Hallinnon virtaviivaistaminen voi uhata myös kuntalaisten vaikutusmahdollisuuksia, arvelee kansalaisaktivisti Esko Saari. Näin käy varsinkin, jos normien purkutalkoiden nimissä vähennetään myös kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia valittaa viranomaisten päätöksistä. Tavoitteena on saada päätökset täytäntöön entistä nopeammin.

Olemme edunvalvontajärjestö, ympäristön ja luonnon edun valvoja. Esko Saari

Pohjois-Pohjanmaan luonnonsuojelupiirin puheenjohtaja Esko Saaren mukaan valituksilla on saatu parempia päätöksiä. Nyt tilanne kuitenkin uhkaa muuttua, jos liikkumavara esimerkiksi luontoa koskevissa päätöksissä kaventuu.

– On tosiaankin olemassa se vaara, että ympäristöä katsotaan liian teknokraattisesti ja nähdään vain, että siellä on luonnonvaroja, joita voi hyödyntää.

Esko Saaren mukaan hallinnon virtaviivaistaminen voi johtaa pahimmassa tapauksessa asioiden kärjistymiseen, joka on nähty esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa intiaanireservaattien läpi on suunniteltu öljyputkien vetämistä ja niitä vastustetaan mielenosoitusleireissä.

Henkilöä koskevat päätökset hiertävät

Ylivoimaisesti suurin ryhmä valituksia liittyy päätöksiin, jotka koskevat yksittäisiä ihmisiä. Tällaisia ovat esimerkiksi toimentulotukeen, huostaanottoon tai hoitopäätöksiin liittävät ratkaisut.

Julkisuudessa eniten keskustelua aiheuttavat esimerkiksi kaavoista ja rakentamispäätöksistä tehdyt valitukset. Niitä tekevät usein paikallisten asukkaiden lisäksi asukasyhdistykset tai juuri luonnonsuojeluyhdistykset.

– Mehän olemme edunvalvontajärjestö, ympäristön ja luonnon edun valvoja ja olemme mukana niissä prosesseissa jo alusta lähtien ja tuomme esille vaihtoehtoja, sanoo Saari. Hän muistuttaa, että valitusten lisäksi asioihin vaikutetaan myös jo ennen päätöksentekoa esimerkiksi lausunnoilla ja huomautuksilla.

Valittajaa uhkaa leimakirves

Julkisuudessa valitusten tekijät leimataan monesti kehityksen jarruiksi ja vastarannan kiiskiksi.

– Tämä kuva saattaa kyllä aika useasti tulla ja kyllä mekin saamme siitä lokaa varsin runsaasti niskaamme, ”taas piiri tyrmäsi hienon hankkeen”, Saari naurahtaa, mutta muistuttaa, ettei valituksissa ole siitä kysymys. Ne ovat yksi laillinen vaikuttamiskeino.

Vain noin kymmenkunta koskee kaupunginvaltuuston päätöksiä. Jukka Lampén

Myös toiset viranomaiset saattavat valittaa päätöksistä. Valituksilla pyritään yleensä kumoamaan tehty päätös joko kokonaan tai niin, että sitä muutettaisiin valittajien haluamaan suuntaan.

Oulussa hallinto-oikeuden ratkaistavaksi päätyy arviolta noin satakunta valitusta vuodessa.

– Niistä vain noin kymmenkunta koskee kaupunginvaltuuston päätöksiä, kertoo kaupunginlakimies Jukka Lampén.

Hieman toistakymmentä valitusta tehdään myös kunnallisista hankintapäätöksistä. Ne menevät markkinaoikeuden ratkaistavaksi.

”Ammattivalittajiakin” silloin tällöin

Puheita kuulee usein yksittäisistä ”ammattivalittajista”, jotka käyttävät valitustietä vain keinona jarruttaa hankkeita. Sellaisiin silloin tällöin myös törmätään.

Oulun kaupunginlakimies Jukka Lampén sanoo, että Oulussakin on aiemmin löytynyt useammankin valituksen alta sama nimi.

– Kyllä niitä sellaisiakin on, jotka työllistävät hallintoa, sanotaanko nyt suoraan ihan turhaan, mutta ei se enää niin suuri riesa ole.

Viime vuosina valitusten määrä ei ole lisääntynyt. Niitä hillitsee jo sekin, että valittaminen ei suinkaan ole valituksen tekijälle ilmaista. Esimerkiksi hallinto-oikeuden käsittelymaksu on 250 euroa ja korkeimman hallinto-oikeuden 500 euroa. Maksua ei peritä silloin, jos hallinto-oikeus tekee päätöksen valittajan eduksi.