Mistä on kyse? Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu nuorille tai pitkään (yli 500 päivää) työttömänä olleille työllistymismahdollisuuksien ja elämänhallinnan parantamiseksi.

Laki kuntouttavasta työtoiminnasta velvoittaa kunnat ja työvoimatoimistot järjestämään kullekin asiakkaalle räätälöidyn palvelun.

Etelä-Karjalassa kunnat ostavat palvelun alueen sote-piiriltä Eksotelta.

Kuntouttavassa työtoiminnassa töissä käydään 1-4 päivänä viikossa. Työpäivä kestää enintään kuusi tuntia. Kuntoutujalle maksetaan hänen normaalin työmarkkinatuen lisäksi 9 euron kulukorvaus per työpäivä.

Kuntouttavan työtoiminnan jatkumisesta keskustellaan työttömän kanssa kolmen kuukauden välein. Enimmillään kuntouttava työtoiminta voi kestää kaksi vuotta.

Kuntouttava työpaikka ei saa olla yrityksessä, yleensä paikat ovat kouluissa, päiväkodeissa, vanhustyössä, kunnan kiinteistöhuollossa tai erilaisissa yhdistyksissä.

Lappeenranta23-vuotias Janek Stefanoff on ystävällinen ja syvällinen ihminen. Ongelmat elämässä alkoivat kasaantua ammattikoulutuksen ja armeijan jälkeen, kun mitään kunnon työtä ei löytynyt.

Joitain lyhyitä pätkiä festareilla ja Itellassa mutta ei mitään sellaista, millä voisi elättää itsensä.

– Päivärytmi katosi. Oli toimeton olo, Janek Stefanoff kertoo.

Työttömyyskuukausia ehti kertyä monta.

– Tuli sellainen tunne, että elämän tarkoitus, mikä se sitten ikinä onkaan, alkoi olla täysin hukassa, Stefanoff sanoo hiljaisella äänellä.

– Minulle ei ollut paikkaa tässä maailmassa.

Virastomestarin apulaisena Janek Stefanoff tapaa ja neuvoo päivän aikana kymmeniä ihmisiä. Kari Kosonen/Yle

Uhkana työttömyyskorvauksen menettäminen

Sitten tapahtui käänne nimeltä kuntouttava työtoiminta (siirryt toiseen palveluun). Se on vaikeasti työllistyville tarkoitettu moniammatillinen palvelu, jonka tavoitteena on parantaa työttömän valmiuksia työelämään. Palvelun järjestäminen on kuntien vastuulla. Etelä-Karjalassa kunnat ostavat palvelun alueen sote-piiriltä Eksotelta.

Minulle ei ollut paikkaa tässä maailmassa. Janek Stefanoff

Eksoten alueella kuntouttavaan työtoimintaan osallistuu joka kuukausi noin 500–600 vaikeasti työllistyvää. Koko maassa toimintaan osallistuu kymmeniä tuhansia työttömiä.

Lyhimmillään työjakso kestää kolme kuukautta, pisimmillään kaksi vuotta. Kuntouttavasta työtoiminnasta kieltäytyminen voi johtaa työttömyyskorvauksen menettämiseen. Eli käytännössä pitkään työttömänä olleella ei ole vaihtoehtoa.

Kolmen kuukauden välein kuntouttavan työtoiminnan asiakas, hänen työpaikkansa ja työvoimaviranomainen pitävät palaverin, jossa pohditaan, miten tähän asti on mennyt, ja vieläkö järjestelyä jatketaan seuraavat kolme kuukautta.

– Olen huomannut, että minulle on tässä työssä kertynyt sellaisia taitoja ja pääomaa, joista on hyötyä tulevaisuuden työnhaussa, Janek Stefanoff sanoo.

Hän oli kuntouttavassa työtoiminnassa runsaat 10 kuukautta.

Yksilölliset tavoitteet

Kuntouttavaa työtoimintaa kritisoidaan kovin sanoin. Tuhannet ihmiset pidetään Suomessa näennäisesti poissa työttömyystilastoista vaikka oikeasti työjakso ei koskaan johda pysyvään työpaikkaan.

Toimintaa järjestävillä viranomaisilla on kritiikkiin vastaus valmiina.

