Ovi Cielin mielessä avautui apposelleen, ja sateenkaarinoidan mahti alkoi virrata Luneen. Lune veti henkeä yllättyneenä. Hän näki värejä, joita ei ollut koskaan nähnyt. Energian virtoja, jotka olivat jääneet häneltä aiemmin piiloon. Hänen jokainen solunsa värähteli mahdista, ja aina kun hän luuli kehonsa olevansa täynnä, hän tunsi uuden sähköisen sykäyksen. Lune huokasi. ”Tämä on uskomatonta. Sinä olet uskomaton.”

Tutkielma rakkaudesta. Siten Magdalena Hai kuvailee uusinta nuortenkirjaansa Kolmas sisar.

– Henkilöhahmojen välillä on monta romanttista suhdetta ja rakkaussuhdetta. He ovat eri elämänvaiheissa ja heillä on erilaisia seksuaali-identiteettejä.

Halusin tuoda esiin erotiikan ilon. Että tyttökin saa haluta seksiä. Magdalena Hai, kirjailija

Hai luo fantasiakirjassaan yhteiskunnan, jossa rakkaus ja seksuaalisuus eivät tunne turhia rajoja. Jossa kuka tahansa aikuisuuden kynnyksellä oleva tai aikuinen saa rakastua keneen tahansa, sukupuolesta tai sen ilmaisusta riippumatta.

– Halusin kuvata panseksuaalista maailmaa. Mitä jos normi olisikin heteroseksuaalisuuden sijaan se, että kaikki käy? Kirjassa ei ole tuomitsevuutta eikä arvoasteikkoa määrittelemässä kehen voit rakastua.

Parisuhderakkauden rinnalle nousevat yhtä tärkeinä ystävyysrakkaus ja sisarusrakkaus.

– Koen tärkeäksi, että ihminen on rakkausverkostojen ympäröimä. Se tekee ihmisestä onnellisen.

Paula Koskinen / Yle

Pan, bi, hetero... käsitys seksuaalisuudesta laajenee

Panseksuaalisuus on noussut viime vuosina laajemmin keskusteluun. Esimerkiksi amerikkalainen laulaja Miley Cyrus kertoi pari vuotta sitten olevansa panseksuaali (Variety-lehden juttu aiheesta) (siirryt toiseen palveluun). Cyrus ei koe olevansa selvästi nainen eikä mies, ja hänellä on kyky ihastua ihmisiin täysin heidän sukupuolestaan riippumatta.

Tietoisuuden lisääntyessä moni seksuaalisuuttaan etsivä onkin löytänyt panseksuaalisuudesta itselleen sopivan identiteetin.

Toivon kirjan antavan nuorelle lukijalle näköalan, mitä seksuaalisuus voi olla. Ei tarvitse mennä annetun roolin mukaan. Magdalena Hai, kirjailija

Terminä panseksuaalisuus on vielä kehittyvä. Se sekoitetaan helposti biseksuaalisuuteen. Biseksuaalisuus perustuu siihen, että sukupuolia oletetaan olevan kaksi, ja biseksuaaliksi itsensä kokeva voi ihastua kumpaan vaan sukupuoleen.

Panseksuaalisuus ottaa huomioon myös transihmiset ja muunsukupuoliset (Setan sateenkaarisanasto) (siirryt toiseen palveluun). Sexpon yhden määrittelyn mukaan panseksuaalisuus sopii terminä paremmin sellaisille henkilöille, jotka näkevät sukupuolen moninaisena, eivät kaksijakoisena. Panseksuaalisuus ei tarkoita yliseksuaalisuutta tai promiskuiteettia.

Koska panseksuaalisuus on niin uusi käsite, on sen yleisyyttä vaikea arvioida. Panseksuaalien lukumäärän arvioimisen sijaan tärkeää onkin sen antama mahdollisuus oman seksuaalisuuden miettimiseen.

