Tuoreen tutkimuksen mukaan valtio menettää väärinkäytösten seurauksena vuosittain jopa 200 miljoonaa euroa verotuloja.

Lain vaatimaa ajopäiväkirjaa yksityisajoista pitää vain harva hyötyajoneuvon käyttäjä. VILLE RINNE

Monet suomalaiset ajelevat työautoillaan surutta omia polkujaan – asiaankuuluvia veroja maksamatta, selviää tuoreesta älykkään liikenteen verkosto ITS Finlandin Taloustutkimuksella teettämästä tutkimuksesta.

Tutkimuksessa tarkasteltiin, miten suomalaiset käyttävät yritysten omistamia, työhön tarkoitettuja hyötyajoneuvoja henkilökohtaisiin ajoihin.

Vastaajista yli puolet kertoi ajavansa hyötyajoneuvoilla omia ajojaan, ja vain alle puolet vastanneista sanoi pitävänsä ajopäiväkirjaa, jolla yksityiset ajot voitaisiin erottaa työajoista.

Lain mukaan ajopäiväkirjaa pitäisi pitää, ja yksityisajoista olisi maksettava autoedun mukaiset verot.

Koska suomalaiset tekevät näin tutkimuksen mukaan vain varsin harvoin, menettää valtio vuosittain ”piilotetun autoedun” ja maksamattoman arvonlisäveron muodossa jopa yli 200 miljoonaa euroa verotuloja, arvioi ITS Finland tiedotteessaan.

– Hyötyajoneuvojen yksityiskäytöstä on tullut ikään kuin maan tapa, pohtii ITS Finlandin toiminnanjohtaja Sampo Hietanen.

Isot mätkyt mahdollisia

Tutkimuksen mukaan veronkierto selittyy pitkälti tietämättömyydellä: yli puolet vastaajista ei tiennyt, kenen pitäisi yksityisajot dokumentoida. Toisaalta vain kaksi prosenttia vastanneista pelkäsi verottajan puuttuvan kikkailuun.

– Riski on kuitenkin todellinen, varoittaa Hietanen tiedotteessa.

– Seurauksena napsahtavat mätkyt voivat helposti nousta yksittäiselle työntekijälle yli 10 000 ja hänen työnantajalleen yli 100 000 euroon, jos autoedun verotusarvon ja arvonlisäveron joutuu maksamaan takautuvasti

Hietanen muistuttaa myös, ettei työauton vakuutus välttämättä kata vapaa-ajan käyttöä.

– Jos vapaa-ajan ajossa silloin sattuisi kolari, sen kustannukset tulisivat kaikki autoa lainanneen henkilön maksettaviksi.