Eläkkeiden rahoituspaineet tuntevat kukkarossaan erityisesti nykyiset lapset ja nuoret työssäkäyvät.

Väestökehitys kasaa tummia pilviä suomalaisen eläkejärjestelmän rahoituksen päälle, Eläketurvakeskuksen (ETK) kehityspäällikkö Heikki Tikanmäki arvioi tiistaina esitellessään uusia laskelmia eläkkeiden kehityksestä.

Työikäisten määrä laskee koko ajan vuosina 2019–2085 lähinnä pienen syntyvyyden vuoksi.

– Vähemmän julkisuudessa puhutaan siitä, että myös nettomaahanmuutto-oletus on vähentynyt melkein yhtä paljon kuin syntyvyyskin, Tikanmäki sanoo.

Syntyvyyden ja nettomaahanmuuton pienentymisen vuoksi työikäisten määrä suhteessa eläkeikäisiin hupenee ja eläkkeiden rahoitus vaikeutuu – mutta selvästi vasta vuosisadan lopulla.

Myös eläkkeet suhteessa keskiansioihin pienenevät tulevina vuosina. Samalla eläkkeiden ostovoima paranee, mikä kompensoi eläkkeiden kutistumista suhteessa palkkoihin.

Jos tulevia työeläkkeiden nousupaineita halutaan helpottaa, eläkemaksut olisi ETK:n mukaan nostettava liki 27 prosenttiin eli 2,5 prosenttiyksikköä nykyisiä korkeammiksi.

Mikko Airikka | Yle

Pitäisikö eläkemaksuja siis jo nostaa tuleviin rahoitusongelmiin varautumiseksi?

– Sitä pitää kysyä päättäjiltä, mutta itse katsoisin ensin, onko väestönkehitykseen eli syntyvyyteen mahdollista vaikuttaa. Maahanmuutto on toinen vaihtoehtoinen tapa saada uutta väestöä ja eläkemaksujen maksajia, mutta se pitäisi sitten olla lähinnä työperäistä maahanmuuttoa, Tikanmäki sanoo.

Nuoret lisäisivät maahanmuuttoa

Eläkkeiden rahoituspaineet tuntevat kukkarossaan erityisesti nykyiset lapset ja nuoret työssäkäyvät.

Yle kysyi Pasilan asemalla junaan kiiruhtavilta nuorilta aikuisilta, mitä he ajattelevat tulevista eläkkeistään.

Helsinkiäinen Sanni Sinkko kertoi olevansa valmis lisäämään työperäistä maahanmuuttoa eläkejärjestelmän rahoittamiseksi.

– Huolestuttaa, pääseekö sitä ikinä eläkkeelle. Tulevaisuuden suurin pelko on, joutuuko tekemään ihan loppuun asti töitä. Syntyvyyskin mietityttää, koska itse olen iässä, jossa kaverit alkavat saada lapsia, ja ehkä se on se omakin tulevaisuus, Sinkko sanoo.

Jaakko Blomberg kertoo, että hän ei laske mitään tulevan eläkkeensä ja nykyisen järjestelmän varaan.

– Onko meillä nykyisenlaista systeemiä enää tulevaisuudessa, se huolettaa. Pitää valmistautua tekemään töitä vanhaksi asti ja laittamaan jotain sukanvarteen, Blomberg pohtii.

Myös Blomberg kasvattaisi maahanmuuttoa eläkkeiden rahoituksen turvaamiseksi.

Maahanmuuttajia tarvittaisin tuplasti lisää

ETK:n mukaan nettomaahanmuutto pitäisi kaksinkertaistaa nykyisestä, jos vähäinen syntyvyys haluttaisiin kompensoida eläkerahoituksen turvaamiseksi.

– Riippuu maahanmuuttajien työllistymisestä, mutta suuruusluokka on sellainen, että 15 000 uutta maahanmuuttajaa lisää vuodessa, kehityspäällikkö Tikanmäki sanoo.

Työeläkemaksu TyEL voidaan pitää alle 25 prosentissa 2050-luvulle asti (siirryt toiseen palveluun). 30 prosentin rajan se ylittää vuonna 2075, jos mitään ei tehdä ennen sitä.

Rahoituspaineita tulee heikon syntyvyyden ja pienenevän maahanmuuton lisäksi heikosta talouskehityksestä.

Eläkerahastojen lähivuosien sijoitustuotot jäävät ETK:n uusissa laskelmissa vain 2,5 prosenttiin, kun tähän asti sijoitusten tuotto-odotus on ollut 3,5 prosenttia. Tuotot pienenevät matalien korkojen vuoksi.

Lisää aiheesta:

Tuore eläkeraportti: Työeläkemaksu voidaankin pitää nykytasolla 2050-luvulle asti.

Korjattu klo 16:08 Heikki Tikanmäen sitaatti: Vaihdettu "nettomaahanmuuton vähentymisen" tilalle "nettomaahanmuutto-oletuksen vähentyminen".