Suomi tarvitsee seuraavalle hallituskaudelle suunnitelmallisen Itä-Aasian paketin ja tätä myötä uuden vaihteen valtiomme kaukosuhteissa. Vaikka suhteemme erityisesti Euroopassa ja lähialueilla ovat tiiviisti hoidettuja, ei maallamme voi olla koskaan liikaa meihin ystävällismielisesti suhtautuvia valtioita kauempanakin maailmalla. Karjalaisen kärkihankkeeksikin nimeämäni Itä-Aasian paketti olisi budjettineutraali, sillä sen kustannukset leikattaisiin vuosittain täysimääräisesti Suomen antamasta kehitysavusta. Mitään lisämenoja valtiollemme siitä ei siis tulisi. Paketin kohteena olisi neljä Itä-Aasian ei-kommunistista maata: Japani, Etelä-Korea, Kiinan tasavalta ja Mongolia. Johtoajatuksena olisi suhteiden syventäminen näihin valtioihin.

MITÄ PITÄÄ SISÄLLÄÄN?

Itä-Aasian paketin toimeenpanosta huolehtisivat pääasiassa ulkoministeriö sekä opetus- ja kulttuuriministeriö. Muita ministeriöitä käytettäisiin tarvittaessa. Tämän lisäksi eduskunta-organisaatio ja tasavallan presidentti voisivat toteuttaa osan paketin tarkoituksesta. Äärimmäisen tarkkaa yksityiskohtaista sisältöä ei ole tarkoituksenmukaista luetella tässä, eikä eduskunnassa päätöstä tehdessä jokaisen euron käyttötarkoitusta tarvitsekaan määritellä, vaan hankkeen toteuttamisesta vastaavat ministeriöt ja organisaatiot hallinnollisina yksikköinä päättävät niistä itse tarkemmin. Raamit on toki syytä asettaa. Tärkeä ehto paketille olisi, ettei missään sen hankkeiden piirissä edistettäisi ideologista monikultturismia tai pysyvää maahanmuuttoa Suomeen ja näin kantasuomalaisten osuuden vähenemistä kokonaisväestörakenteessa.

Paketin piirissä voitaisiin kehittää esimerkiksi yliopistojen kahdenvälistä opiskelijavaihtoa, tieteen ja tutkimuksen Itä-Aasiaa koskevia hankkeita, kulttuurivaihtoa ja -tietoutta, kolmannen sektorin Itä-Aasia-toimintaa ja siihen liittyviä tapahtumia ja suurlähetystöjen työtä kohdemaissa. Tasavallan presidentin ja ulkoministeriön resursseja kohdennettaisiin paketin piirissä oleviin maihin sekä Suomen eduskunnasta voitaisi tehdä vierailuja tutustuakseen paketin maiden kansanedustuslaitoksien toimintaan ja poliittiseen järjestelmään syvällisemmin. Tapoja on monia, mutta keskeisenä tavoitteena on kokonaisvaltaisten, ystävällismielisten ja kestävien suhteiden rakentaminen Suomen ja kohdemaiden välille.

MIKSI SUOMELLE TÄRKEÄ ASIA?

1) EU:sta itsenäinen (ulko)politiikka

Itä-Aasian paketti olisi Suomelle ulkopoliittisesti merkittävä asia. Maamme tarvitsee meihin ystävällismielisesti suhtautuvia valtioita maailmalta. Osana Euroopan unionia keinomme ovat kuitenkin rajatut. Tällä hetkellä Suomi ei voi tehdä esimerkiksi itsenäistä kauppapolitiikkaa, sillä tämä on Euroopan unionin toimivaltaan kuuluva politiikan lohko. Näin ollen suhteita on rakennettava lähinnä kulttuuripoliittisin toimin ja muilla vastaavilla keinoilla.

2) Ideologinen arvovalinta demokratian puolesta

Pakettiin mukaan otettuja valtioita ei suinkaan ole valittu sattumalta. Korean tasavalta, Japani, Mongolian tasavalta ja Kiinan tasavalta ovat Itä-Aasian ei-kommunistisia maita. Suomen on länsimaisena demokratiana viisasta ulkopoliittisesti edistää suhteitaan nimenomaan maihin, jotka eivät ole kommunistisia kansantasavaltoja. Kyseessä on selkeä arvovalinta, joka mielestäni kuuluu tehdä.

