Turvallisten maiden lista on osa EU:n turvapaikkapolitiikan laajamittaista uudistusta. Tällä hetkellä 12 jäsenmaalla on jo listat "turvallisista lähtömaista". EU:n yhteinen lista korvaa ne ja tuo listan jäsenmaihin, joilla sellaista ei ole. Kuten Suomeen.

Sisäministeriön asiaa koskevassa muistiossa (siirryt toiseen palveluun) todetaan, että turvallisiksi luokitelluista maista tulleiden turvapaikkahakemukset "jätettäisiin lähtökohtaisesti tutkimatta ja pyrittäisiin nopeaan käännyttämiseen". Listan tarkoitus on "nopeuttaa ja tehostaa palauttamista sekä antaa signaali EU:n ulkopuolelle".

Sisäministeri Paula Risikko (kok. ) kuitenkin vakuuttaa, että oikeus pyytää turvapaikkaa säilyisi jatkossa niilläkin, jotka tulevat "turvallisista maista".

– Ei tule suoraa käännyttämistä rajalta, vaan henkilö voisi edelleenkin esittää perusteluja turvapaikalleen.

Sisäministerin mukaan turvallisten maiden lista ei myöskään poista velvollisuutta tutkia hakemusta, jos perusteita turvapaikalle on esitetty.

– Se on oikeus ja kohtuus.

Turvallisista maista tulleille nopea käsittely ja maastapoisto

Turvallisiksi luokitellusta maista tulevien turvapaikkahakemukset käsiteltäisiin nopeutetussa menettelyssä ja heidät voitaisiin myös poistaa maasta nopeasti käännytyspäätöksen jälkeen.

Tuomioistuin voisi kuitenkin tarpeen vaatiessa jäädyttää käännytyksen, sisäministeri muistuttaa.

– Siinäkin tapauksessa hakijalla olisi mahdollisuus hakea tuomioistuimelta täytäntöönpanokieltoa käännytyspäätökselle. Tuomioistuin voisi pysäyttää maastapoistamisen valituksen käsittelyn ajaksi.

Risikon mukaan tuomioistuin todennäköisesti keskeyttäisi maastapoiston, mikäli turvapaikkahakemusta ei ole tutkittu.

Kaikkia turvapaikkaa hakevia on siis kuultava ja hakemukset on tutkittava, sisäministeri sanoo.

Jos perusteita voisi jatkossakin esittää ja hakemukset pitää tutkia, mihin turvallisten maiden listaa sitten tarvitaan?

– Se miksi Suomi kannattaa turvallisten maiden listaa on, että CEAS-paketin myötä jäsenmaihin tulee yhtenäiset menettelytavat ja lainsäädäntö . Turvallisten maiden lista on osa sitä. Siitä saisi tukea omille päätöksille, Risikko vastaa.

Komission ehdotuksessa seitsemän "turvallista maata", mukana myös Turkki

"Turvallinen alkuperämaa" on jo nyt määritelty Suomen laissa, vaikka Suomi ei tällaisista maista listaa vielä pidäkään. Ulkomaalaislain mukaan turvalliseksi maaksi voidaan katsoa valtio, jossa "ei ole vainon tai vakavien ihmisoikeusloukkausten vaaraa" turvapaikanhakijalle. Valtion tulisi noudattaa kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia ja siellä tulisi olla riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos.

Siitä huolimatta Euroopan komission turvallisten maiden listaa koskevassa ehdotuksessa (siirryt toiseen palveluun) on mukana esimerkiksi Turkki, jossa hallituksen kritisoijat on ajettu ahtaalle. Sisäministeri ei lähde kommentoimaan sitä, mitä maita listalle voisi lopulta päätyä.

– Mutta ei tule olemaan helpoin juttu pitää listaa ajan tasalla. On maita, joiden tilanteet muuttuvat nopeasti.

Muut komission ehdotuksessa olevat maat ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Makedonia, Kosovo, Montenegro ja Serbia. Kyseisistä maista tulleet turvapaikkahakemukset kattavat 17 prosenttia kaikista EU:n turvapaikkahakemuksista.

Turvallisten maiden lista on tarkoitus saada käyttöön EU:n turvapaikkapolitiikan kokonaisuudistuksen myötä, jonka on määrä tapahtua tulevina vuosina.