Euroopan parlamentti hyväksyy keskiviikkoiltana Brysselissä Britannian EU-erosopimuksen. Äänestys päättää Britannian 47 vuotta kestäneen jäsenyyden Euroopan unionissa.

Kolmen ja puolen vuoden taival Britannian kansanäänestyksestä EU-parlamentin keskiviikkoiseen äänestykseen on sisältänyt rajuja neuvotteluja, poliittista uhkapeliä ja toivoa päätöksen pyörtämisestä.

Euroopan parlamentti äänestää vastentahtoisesti Britannian EU-eron puolesta. Erosopimus hyväksytään selvin luvuin, vaikka lähes kaikki edustajat Britannian Brexit-puolueen jäseniä lukuun ottamatta vastustavat eroa.

EU-parlamentilla ei käytännössä ole vaihtoehtoja. Jos se ei hyväksyisi eroa, tapahtuisi Britannian sopimukseton ero. Sitä ei kukaan halua.

– Vähän surkealta tuntuu tuo äänestys ja koko päivä jo etukäteen, mutta näin se nyt menee, sanoo suomalaismeppi Henna Virkkunen (kok.)

Samaan aikaan Suomi, Ruotsi ja Itävalta viettävät 25-vuotisjuhlaansa unionin jäseninä.

Vähän surkealta tuntuu tuo äänestys ja koko päivä jo etukäteen. kokoomuksen europarlamentaarikko Henna Virkkunen

Britannian eron myötä EU-parlamentin jäsenmäärä laskee 751:stä 705:een. Osa vapautuvista paikoista jaetaan aliedustetuille jäsenmaille. Muun muassa Suomi saa yhden lisäpaikan. Parlamenttiin nousee vihreiden edustaja Alviina Alametsä. Loput paikat säästetään mahdollista EU:n laajentumista varten.

Britannian Brexit-puolue ottaa äänestyspäivästä kaiken ilon irti. Puheenjohtaja Nigel Farage, jonka ainoa poliittinen tavoite on ollut erottaa Britannia EU:sta, johtaa juhlintaa ensin Brysselissä ja myöhemmin Lontoossa. Eron myötä Faragen 20 vuotta kestänyt poliittinen ura edustajana päättyy toistaiseksi sillä Brexit-puolueella ei ole yhtään kansanedustajaa Britaniassa.

Claire Fox juhlistaa Britannian EU-eroa brexit-puolueen riveissä eikä jää kaipaamaan Brysselin ja EU:n byrokratiaa. Rikhard Husu / Yle

Puoluekaveri EU-parlamentissa, Claire Fox suhtautuu eroon maltillisemmin, mutta luettelee samat syyt.

– Olen pettynyt EU:n byrokraattisuuteen ja tämän talon älylliseen rajoittuneisuuteen. Pieni itsekritiikki saattaisi auttaa unionia selviytymään, sanoo Fox. Kommunistitaustainen Fox valittiin Euroopan parlamenttiin toukokuussa.

Britannian EU-ero astuu voimaan perjantaina puoliltaöin Brysselin aikaa. Aiemmin päivällä 73 Britannian eurokansanedustajaa ja heidän poliittiset avustajansa poistuvat parlamenttirakennuksesta, osa juhlien, osa pakotettuna häviöön.

Olen pettynyt EU:n byrokraattisuuteen ja tämän talon älylliseen rajoittuneisuuteen. Britannian Brexit-puoueen edustaja Claire Fox

Liberaalidemokraatteja edustava ja Renew-ryhmään kuuluva Irina von Wiese ehti istua EU-parlamentissa seitsemän kuukautta. Hän taistelee kyyneleitä vastaan pakatessaan toimistossaan viimeisiä henkilökohtaisia tavaroitaan. Brysselin parlamenttirakennuksen brittien asuttamat käytävät ovat täynnä muuttolaatikoita. Suurin osa on pakattu, mutta yhdistetty Britannian ja EU:n lippu seisoo vielä työpöydällä.

