Kaksi metrojunaa ajoi toisiaan vastaan kääntöraiteella länsimetron koeajojen aikana, kun liikenteenohjaus antoi kummallekin junalle luvan lähteä liikkeelle.

Tilanne tapahtui tiistaiaamuna länsimetron koeajossa Matinkylän aseman jälkeisellä kääntöraideosuudella.

Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL:n toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski vahvistaa länsimetron koeajossa sattuneen virhetilanteen, jossa junat päätyivät samalle raiteelle.

– Kaksi junaa ovat ajaneet hetken aikaa toisiaan vastaan ja pysähtyneet noin sadan metrin päähän toisistaan, kun junien kuljettajat ovat huomanneet toisen junan.

Lehmuskosken mukaan junat ajoivat kääntöraiteella, jossa ei ole matkustajaliikennettä, eikä kukaan loukkaantunut tilanteessa.

Lehmuskoski kuvailee, että junat pysähtyivät jarruttamalla ryömintänopeudesta. Hän kertoo, että kyseisellä raideosuudella käytössä on maksimissaan 20 kilometrin tuntinopeus.

– Tällä kääntöraidealueella, missä liikennettä ohjataan osittain myös ihmisten antamien lupien perusteella, käytössä on ryömintänopeus. Ja kuljettajat näkevät myös kaukaa, jos jotain on tapahtumassa.

Kääntöraideosuus ei ole muun metroliikenteen tapaan täysin koneellisen asetinlaiteohjauksen piirissä, vaan liikennettä ohjaavat työntekijät.

– Liikenneohjauksessa kääntöraidealueella metron liikenteenohjaajilla on vahvempi rooli. Siellä liikenteenohjaus, eli valvomo on antanut kummallekin junalle luvan lähteä liikkeelle ja tehnyt inhimillisen virheen.

Henkilöliikenteen käytössä olevalla rataosuudella metroliikennettä ohjataan sen sijaan automaatiolla, eli niin sanotulla asetinlaiteohjauksella.

Lehmuskosken mukaan kyseessä ei kuitenkaan ollut törmäysuhka.

– En sanoisi, että siellä olisi ollut läheltä piti -tilannetta tai törmäysmahdollisuutta. Vaikka ei tällaisia tietenkään pitäisi tulla. Mutta aina kun on inhimillinen toiminta kyseessä, niin se on mahdollista.

”Olemme tarkentaneet ohjeistusta”

Lehmuskoski kertoo, että liikenteenohjaukseen liittyviä toimintatapoja on tiistaisen jälkeen tarkastettu.

– Olemme tämän jälkeen tarkentaneet ohjeistusta, mikä liikenteenohjaajille on annettu, jotta valvomossa käynyttä inhimillistä virhettä ei voisi enää tulla.

Lehmuskosken mukaan vastaava tilanne ei olisi voinut tapahtua matkustajaliikenneajoissa.

– Se on täysin asetinlaitteen ohjauksessa, eli matkustajien ollessa kyydissä tämä ei olisi mahdollista. Asetinlaiteautomatiikka varmistaa, että junat eivät voi olla samalla rataosuudella.

Tiistaina uutisoitiin HSL:n ja HKL:n tiedotteesta, jonka mukaan HKL ajoi maanantaina kolmannen onnistuneeksi lasketun koeajon länsimetron osuudella. Koeajojen onnistumiseen tapaus ei Lehmuskosken mukaan vaikuta.

– Tällä ei ole onnistuneiden koeajojen kanssa mitään tekemistä. Siinä kriteerinä on, että metroliikenne on sujunut niin, että 90 prosenttia liikenteestä on onnistunut alle minuutin erolla aikatauluun.

Kolmen onnistuneen koeajopäivän jälkeen saavutettiin toinen kolmesta asiasta, joiden toteutumisen jälkeen metron liikennöinti on mahdollista aloittaa.

Lehmuskosken mukaan Länsimetro oy:n pitää yhteistyössä HKL:n kanssa vielä saada kuntoon tekniset puutteet, jotka länsimetrossa ja sen järjestelmissä vielä on.

HSL:n toimitusjohtaja Suvi Rihtniemi sanoi tiistaina julkaistussa tiedotteessa, että päätös länsimetron matkustajaliikenteen aloittamisesta saatetaan tehdä pian. Lisäksi tavoitteeksi kerrottiin, että länsimetron liityntäbussiliikenne alkaa 3. tammikuuta.

Lehmuskosken mukaan tiistainen inhimillinen virhe ei vaikuta länsimetron matkustajaliikenteen aloittamisesta tehtäviin suunnitelmiin ja päätökseen.

Tiistaisen tiedotteen mukaan HKL:n matkustajaliikenteelle asettamista laatukriteereistä kaksi kolmesta on nyt saavutettu. Koeajojen lisäksi niihin kuuluu asema- ja teknisten järjestelmien häiriötön käyttöjakso sekä teknisten puutteiden kuntoon saattaminen.