Yli puolella testatuista reserviläisistä kestävyyskunto ei yltänyt edes sotilaiden minimitasolle. Puolustusvoimat valmistelee uudistusta, jossa reserviläisen fyysinen kunto määrää, mihin tehtävään hänet voidaan sota-aikana sijoittaa.

Pääesikunnan koulutusosasto teki tutkimuksen yhteistyössä muiden tutkijatahojen kanssa reserviläisten toimintakyvystä. Viime vuonna tehtyyn tutkimukseen osallistui noin 800 reserviläistä.

Yli puolet testatuista reserviläisistä ei saavuttanut kestävyyskuntoa mittaavan maksimaalisen hapenottokyvyn minimitavoitetta sotilaille. Tukijoukkoihin vaadittavan tavoiterajan täytti vajaa kolmannes kaikista reserviläisistä, liikkuvaan taisteluun kelpaavia oli 14 prosenttia ja erikoisjoukkoihin kelpasi 4 prosenttia testatuista reserviläisistä.

– Eri joukoille vaaditut tavoitevaatimustasojen raja-arvot ovat johtopäätöksiä kansainvälisistä tutkimuksista pitkältä ajalta sekä meidän omista mittauksista, sanoo majuri Harri Koski, puolustusvoimien johtava liikuntapäällikkö.

Maksimaalinen hapenottokyky kertoo hengitys- ja verenkiertoelimistön kyvystä kuljettaa happea maksimaalisessa fyysisessä rasituksessa. Reserviläisten maksimaalinen hapenottokyky mitattiin polkupyöräergometritestillä. Ergometritesti suoritettiin maksimaalisena siten, että testi päättyi, kun testattava ei enää jaksanut ylläpitää vaadittua poljentakierrosnopeutta tai halusi omasta tahdostaan lopettaa testin suorittamisen. Hapenottokyky ilmoitetaan millilitraa kilogrammaa kohden minuutissa.

– Nykyisin erittäin hyväkuntoisen sotilaan, esimerkiksi Yhdysvaltojen erikoisjoukkojen sotilaan, hapenottokyky liikkuu 55–60 tienoilla, sanoo Koski.

– Tällä hetkellä meillä minimitavoitevaatimus on noin neljänkymmenen tienoilla. Se ei ole realismia, että sellainen täytyisi välttämättä olla. Sitä pystytään kompensoimaan, esimerkiksi hyvä lihaskunnoltaan oleva saattaa olla heikompi hapenottokyvyssä. Näitä täytyy monitieteellisesti tarkastella. Myös osaaminen, motivaatio ja muut tekijät vaikuttavat, sanoo Koski.

Uudet minimivaatimukset suunnitteilla

Uuden tutkimuksen pohjalta Puolustusvoimat aikoo määrittää minimivaatimukset fyysiselle toimintakyvylle eri sodanajan tehtäviin. Vaatimukset otetaan käyttöön 2017 alkaen asteittain.

– Projekti on vasta alkutekijöissä. Teemme parhaillaan tehtävien määrittelyä ja siihen liittyvää tutkimusta. Tehtävien määrittely alkaa vaativimmista sotilastehtävistä. Tokihan meillä on aikaisemminkin ollut tavoitevaatimuksia, mutta niitä halutaan nyt tarkentaa ja tehdä ainakin avaintehtävien osalta tehtäväkohtaisiksi. Kestävyyskunnonkin arvoja tässä meneillä olevassa työssä vielä tarkennetaan, sanoo Koski.

Reserviläiset tullaan sijoittamaan sodanajan joukkoihin tehtäväkohtaisten vaatimusten mukaan. Vaatimuksissa otetaan huomioon yksilön toimintakyky ja osaaminen.

– Reserviläiset halutaan sijoittaa yhä tarkemmin, kun tiedetään meidän reaaliresurssit, että minkä kuntoisia henkilöitä tulee. Polarisaatio henkilöiden kunnossa vaikuttaa asiaan, eli meille tullaan hyvin eri lähtökohdista. Oikeita henkilöitä halutaan jakaa oikeisiin tehtäviin, se on nyt päälähtökohta, sanoo Koski.

Riittävän fyysisen kunnon jälkeen fyysisesti raskaissa tehtävissä tärkeää on osaaminen, psyyke, sosiaalisuus ja eettisyys. Kokonaistoimintakyky ratkaisee pystyykö henkilö toimimaan tietyssä tehtävässä.

– Ainut kriteeri ei voi olla tietyn kestävyys- tai voimavaran saavuttaminen. Meillä on kuitenkin pieni kansa ja reserviarmeija, josta on valittava henkilöt vaadittaviin tehtäviin, sanoo Koski.

– Reserviläisiä tulee tarkastella tehtävälähtöisesti, eli jos reserviläinen on sijoitettu tiettyyn sotilaan tehtävään niin häntä tarkastellaan siinä kehyksessä. Fyysinen suorituskyky tai toimintakyky on vain yksi osa-alue, sanoo Koski.

Toimintakyvyn lasku lakannut

Viime vuonna tehdyn tutkimuksen päätavoite oli selvittää, onko reserviläisten toimintakyky riittävä operatiivisiin tehtäviin ja onko se muuttunut verrattuna vuosina 2003 ja 2008 mitattuihin reserviläisiin. Tutkimuksen mukaan reserviläisten kunto ja toimintakyky ovat karkeasti samalla tasolla ja laskeva trendi on katkennut.

– Minulla on suuri intressi, että kun meillä on riittävästi hyväkuntoisia nuoria, että ne hyväkuntoiset nuoret menisivät niihin heille soveltuviin tehtäviin, mitä meillä on tarjota. Haasteita on siinä, että hyväkuntoiset menevät sellaisiin tehtäviin, joissa sitä kuntoa ei välttämättä vaadita, sanoo Koski.

Reserviläisten kuntoa saatetaan jatkossa testata ja tuloksien mukaan heitä voidaan sijoittaa uusiin tehtäviin.

– Tämä voi olla liian suurta idealismia, että päästää tällaiseen, sanoo Koski.