Karoliininen instituutti tuomitsee edesmenneiden professoriensa rotututkimusmenetelmät, mutta ei silti ole valmis palauttamaan Suomesta vietyjä pääkalloja.

Karoliininen instituutti ei turvallisuussyistä paljasta edes kallovarastonsa sijaintia. EXPRESSEN

Tukholman kyljessä Solnassa sijaitsevan Karoliinisen instituutin (KI) kokoelmissa on kaikkiaan runsaat 800 ihmisen pääkalloa. Valtaosa niistä on peräisin ruotsalaisilta vainajilta.

Kallot on pakattu yksittäin pahvisiin laatikoihin, jotka puolestaan on asetettu isompiin laatikoihin kolmen pakkauksen ryhmissä. Laatikot on sijoitettu hyllyihin suljetussa varastossa, eikä niiden sisältöä saati koko varastoa esitellä ulkopuolisille.

KI:n viestintäjohtaja Peter Andréasson lupasi järjestää Iltalehdelle mahdollisuuden tutustua varastoon ja kalloihin, mutta peruikin sen yllättäen heti seuraavana päivänä.

– Vastaus on ei. Sellaisia kuvia ei ole mitään mahdollisuutta ottaa. Käsittelemme näitä ihmisjäänteitä kunnioituksella ja arvokkuudella, ja sen vuoksi emme järjestä mitään esittelyä tai salli kuvaamista kaupallista julkaisua varten, Andréasson totesi.

Asian arkaluontoisuuden vuoksi KI ei paljasta edes kallovaraston sijaintia.

”Vain vanhoja hautoja”

Instituutin tietojen mukaan ruotsalaisretkikunta oli kiinnostunut ainoastaan vanhoista haudoista.

– Jos he olisivat olleet kiinnostuneita ”tuoreista” vainajista, jäännökset olisivat päätyneet Helsingin yliopiston anatomian laitokselle, vakuuttaa kallokokoelmasta vastaava KI:n dosentti Olof Ljungström.

Hän huomauttaa, että vanhojen suomalaishautojen kaivaminen ja sieltä löytyneiden luiden pois vieminen ei 1800-luvulla ollut ”teknisesti katsoen laitonta”.

– Kukaan ei kuitenkaan voi väittää, että se mitä silloin tehtiin, olisi millään tavoin ollut mallikelpoista. Se oli epäeettistä ja itsekästä toimintaa, Ljungström toteaa.

Tarkat selvitykset

Laaja kallokokoelma on 1960-luvulta lähtien ollut sijoitettuna instituutin ulkopuolelle, ja sitä on hoitanut ulkopuolinen henkilökunta.

Karoliininen instituutti otti kokoelmat takaisin haltuunsa vuonna 2015. Tärkeimpänä syynä oli se, että instituutti päätti ryhtyä palauttamaan kalloja eri alkuperäiskansoille niiden esittämien vaatimusten mukaan.

Suomelle Karoniilinen instituutti ei ole tehnyt tällaista aloitetta.

– Tavoitteemme on ensin toimia eri puolilla maailmaa olevien tunnustettujen alkuperäiskansojen suuntaan. Suomi ei kuulu tähän joukkoon, Ljungström perustelee.

Kallokokoelman inventointi on yhä kesken. Instituutista kerrotaan, että työ vie aikaa. Taustaselvitykset palautuksissa tehdään perusteellisesti, jotta kallot päätyisivät oikeisiin kohteisiin.

Ei yhteydenottoa

Karoliininen instituutti korostaa, että palautukset tehdään yhteistyössä kohdemaiden virallisten organisaatioiden kanssa. Suomesta tällaista virallista yhteydenottoa ei ole tullut - ainoastaan vetoomuksia niiltä, jotka uskovat kokoelmaan kuuluvan omaistensa jäänteitä.

– Me emme voi ryhtyä toimiin yksityisten ihmisten aloitteesta, Olof Ljungström sanoo.

Karoliininen instituutti on vuonna 1810 perustettu lääketieteellinen yliopisto Solnassa. Se tunnetaan myös nimellä Karolinska. Yliopistolla on kaksi sairaalaa: KS Solna ja KSHuddinge.