäätöksestä.

Vilkki on jatkanut työntekoa viiden vuoden ajan vanhuuseläkeiän täyttymisen jälkeen. Pienipalkkaisia töitä koko uransa ajan tehnyt nainen laski saavansa ylimääräisten työvuosien aikana paitsi palkkaa, myös lisäturvaa eläkepäiviään varten.

Hän sai ikävuosina 63–68 työeläkettä, kansaneläkettä sekä palkkaa puhelinmyyjän työstään.

– Toivoin, että eläkkeellä työskentely toisi vaikka 50 euroa tai satasen kuussa lisää kukkaroon. Ajatus hieman suuremmasta eläkkeestä kannusti jatkamaan työntekoa.

Vilkki täytti maaliskuussa 68. Silloin hän päätti, että työelämä saa jäädä kokonaan. Hän haki lisäosaa työeläkkeeseensä. Sitä karttuu niille eläkettä saaville, jotka jatkavat työskentelyä.

Merja Vilkki ei ymmärrä, miksi suomalaisia kannustetaan jatkamaan työuriaan mahdollisimman pitkään. ”Ainakaan pienituloisen eläkkeessä se ei näy”, hän sanoo.­

Työeläkevakuutusyhtiö Ilmariselta tuli syyskuussa kirjallinen päätös, jonka mukaan hän saisikin lisäosan, 44 euroa kuukaudessa.

– Sanoin miehelleni, että onhan se tyhjää parempi. Se on pieni rahamäärä, mutta eläkeläiselle iso summa. Saisin sillä viikon ruuat itselleni.

”En ollut koskaan kuullut, että näin voisi käydä”

Samana päivänä Vilkki sai kirjeen myös Kelalta. Siinä kerrottiin, että hänelle maksettavan kansaneläkkeen määrä on tarkistettu työeläkkeessä tapahtuneen huomattavan muutoksen vuoksi. Hänelle oli maksettu kansaneläkettä aiemmin 220 euroa kuukaudessa. Nyt sen määrää laskettaisiin 42 eurolla.

– Ensin työeläkettäni korotettiin 44 eurolla, mutta sitten Kela vähensikin kansaneläkettä 42 euroa. Siitä jää ylimääräistä kaksi euroa kuukaudessa. On tämä ihana valtio. Kannustetaan tekemään töitä, ja tulos on tällainen, Vilkki ihmettelee.

Vilkki otti yhteyttä Kelaan, sillä hän ajatteli, että kyseessä oli inhimillinen virhe. Virkailijan mukaan sellaisesta ei ollut kyse.

– Hän kertoi, miten järjestelmä toimii, ja ymmärsin sen kyllä. Se ei muuta sitä tosiasiaa, että viiden vuoden työnteon lopputulos oli minulle käytännössä plus miinus nolla. Sain tietysti palkan, mutta eläkkeen suuruuteen se ei vaikuttanut.

” Ensin työeläkettäni korotettiin 44 eurolla, mutta sitten Kela vähensikin kansaneläkettä 42 euroa. Siitä jää ylimääräistä kaksi euroa kuukaudessa. On tämä ihana valtio. Kannustetaan tekemään töitä, ja tulos on tällainen.

Vilkille jää tällä hetkellä työeläkkeestä käteen 814 euroa ja Kelan maksamasta kansaneläkkeestä 178 euroa kuukaudessa.

– En ollut koskaan kuullut, että näin voisi käydä. Tässä maassa on varmasti hyvin suuri joukko muita samaan ikäluokkaan kuuluvia pienituloisia ihmisiä, jotka miettivät, kannattaako eläkkeellä tehdä töitä.

Nyt päätös jo huvittaa Vilkkiä. Mutta, hän korostaa, päätös tuntuu surkuhupaisalta vain siksi, ettei hänen tarvitse yksin vastata taloutensa kuluista.

Vilkki haluaisi, että Suomen hallitus kiinnittäisi huomiota pienituloisten eläkeläisten toimeentuloon.­

– Jos minulla ei olisi puolisoa, olisin täysin pienen eläkkeeni varassa.

Vilkki haluaa lähettää terveisiä maan päättäjille.

– Olisiko vihdoin aika kiinnittää huomiota myös ikänsä pientä palkkaa saaneelle ahkerien puurtajien joukkoon? Eläkeläiset ovat ihmisiä, joilla on tarpeita. Nämä pienet eläkkeet ovat täysin naurettavia, hän puuskahtaa.

”Muutokset vaikuttavat kansaneläkkeen suuruuteen”

Kelan suunnittelija Raija-Liisa Foudila avaa yleisiä linjauksia, jotka vaikuttavat Kelan kansaneläkepäätöksiin silloin, kun työeläkkeen määrä muuttuu.

Yksittäisen päätöstapauksen yksityiskohtia Foudila ei voi kommentoida, joten hän voi analysoida kyseistä tapausta ja Kelan kansaneläkkeeseen liittyviä toimintaperiaatteita vain yleisellä tasolla.

– Päätökseen kyseisessä tapauksessa vaikuttanee se, että työeläkkeessä on tapahtunut jonkinlainen muutos. Kela tarkistaa kansaneläkkeen suuruuden aina silloin, kun työeläkkeen määrä muuttuu, Foudila sanoo.

” En ollut koskaan kuullut, että näin voisi käydä. Tässä maassa on varmasti hyvin suuri joukko muita samaan ikäluokkaan kuuluvia pienituloisia ihmisiä, jotka miettivät, kannattaako eläkkeellä tehdä töitä.

Foudila muistuttaa, että kansaneläke on sidoksissa eläkkeensaajan tuloihin, mutta vain 50-prosenttisesti. Kun työeläkkeen määrä kasvaa, se vaikuttaa maksettavan kansaneläkkeen määrään. Muut eläketulot siis pienentävät kansaneläkettä. Työeläkelainsäädäntö uudistui vuoden 2017 alussa. Samalla kansaneläkelaki muuttui.

Työeläkkeen lykkäyskorotus, joka maksetaan, kun työntekijä jatkaa työssään alimman vanhuuseläkeikänsä jälkeen, ei pienennä kansaneläkkeen määrää. Kansaneläkkeen määrää ei myöskään pienennä sellainen 63 ikävuoden jälkeen karttunut työeläke, joka on karttunut ennen 1. tammikuuta 2017.

Lisätyön tekeminen ei palkitse kaikkia

Eläketurvakeskuksen Eläkkeellä ja työssä -raportin mukaan kansaneläketuloalueella olevista teki työeläkevakuutettua ansiotyötä vuonna 2016 noin 10 000 henkilöä.

Määrä oli noin 20 prosenttia kaikista vanhuuseläkkeellä työskentelevistä 63–68 -vuotiaista.

– Se ei ole ihan pieni luku. On kuitenkin muistettava, että vanhuuseläkkeellä työskentelevät saavat pääosin keskimäärin parempaa työeläkettä, Eläketurvakeskuksen kehityspäällikkö Marjukka Hietaniemi kertoo.

Hän korostaa, että kansaneläkkeen tarkoitus on täydentää eläkkeensaajan toimeentuloa alhaisilla tulotasoilla.

– Kansaneläkkeen määrässä otetaan huomioon kaikki työstä karttunut eläke, myös työeläkkeen määrän nouseminen eläkeaikaisen työn johdosta. Sen vuoksi lisätyön tekeminen ei ole eläkkeen kannalta aivan yhtä palkitsevaa sellaiselle, jolle maksetaan kansaneläkettä kuin sellaiselle, jolle sitä ei makseta lainkaan.