Luotijunalla Tampereelta Helsinki-Vantaalle? – Ministeri Berner kannattaa hanketta: "Yhdensuuntaisen työmatkan pitäisi taittua alle tunnissa"

Miltä kuulostaisi, jos Tampereelta voisi viilettää luotijunalla lentoasemalle reilussa puolessa tunnissa tai matka Turusta pääkaupunkiin sujuisi alle tunnin? Ihan hyvältä. Nämä mahdollisuudet voivat toteutua nopeastikin, jos väylärakentamiseen hyväksytään uusia rahoituskeinoja. Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) toteaa, että työssäkäyvälle liikkumisen nopeus on erittäin tärkeää. –Usein aliarvioidaan sitä, kuinka tärkeässä asemassa se on. Kun ajatellaan työssäkäyntialuetta, niin junayhteyksissä yhdensuuntaisen matkan pitäisi taittua alle tunnissa. Nyt ei näin ole, Berner sanoo Lännen Medialle. Vasta kun päästään alle tunnin nopeuksiin, niin voidaan puhua yhtenäisestä työssäkäyntialueesta Tampereen, Turun ja Helsingin ympyrässä. Aikataulu nopea Nopeat luotijunat eivät ole vain utopiaa. Parlamentaarinen liikenneverkon rahoitusta arvioiva työryhmä on istunut pian vuoden. Esityksiä on luvassa tänä keväänä. Kansanedustaja Harri Jaskari (kok.) on hahmotellut mallia, jossa rakennettaisiin täysin uusi raidepari Tampereelta Helsinki-Vantaan lentoasemalle ja sieltä Pasilaan. Parhaimmillaan matka-aika olisi 30–40 minuuttia lentokentälle. –Jos jäämme odottamaan, että raidepari rakennettaisiin budjettivaroin, niin se tapahtuisi aikaisintaan 2030-luvulla. Uusien rahoituskeinojen myötä säästämme aikaa ainakin kymmenen vuotta. Päärata Helsingistä Tampereelle on kaikkein vilkkaimmin liikennöity ja erityisen tukkoinen. VR joutuu pidentämään matka-aikoja liki kymmenen minuuttia ruuhkan ja radan huonon kunnon takia. Rahaa monesta hanasta Berner suhtautuu avoimesti eri rahoituskeinojen löytämiseen niin rata- kuin tieinvestointeihin. Molemmat korostavat, ettei kyse ole vain yksityisestä rahasta. –Jos päätetään rakentaa uusin keinoin, niin silloin voimme käyttää paremmin EU:n rahoitusta ja hyödyntää EU-tukea. Ensin on huolehdittava siitä, ettei meillä ole rakenteellisia esteitä, jotka eivät mahdollista erilaisten rahoitusvälineiden käyttöä, ministeri toteaa. Jaskari lisää, että rahoittajia voidaan hakea eläkeyhtiöistä ja vaikkapa kiinalaisilta rahoittajilta. –Työeläkeyhtiöthän hakevat uusia sijoituskohteita. Lisäksi on muistettava, että uusi rata palvelisi sen varrella olevia kaupunkeja ja kuntia. Nekin voisivat olla mukana osarahoittajina. Kyse ei koko verkon yhtiöstä Kun hallitus yritti pari vuotta sitten saada julkisia liikenneverkkoja oman yrityksen alle liikennekaaren muodossa, niin asiasta kumpusi valtava äläkkä. Jaskari korostaa, että hänen ehdotuksessaan ei olla perustamassa Rakettijuna Oy -nimistä yhtiötä, jonka alle kerättäisiin koko Suomen raideliikenne. –Kyse on pilottihankkeesta, jossa yhtiöitetään uusi rata Tampereen ja Helsingin välillä. Yhtiö kilpailuttaa aikanaan varsinaisen liikenteen. Berner tähdentää, että kilpailuttaminen on keskeinen osa hankkeissa. –On tärkeää, että raideliikenteeseen syntyy kilpailua, ja että meille syntyy budjetista riippumatonta rahavirtaa. Ei voi olla niin, että vain valtio kilpailuttaa Etelä-Suomen taajamaliikennettä. Puoli Suomea hyötyy Jos uusi raidepari saadaan aikaiseksi Helsingin ja Tampereen välille, niin se hyödyttää puolta Suomea. Hankkeesta hyötyvät esimerkiksi Hämeenlinna ja Riihimäki, kun vanhan pääradan tungos hellittää. Uudesta mallista hyötyisivät myös turkulaiset. Berner sanoo, ettei lentorata Pirkanmaalta etelään ja tunnin junayhteys Turusta Helsinkiin sulje toisiaan pois. –Molemmat hankkeet ovat toteuttamiskelpoisia. Kunhan saamme kasaan monipuolisia rahoituksen välineitä, niin voimme edetä. Ministeriössä tehdään nyt aikataulua teknisiä selvityksiä varten. Tämän jälkeen voidaan selvittää hankkeen rakentamisaikataulu ja kustannusarvio. Monta hyödyllistä kulmaa Berner korostaa, että kyse ei ole vain junaliikenteen hyötykustannuslaskelmista. –On aidosti otettava huomioon, mihin kaikkeen uudet entistä nopeammat yhteydet vaikuttavat. Raideinvestoinnit vaikuttavat asuntopolitiikkaan sekä ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaan unohtamatta turvallisuutta. Kyse on myös energiatehokkuudesta. Tavoite on, että junamatkustajien määrä kaksinkertaistuisi lähivuosina. –Määrät ovat jo lisääntyneet, mutta edelleen olemme alhaisella tasolla. Samaan aikaan myös autoilu on kasvanut, joten suhteellisesti junamatkailijoiden kasvu on pientä.