Suomessa tuskin on tahoa, joka ei olisi kyllästynyt velloviin sisäilmaongelmiin.

Hallitus pyrkii ratkaisuihin uudella Terveet tilat 2028 -ohjelmalla, joka alkaa tänä vuonna. Ohjelmaa on valmisteltu viime syksystä lähtien, ja lähiviikkoina se on tarkoitus esitellä valtioneuvostolle.

Kymmenvuotisella hankkeella pyritään eroon koulujen, päiväkotien, sairaaloiden ja muiden julkisten rakennusten sisäilmaongelmista. Tavoitteena on terävöittää kosteudenhallintaa, ennakoivaa korjaamista ja rakentamisen laatua. Terveyspuolella määrä on selkeyttää hoitoketjuja ja mahdollisesti perustaa valtakunnallinen poliklinikka.

– Yritetään saada haltuun ongelmat, jotka rasittavat julkisia rakennuksia. Lisäksi halutaan tehostaa sisäilmasta oireilevien hoitoa, neuvontaa ja kuntoutusta, sanoo valtioneuvoston kanslian hankejohtaja, hallitusneuvos Marika Paavilainen.

Tärkeimmäksi tavoitteeksi hän mainitsee julkisten rakennusten pakolliset "katsastukset" eli säännölliset moniammatilliset kuntotarkastukset. Myös terveyshaitat tulee Paavilaisen mukaan ottaa vakavasti.

Kiistaa terveydestä

Ohjelmaa on valmisteltu työpajoissa, johon on kutsuttu mukaan sidosryhmien edustajia.

Eniten etukäteisiä ristiriitoja liittyy ohjelman terveyspuoleen. Sen käytännön toteutuksesta vastaa sosiaali- ja terveysministeriön alaisuudessa toimiva Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL, jonka itsenäisesti aloittamasta sisäilmaohjelmasta on nyt tulossa osa Terveet tilat 2028 -hanketta.

THL ja muut viranomaiset ovat viime vuosina tuoneet keskusteluun yhä enemmän näkökulmaa, jonka mukaan sisäilmaongelmassa voisikin olla suurelta osalta kyse siitä, että turha julkinen huoli ongelmasta lisää oireilua.

Katja Pulkkinen on sisäilmaratkaisuja kehittävän Homepakolaiset-järjestön toiminnanjohtaja. Markku Rantala / Yle

Etujärjestöt ja ammattijärjestöt ovat olleet suuntauksesta takajaloillaan.

– Valitettavasti tuntuu, että viime vuosina on menty vain kauemmas ratkaisuista. Nytkin ohjelmanvalmistelun työpajoissa on käyty keskustelua pääasiassa siitä, onko ongelmaa olemassa, eli onko kyse liiallisesta huolesta vai oikeista sairastumisista, kuvaa työpajoihin osallistunut sisäilmaratkaisuja kehittävän Homepakolaiset-järjestön toiminnanjohtaja Katja Pulkkinen.

Homepakolaiset pelkää, että kun viranomaiset keskittyvät puhumaan huolesta ja ohjaavat jopa lääkärien koulutusta huolen välttämiseen, ihmiset voivat lakata välttelemästä sairastuttavia tiloja. THL ja muut viranomaiset ovat olleet hyvin hissukseen esimerkiksi mikrobimyrkyistä, vaikka niiden vaikutuksesta terveysongelmiin on saatu selviä viitteitä.

Hengitysliitto ja OAJ: Tehdäänkö asioille mitään?

Huolikeskustelua ihmettelevät myös Hengitysliitto ja Akavaan kuuluva Opettajien ammattijärjestö OAJ.

Työmarkkinajärjestöt jätettiin kokonaan sivuun työpajoista, vaikka järjestöt ovat isoja ja suoraan tekemisissä sairastuneiden kanssa. OAJ:lla on 120 000 jäsentä, ja sisäilmaongelmien on todettu olevan akuuteimpia juuri monissa koulurakennuksissa.

– Se on surullista sikäli, että edustamme ongelmista paljon kärsiviä opettajia. Jotta asioissa päästään eteenpäin, ammattijärjestöjen mukanaolo olisi olennaista, OAJ:n työelämäasiamies Riina Länsikallio sanoo.

– THL on lähtenyt liikkeelle siitä, että ongelma on viestinnällinen, että ihmiset alkavat panikoida. Se vähättelee tätä ongelmaa, hän jatkaa.