– Toivon, että kirja antaa nuorelle lukijalle näköalan, mitä seksuaalisuus voi olla. Ei tarvitse mennä annetun roolin mukaan vaan voi itse miettiä mistä pitää.

Aku Häyrynen / Lehtikuva

Nuoret avoimempia seksuaalisuuden monimuotoisuudelle

Nuoret ovat aikuisia paljon avoimempia tutkimaan seksuaalisuutensa monipuolisuutta. Mitä nuorempi sukupolvi, sitä yleisemmin seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu myös muihin kuin vastakkaiseen sukupuoleen.

Alle 25-vuotiaista naisista 40 prosenttia on seksuaalisesti kiinnostunut myös muista kuin vastakkaisesta sukupuolesta. Nuorista miehistäkin näin tuntee lähes 20 prosenttia (Finsex-tutkimus 2015) (siirryt toiseen palveluun).

Seksuaalivähemmistöihin kuuluvat nuoret saattavat kuitenkin identiteettiään pohtiessaan kokea, ettei esillä ole tarpeeksi vaihtoehtoja.

– Oman seksuaalisuuden löytäminen voi olla hankalaa, koska valtamedia ja suurin osa kirjoista tarjoaa heteronormatiivista romanssia ja erotiikkaa.

Magdalena Hai haluaa myös rohkaista tyttöjä ja nuoria naisia nauttimaan seksuaalisuudestaan ilman häpeää.

– Halusin tuoda esiin romantiikan ja erotiikan ilon. Että tyttökin voi haluta seksiä eikä siinä ole mitään pahaa. Valitettavasti tyttöjen ja nuorten naisten seksuaalisuus tuomitaan yhä usein.

Onko itsensä pakko lokeroida?

Rakkaus ei ole helppoa, eikä sitä ole seksuaalisuuden ymmärtäminenkään. Täydellisyyden ja virheettömyyden tavoittelu asettaa turhia paineita ihmissuhteille. Magdalena Hai haluaisi ihmisten arvostavan myös päättyneitä suhteita, eikä pitävän niitä epäonnistumisina.

– Joskus rakkaus tarkoittaa luopumista rakkaudesta. On kaunis ajatus, että niistäkin kokemuksista voi ihmisenä kasvaa. Rakkauden loppuminen ei ole maailmanloppu, se on vain sen rakkauden loppu.

Miksi meidän sitten pitäisi lokeroida itsemme, olkoon lokeron nimi sitten heteroseksuaali, panseksuaaali tai joku muu? Eivätkö kaikki voisi vain olla ihania omia itsejään, seksuaalisia olentoja?

Luokittelusta on myös hyötyä, Magdalena Hai arvioi.

– On voimaannuttavaa, kun on joku sana jolla kutsua itseään. Silloin ei ole yksin.

Paula Koskinen / Yle

Kirjailija toivoo, että tulevaisuudessa seksuaali-identiteettilokerosta toiseen kulkeminen olisi entistä helpompaa. Itsensä löytäminen kun on elämänmittainen projekti. Kun hyväksyy itsensä, on helpompi hyväksyä myös muut, erilaiset ihmiset ja rakkaudet.

– Se ei ole muilta pois kuka on kenenkin kanssa. Tuntuu hirveän pikkumaiselta puuttua toisen ihmisen rakkauselämään. Jos asia ei koske itseä, niin mitä sillä on väliä kuka rakastaa ketä?

Soleil laski kätensä Minuitin rinnalle, reunusti solisluun sormillaan. Soleilin kosketus oli aina lämmin. ”Olet viisas, Minuit. Olen tuntenut sinun rakkautesi. Siinä ei ollut mitään mustaa.” Soleilin silmissä auringonpilkut leikkivät, kosivat Minuitia seikkailuun sisaren vartalolla.

Kursivoidut otteet ovat Magdalena Hain fantasiakirjasta Kolmas sisar (Otava)