Von Wiese on saksalainen ja asunut Britanniassa yli 20 vuotta. Hän haki Britannian kansalaisuutta voidakseen asettua ehdolle maan parlamenttiin. Von Wiesen päämäärä oli taistella EU-eroa vastaan ja saada se lopulta mitätöityä. Tie Westminsteriin ei auennut vaalijärjestelmän tylyyden takia, mutta kylläkin paikka EU-parlamenttiin.

– On todella surullista, että britit eivät koskaan saaneet toista mahdollisuutta äänestää, mutta en aio luovuttaa.

Von Wiese ei aio palata Saksaan vaan jatkaa elämää Lontoossa, missä perhe on. Juristina toiminut von Wiese aikoo jatkaa työtä EU:n puolesta ja toivoo, että jonain kauniina päivänä Britannia palaa Euroopan unionin jäseneksi.

Von Wiese kuuluu niihin britteihin, joiden perheessä on useita kansalaisuuksia. Mies on kreikkalainen eikä tyttärelläkään ole Britannian passia. Tytär joutuu hakemaan kansalaisuutta ja maksamaan passista yli tuhat puntaa siitä huolimatta, että on syntynyt Britanniassa. Kansalaisuushakemuksiin liittyvät epäkohdat ovat asia, johon von Wiese aikoo juristina tarttua palattuaan Lontooseen.

Von Wiese aikoo tavalla tai toisella myös jatkaa eurooppalaista työtään. Hän liittyi tammikuussa Strabourgissa perustettuun Friends of UK -nimiseen parlamentin ystävyysryhmään.

Hankkeen takana on Saksan vihreiden europarlamentaarikko Terry Reintke. Ryhmän tarkoitus on pitää eurooppamieliset britit mahdollisimman läheisessä suhteessa Euroopan unioniin. Perusajatus on pitää keskustelukanavat auki, järjestää tapaamisia ja seminaareja, auttaa brittejä ja EU-kansalaisia eron mukanaan tuomissa hankalissa kysymyksissä ja tukea niitä brittejä, jotka jatkavat poliittista taistelua EU-jäsenyyden puolesta.

Skottien kansallisrunoilijan Robert Burnsin Auld Lang Syne, vapaasti käännettynä "menneiden aikojen muistolle", kajahtaa parlamenttirakennuksen pohjakerroksessa. Skotit ovat järjestäneet läksiäisjuhlat. Kelttiperinteitä kunnioittaen tapahtunutta ei surra, vaan tilanteesta otetaan ilo irti laulun, tanssin ja viskin tuella.

Liberaalidemokraattien edustaja Sheila Richie järjesti skotlantilaiset läksiäiset parlamentissa ja tanssi polkkaa avustajansa kanssa. Kelttikulttuurin mukaisesti läksiäisiin kuuluvat viski, laulu ja tanssi. Jeroen Mortier / Headline

Juhlan järjestäjä on Skotlannin liberaalidemokraattien edustaja Sheila Ritchie. Hänkin tuli valituksi Euroopan parlamenttiin ensi kertaa kevään vaaleissa. Pitkän uran juristina ja Aberdeenin kaupunginvaltuutettuna tehnyt Richie uskoo, että pitkällä tähtäimellä Britannia palaa EU:n jäseneksi. Hän äänestää EU-parlamentissa eroa vastaan ja yhtä lailla kotona äänestäisi Skotlannin itsenäistymistä vastaan.

– En halua rajaa Skotlannin ja Britannian välille sen enempää kuin Britannian ja EU:n välille.

Skotlannin kansallispuolue SNP hallitsee Skotlantia ja on käytännössä myös Britannian politiikassa pääoppositiopuolue. Christian Allard istuu vielä muutaman päivän SNP:n meppinä Brysselissä. Hän on samaisen Aberdeenin kaupungin valtuustosta kuin Sheila Richie. Allard ja Richie ovat samaa mieltä EU-eron järjettömyydestä, mutta eri mieltä Skotlannin tulevaisuudesta. Allard on pesunkestävä nationalisti ja ajaa Skotlannin itsenäisyyttä.

Allard on myös ranskalainen ja yksi niistä yli kolmesta miljoonasta EU-kansalaisesta, jotka joutuvat hakemaan oikeutta jatkaa elämäänsä Britanniassa. Allard on asunut Skotlannissa lähes 40 vuotta ja siellä on perhe ja lapsenlapset.

