Harva tietää, että jokainen työkykyinen henkilö voidaan määrätä pelastustöihin enintään kahdeksi vuorokaudeksi milloin tahansa. Lakipykälää käytetään nykyisin lähinnä liikenteenohjauksessa, mutta 1970-luvulla metsäpalojen sammutukseen käskettiin väkeä suoraan maantieltä.

Mistä on kyse? Pelastuslaki antaa mahdollisuuden määrätä lähes jokaisen osallistumaan pelastustöihin.

Määräys on voimassa kerrallaan yhden vuorokauden ja se voidaan toistaa kerran.

Tarvittaessa voidaan kuka tahansa määrätä saapumaan pelastustöihin viivyttelemättä onnettomuuskunnan alueelta.

Poistuminen on sallittu vasta erillisen luvan jälkeen.

Pelastuslaki (siirryt toiseen palveluun) on Suomessa hyvin vahva. Tarvittaessa onnettomuuspaikan lähistöllä oleva henkilö voidaan määrätä (siirryt toiseen palveluun) välittömästi työtehtävään, mikäli pelastustoiminnan johtaja niin määrää. Viranomainen voi myös määrätä onnettomuuskunnassa oleskelevan henkilön viivyttelemättä saapumaan palo- tai onnettomuuspaikalle ja avustamaan pelastustoiminnassa.

Määräys voi olla voimassa vuorokauden ja se voidaan uusia kerran eli pisimmillään pikapesti voi kestää pari vuorokautta. Kun paikalle on määrätty, sieltä ei saa lähteä ilman erikseen annettua lupaa.

Käytännössä joukkorekrytointeja ei ole enää pitkään aikaan käytetty, sanoo Kainuun pelastusjohtaja Anssi Parviainen. Toisenlainenkin aika oli.

– Kun 1970-luvulla oli laajoja maastopaloja, oli aika paljon käytössä sellainen toimintatapa, että pysäytettiin liikenne ja otettiin kaikki sieltä tienvarresta töihin. Nykyään massarekrytointeja ei tarvitse käyttää, koska tiet ja tekniikat ovat erilaisia.

Tarvittaessa vaikka poliisin avustuksella

Sen sijaan pienemmässä mittakaavassa pikarekrytointeja edelleen käytetään. Käytännössä pestit eivät ole kovin pitkiä.

– Liikenteenohjaukseen ja tukitoimiin voidaan vieläkin määrätä ja määrätäänkin ihmisiä siksi ajaksi, että pelastusmuodostelmat ja -henkilöt onnettomuus- tai palopaikalla täydentyvät.

Sotkamossa upposi lehmä suohon kesällä 2015. Kaksi paikalla ollutta toimittajaa määrättiin pelastustöihin, vetämään köydestä lehmää ylös. Heikki Rönty / Yle

Narina ei juuri auta, jos käsky käy. Lain mukaan tehtävästä voi kieltäytyä vain pätevästä syystä.

– Pelastuslaki on erittäin vahva lainsäädäntö ja siinä on laajat toimintavaltuudet toimia tällaisissa tilanteissa. Pelastuslain mukaan ihmisiä voidaan määrätä työtehtäviin, voidaan ottaa haltuun kiinteistöjä, määrätä niitä purettavaksi, ottaa haltuun työkoneita eri tehtävistä ja niin edelleen. Tarvittaessa määräys voidaan tehdä vaikka toisten virkapukuisten eli poliisien kanssa, että saadaan asia järjestykseen.

Kukin kykyjensä mukaan

Pelastuslaissa on myös määräyksiä omaehtoisesta toiminnasta onnettomuustilanteissa, olivatpa ne sitten millaisia tahansa.

– Pelastuslaki lähtee siitä, että onyleinen toimintavelvollisuus. (siirryt toiseen palveluun)Jokainen, joka huomaa tai saa tietää tulipalon syttyneen tai muun onnettomuuden tapahtuneen tai uhkaavan vaaran, on viipymättä velvollinen ilmoittamaan siitä ja ryhtymään kykyjensä mukaisiin pelastustoimiin.

Se sotku on huomattavasti pienempi kuin se, että palokunta tulee paikalle 10 minuutin kuluttua. Anssi Parviainen

Laki ei erittele minimitoimia, mutta avun hälyttäminen on pienintä mitä voi tehdä.

– Lähdetään siitä, että kukin kykyjensä mukaan. Jos ihminen on saanut turvallisuusalan koulutuksen pelastusalalta, niin totta kai hänen kykynsä on paljon paremmat, kuin sellaisen joka ei ole sitä saanut. Riskejä ei pidä ottaa, mutta pitää yrittää toimia mahdollisimman hyvin kykynsä edellyttämällä tavalla, sanoo Parviainen.

Opettelu auttaa valmistautumaan

Yksi keino pelastuskykyjen parantamiseen on opetella vaikkapa käyttämään ensisammutuksen tavallisimpia välineitä. Tietenkin kaikkein tärkeintä on estää onnettomuuksien synty, mutta aina niin ei käy kaikista varotoimista huolimatta.

– Perustarvike, joka kuuluisi joka kotiin, on sammutuspeite. Sillä pääsee hyvin alkuun. Jos tarvitaan järeämpää sammutuskalustoa eli jauhesammutinta, täytyisi osata käyttää sitä. Silloin vahingot voidaan alkuvaiheessa estää.

Kun tavallinen mattimeikäläinen joutuu käyttämään jauhesammutinta, se tapahtuu tavallisesti ensimmäistä kertaa tositilanteessa. Paitsi, jos on hankkinut siihen oppia.

Jos tarvitaan järeämpää sammutuskalustoa eli jauhesammutinta, täytyisi osata käyttää sitä. Anssi Parviainen

– Kaikilla paloasemilla järjestetään alkusammutuskoulutusta ihan sen mukaan, mitä kansalaiset pyytävät. Meillä on täällä harjoitussammuttimia, joita voi surutta käyttää alkusammutukseen ja simulaattoreita, jotka mallintavat vaikkapa televisiopaloa. Siinä saa todentuntuisen tilanteen paloaseman pihalla ja harjoitella voi omin voimin.

Parviaisen mukaan jauhesammuttimen toimintaperiaatteen oppii alle minuutissa.

Jauhesammutinta ei kotioloissa voi käyttää väärin eli se sopii likimain kaikentyyppisten palojen sammuttamiseen. Eikä jauhesammuttimen aiheuttamaa siivoa kannata pelätä. Sammutin sisältää käytännössä ponneainetta ja suolaa, sanoo Parviainen.

– Se sotku on huomattavasti pienempi kuin se, että palokunta tulee paikalle 10 minuutin kuluttua, jolloin palo on jo kehittynyt ja saneerauskustannukset ovat kymmeniä tuhansia. Muutaman kilon suolan siivoaminen on paljon pienempi murhe, kuin tulipalon aiheuttama haitta.