Lähes yhdeksän kymmenestä suomalaisesta on sitä mieltä, että kansanedustajien veroton kulukorvaus pitäisi muuttaa verolliseksi. Asia käy ilmi Valittujen Palojen kyselytutkimuksesta.

Kyselyä varten haastatelluista 86 prosenttia on sitä mieltä, että kansanedustajille maksettava veroton kulukorvaus tulisi katsoa veronalaiseksi tuloksi. Verottomasta kulukorvauksesta luopumista ehdotti viime viikolla eduskunnan puhemies Maria Lohela (uv), joka aikoo käydä asiasta syksyllä keskusteluja eduskuntaryhmien kanssa.

Kansanedustajalle maksetaan joka kuukauden 15. päivä veroton kulukorvaus, joka on tarkoitettu tehtävästä aiheutuvien kustannusten maksamiseen. Summa on kotipaikasta riippuen 986,81–1809,15 euroa.

Lähes joka kolmas eli 30 prosenttia vastaajista luopuisi työehtosopimuksissa määriteltävästä vähimmäispalkasta ja antaisi palkkojen määräytyä markkinaehtoisesti työvoiman kysynnän ja tarjonnan mukaan. Vähimmäispalkasta luopuminen saa vahvaa kannatusta erityisesti 50 vuotta täyttäneiden vastaajien keskuudessa.

Ammattiliiton jäsenmaksun verovähennysoikeudesta voisi luopua useampi kuin joka neljäs suomalainen. Väittämästä oli täysin tai melko samaa mieltä 27 prosenttia vastanneista. Eniten ay-maksun vähennysoikeudesta luopumista kannattivat miehet ja 50 vuotta täyttäneet vastaajat.

Enemmistö suomalaisista, 64 prosenttia, pitää ylimitoitettua julkista sektoria ja raskasta verotusta keskeisinä syinä Suomen korkeaan työttömyysasteeseen. Erityisesti miehet ja 50 vuotta täyttäneet ovat sitä mieltä, että korkea työttömyysaste johtuu raskaasta julkisesta sektorista ja verotuksesta. Sama ryhmä suhtautui kriittisimmin myös kansalaisille maksettaviin vastikkeettomiin tukiin. Kaikista vastaajista 47 prosenttia oli sitä mieltä, että vastikkeettomien tukien maksaminen tulisi lopettaa.

Kysely on tehty brittiläisen Wyman & Dillon -tutkimuslaitoksen kanssa viime vuodenvaihteessa. Siihen vastasi Suomessa 1896 henkilöä. Kyselyn otos poimittiin asiakasrekisteristä, johon kuuluu noin 150 000 suomalaista. Tulokset painotettiin iän (20+) ja sukupuolen mukaan väestöä vastaavaksi.

Tutkimuksen virhemarginaali on enintään 2,2 prosenttiyksikköä.