3) Ennakoivaa talous- ja turvallisuuspolitiikkaa

Itä-Aasian paketin avulla on mahdollista myös lieventää kommunistisen Kiinan taloudellisen vaikutusvallan kasvamista Suomessa ja sitä kautta heikentää tulevaisuudessa mahdollisesti lisääntyvää riippuvuutta arvoiltaan kyseenalaisen valtion talouskehityksestä. Kiinalaisten turistien määrähän on maassamme viime vuosina lisääntynyt voimakkaasti.* Maailmanpoliittisesti taas Kiinan vaikutusvalta on kasvanut eri tavoin. Kommunistimaa on esimerkiksi investoinut yli vuosikymmenen ajan aktiivisesti Afrikan maihin. Kiina on lainannut miljardeja euroja erilaisiin maantie-, rautatie- ja satamahankkeisiin, perustanut sotilastukikohdan Djiboutiin ja rakentanut Afrikan unionille lahjaksi uuden päämajan Etiopian pääkaupunkiin Addis Abebaan.** Suomi tarvitsee jatkossakin turismia ja kauppasuhteita muualtakin, kuin nousevan maailmanvallan syleilystä.

4) (A)asian ajankohtaisuus

Asian suhteen olisi tärkeä toimia juuri nyt, kun matkailijoiden virta Itä-Aasiasta on kasvanut. Kiinalaiset, japanilaiset ja eteläkorealaiset ovat viime vuosina olleet Suomessa vierailleiden top 10 kansallisuuden joukossa. On taottava, kun rauta on kuuma.***

MISTÄ RAHAT?

Paketin sopivat vuosittaiset kokonaiskustannukset voisivat olla 5 – 10 miljoonan haarukassa, mutta summa voi olla muutakin. Pakettia hahmotellessa olennaista on sen budjettineutraalius eli se, ettei se tuota valtiolle lisämenoja nykytilanteeseen verrattuna. Tämä tarkoittaa siis sitä, että summa on leikattava muualta. Pakettini keskeisenä ehtona olisikin, että siihen käytettyä rahaa ei leikata suomalaisten hyvinvoinnille tärkeistä asioista, vaan jo nyt ulkomaille tavan suomalaisten ulottumattomiin menevästä rahasta eli kehitysavusta.

Esittämäni summa ei ole suhteellisen suuri, sillä samalla maantieteellisellä suunnalla sijaitsevat valtiot saavat jopa yksinään samansuuruisia rahamääriä pelkästään kehitysapuna. Vuonna 2019 valtion talousarvion mukaiset kehitysyhteistyön määrärahat ovat kokonaisuudessaan 989 miljoonaa euroa. Ulkoministeriön hallinnoiman varsinaisen kehitysyhteistyön osuus on 577 miljoonaa euroa. Esimerkiksi Vietnam sai yksinään vuonna 2017 kehitysyhteistyönä yli 12 miljoonaa euroa rahaa Suomelta. Näistä yli 5 miljoonaa euroa oli varsinaisen kehitysyhteistyörahoituksen piiriin kuuluvia. Esittämäni vuosittainen 5 – 10 miljoonan euron potti taas jakautuisi neljän maan kesken (Japani, Etelä-Korea, Kiinan tasavalta ja Mongolia).

LOPUKSI

Itä-Aasian paketti ei ole tyhjänpäiväistä näpertelyä, vaan yksi työkalu muiden joukossa muuttaa maailmasta hieman enemmän Suomen tasavallan intressejä vastaava. 2020-luku tuo varmasti uusia haasteita ja kysymyksiä myös maamme ulkopoliittisiin suhteisiin, joten niihin kannattaa varautua nyt, eikä vasta sitten kun on liian myöhäistä. Määrätietoisella politiikalla saadaan aikaan toimintaympäristö, jossa on helpompi luovia myös vaikeina aikoina.

LÄHTEET



* https://www.kaleva.fi/uutiset/kotimaa/aasialaisten-matkailijoiden-maara-kovassa-kasvussa-kiinalaiset-tuovat-suomeen-jo-ruotsalaisia-enemman-rahaa/754637/

** https://yle.fi/uutiset/3-10384205 (Kiina lupaa avustaa Afrikan maita yli 50 miljardilla eurolla – Presidentti Xi: "Ei sisällä poliittista ohjailua")

*** https://www.businessfinland.fi/ajankohtaista/uutiset/2018/ulkomaisten-matkailijoiden-rahankaytto-kasvoi-yli-20–vuonna-2017/