THL:n hankeohjelman ohjausryhmässä mukana oleva Hengitysliitto kummastelee samoin viranomaisten asennetta.

– En ole vakuuttunut, tehdäänkö näille asioille konkreettisesti yhtään mitään. Pelkkä viestintä ei riitä, ellei ole sisältöä, Hengitysliiton asiantuntija Sari Mäki sanoo.

THL: Suomessa on luottamuspula

THL:n tutkimusprofessori Juha Pekkanen sanoo tunnistavansa sen, että keskustelu on poteroitunutta.

– Minulla on sama käsitys, että Suomessa vallitsee luottamuspula. Mistä tämä johtuu, on hirveän vaikea kysymys. On ristiriitaisia näkemyksiä terveyshaitoista, ja nyt meidän pitäisi yhdessä katsoa, miten asiat saadaan kuntoon.

THL:n tutkimusprofessori Juha Pekkanen. Markku Rantala / Yle

Pekkanen pitää kritiikkiä yksipuolisena. Hänen mukaansa suunnitteilla on useita toimia sairastuneiden aseman parantamiseksi.

– Viestintä on yksi tekijä. Pitäisi muokata tietoa käyttäjäystävällisemmäksi, kun meillä on ristiriitaisia näkemyksiä julkisuudessa. Toinen iso satsaus liittyy oireilevien ja sairastuneiden hoitamiseen. Siinä yksi asia ovat erityispoliklinikat, ja jos niitä laitetaan pystyyn niin se maksaa rahaa. Näiden poliklinikoiden ja menetelmien toimivuuden testaamiseen tarvittaisiin erityistä rahoitusta.

– Lisäksi meillä tarvittaisiin sisäilman tutkimusohjelma. Vaikka olen sitä mieltä, että meillä on jo nyt tarpeeksi tietoa toimien aloittamiseen, hän jatkaa.

Yksi kysymys on hankala. Kun Pekkaselta kysyy useaan kertaan, voiko huolen välttämiseen tähtäävä viranomaispuhe tuottaa terveysriskejä sitä kautta, että ihmiset eivät ehkä vältäkään heitä altistavia tiloja, hän vastaa näin:

– En saa nyt kiinni, mihin tähtäät.

Altistusta aiheuttavat tilat on Pekkasen mukaan aina korjattava.

Liikkeelle pikkurahalla

Terveet tilat 2028 -hankeohjelma on määrä viedä valtioneuvostoon lähiviikkoina. THL:n osuuden eli terveyspuolen valmistelu jatkuu pitempään.

Ratkaisukeskeisyys ja ristiriitojen sovittaminen on yksi hankkeen päätehtävistä. Toinen on hyvien käytäntöjen ja tiukemman valvonnan jalkauttaminen rakennusalalle. Hankejohtaja Marika Paavilaisen mukaan vastaan voi tulla säädöstarpeita, mutta pohjimmiltaan kyse on ryhtiliikkeestä.

Hallituspuolueet ovat pitäneet ohjelman rahoituksen erittäin tiukkana. Valtion rahaa vaikuttaa olevan turha haikailla laajaan sisäilmatutkimukseen tai valtakunnallisiin korjausavustuksiin.

Koko hanke työnnetään käyntiin lisätalousarvion kautta. Ensimmäisessä vaiheessa haetaan rahoitusta muun muassa verkkoalustan rakentamiseen. Lisätalousarvioesitys asiasta sorvataan toukokuussa, ja eduskunta siunannee aloitusrahat niin että aloituspäivä osuu heinäkuulle.

– Rahasta tullaan varmasti jatkossa keskustelemaan enemmän, Paavilainen sanoo.

Yksi taustapainetta antava taho on viime vuonna perustettu eduskunnan sisäilmaryhmä. Ryhmä aikoo laatia oman toimenpide-ehdotuksensa vastuuministereille eli ympäristöministeri Kimmo Tiilikaiselle (kesk.) ja sosiaali- ja terveysministeri Annika Saarikolle (kesk.) kevään aikana.

– Rakentamisen puolella olisi ennen kaikkea tarvetta tiukentaa vastuita, sanoo ryhmän puheenjohtaja, vihreiden kansanedustaja Satu Hassi ja jatkaa:

– Terveyspuolella olen huolissani siitä, että meillä tuntuu olevan jopa tuhansia ihmisiä, joiden sairastumista ei oteta vakavasti, vaan heitä leimataan erilaisin sanankääntein luulotautisiksi.