Ranskalaisena Allard ymmärtää hyvin Skotlannin liittolaisuuden Manner-Euroopan ja erityisesti Ranskan kanssa. Jakobiittiajoista kestänyt liitto ei kuitenkaan Allardin mielestä riitä.

Skotlannin kansallispuoluetta edustava Christian Allard palaa Skotlantiin Aberdeeniin ja joutuu hakemaan Britannian kansalaisuutta, vaikka hän on asunut Skotlannissa yli 35 vuotta. Allard on yhä vain Ranskan kansalainen. Jeroen Mortier / Headline

– Etsimme uutta liittoa Euroopan kanssa. Me olemme eurooppalaisia, vähän skandinaaveja, ja haluamme palata tänne pian.

Skotlannin itsenäisyyspuolueen johtaja ja Skotlannin ensimmäinen ministeri Nicola Sturgeon kertoo perjantaina kuinka hän on suunnitellut etenevänsä itsenäistymishankkeessa.

– Emme lähde Katalonian tielle vaan skottien. Meillä on perustuslaillinen oikeus irtautua Britanniasta.

Euroopan unionin instituutit, parlamentti, neuvosto ja komissio, ovat pitäneet eroon liittyvissä juhlallisuuksissa matalaa profiilia.

Brexit-puolue on vaatinut lipunlaskuseremoniaa, josta parlamentti on kieltäytynyt. Yksi parlamentin brittilipuista toimitetaan EU-museoon Brysselissä, mutta lipunlaskun tarkkaa aikaa ei ole kerrottu. Lipunlaskua voi verrata Lontoossa käytyyn keskusteluun siitä, saavatko eron kannattajat soittaa Big Benin kelloja eron hetkellä. Westminsterissä parlamentin kyljessä sijaitseva Big Ben on remontissa ja huppujen peittämä. Hallitus päätti, että kelloja ei soiteta.

Kun EU-parlamentti on äänestänyt erosopimuksesta keskiviikkoiltana, parlamentti järjestää mepeille tilaisuuden, jossa parlamenttiryhmien puheenjohtajat puhuvat. Luvassa ei kuitenkaan ole kunniamerkkien jakoa, kukitusta eikä mitään muutakaan seremoniallista.

Skotit eivät koskaan sano ei viskille. Läksiäisissä Brysselin eu-parlamentissa järjestettiin viskinmaistajaiset. Jeroen Mortier / Headline

Perjantaina puolilta päivin parlamentin, komission ja neuvoston johtajat antavat lausunnon erosta. Brittimepit avustajineen poistuvat parlamenttirakennuksesta aamulla läheiselle Luxemburgin aukiolle, jossa sekä eron kannattajilla että vastustajilla on omat jäähyväistilaisuutensa. Sen jälkeen ne britit, jotka eivät asu Brysselissä, lähtevät kohti junaa ja Lontoota.

Kuluva viikko muuttaa Euroopan unionia merkittävästi. Unionista poistuu toiseksi suurin talous ja kolmanneksi suurin jäsenmaa. 47 vuoden ajan Britannia on muokannut EU:ta avoimeksi markkina-alueeksi ja vastustanut kynsin ja hampain liittovaltiokehitystä.

EU menettää jäsenen ensimmäisen kerran historiansa aikana.

Kuun vaihteesta alkavat EU:n ja Britannian väliset neuvottelut tulevasta suhteesta ja samalla pyörähtää käyntiin vuoden loppuun kestävä ylimenokausi. Sen aikana osapuolten oikeudet ja vastuut säilyvät muuttumattomina lukuun ottamatta sitä, että Britannian edustajat eivät enää osallistu instituutioiden kokouksiin.

Komissio julkistaa EU:n lopulliset neuvottelutavoitteet helmikuussa. Yhtä lailla tavoitteita odotetaan helmikuun aikana Britannialta.

Lue myös:

"Kieltäydyn anomasta asemaa, jonka olen ansainnut" – Suomalaiset ovat hitaimpia oleskeluoikeuden hakijoita Britanniassa, mutta kohta on jo kiire