Jonkun kohdalla tavoite voi olla se, että selviytyy kolmen kuukauden työjaksosta.

– Jokaiselle asiakkaalle luodaan tavoitteet, joihin kuntouttavassa työtoiminnassa pyritään. Tavoite voi olla esimerkiksi se, että elämänhallinnan parantuessa asiakkaalla on edellytykset päästä hänen työllistymistään edistäviin palveluihin, kertoo johtaja Antti Ronkainen Etelä-Karjalan työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta.

– Jonkun kohdalla tavoite voi olla se, että selviytyy kolmen kuukauden työjaksosta, lisää palveluesimies Jaana Vainikka Kaakkois-Suomen TE-keskuksesta.

Jokaiselle etsitään sopivin työpaikka

Eksotessa kuntouttavan työtoiminnan tavoitteet otetaan tosissaan. Jokaiselle asiakkaaksi valikoituvalle pyritään etsimään mahdollisimman sopiva työ ja siihen oheen ohjausta, jonka tavoitteena on suunnitella tulevaisuutta työjakson jälkeen.

– Minulla on neljänkymmenen vuoden kokemus mielenterveystyöstä. Nyt etsin asiakkaillemme sopivia työpaikkoja eri puolilla Etelä-Karjalaa. Voin sanoa, että huomaan hyvin nopeasti, sopivatko työntekijä ja työpaikka toisilleen, kertoo Eksoten ostopalvelukoordinaattori Leila Korte.

Kuntouttavan työpaikan Janek Stefanoffille järjestänyt Eksoten ostopalvelukoordinaattori Leila Korte tietää, että Stefanoffin työpaikalla miehen tekemä työ on saanut kehuja. Työn jatkosta keskustellaan palaverissa kolemn kuukauden välein. Kari Kosonen/Yle

Korte jos kuka tietää, mitä työpaikkoja pitkäaikaistyöttömille maakunnassa on tarjolla. Hänellä on kollegoidensa kanssa näpeissään tieto siitä, missä maakunnan koulussa kaivattiinkaan koulunkäyntiavustajaa tai mikä vanhustyön yksikkö ottaisi vastaan pitkään työttömänä olleen.

Koulut, päiväkodit ja tehostetun palveluasumisen yksiköt ovat työkohteina tyypillisimpiä.

– Jos osapuolet hyväksyvät toisensa, kaivan sopimuspaperit esiin, ja työ alkaa sovittuna aikana, Korte kuvaa tapaansa toimia.

Pula sopivista työtehtävistä

Sopivista työpaikoista on koko ajan pulaa. Pitkään työelämästä sivussa ollut asiakas saattaa tarvita kollegoiltaan hyvinkin paljon ohjausta. Läheskään kaikissa työpaikoissa siihen ei ole aikaa ja mahdollisuuksia.

Toinen ongelma ovat pienten kuntien työttömät.

– Jos henkilöllä ei esimerkiksi ole autoa käytettävissään, ovat mahdolliset työpaikat aika vähissä, myöntää runsaan 5 000 asukkaan Ruokolahden kunnanjohtaja Antti Pätilä.

Kuntouttavan työtoiminnan sääntöjen mukaan työpaikka ei voi olla yrityksessä. Siksi pienellä paikkakunnalla tulevat kysymykseen lähinnä kunnan omat työt. Eikä niissäkään juuri valinnanvaraa ole, esimerkiksi kiinteistönhuollon palvelut ostetaan yhä useammin ulkopuoliselta yritykseltä.

– Pitkäaikaistyöttömien määrän kasvu jatkuu. Väistämättä heidän tilanteensa hoitamiseen tarvitaan aiempaa enemmän veroeuroja, Pätilä toteaa.

Parhaimmillaan kuntouttava työ avaa uusia mahdollisuuksia

Kun Janek Stefanoff viime keväänä asteli ensimmäistä kertaa kuntouttavaan työpaikkaansa, häntä arvelutti koko kuvio. Erityisen epäluuloisesti mies suhtautui hänelle räätälöityyn tehtävään Eksoten Lasten ja nuorten talon virastomestarin apulaisena. Työ sisältää taloon tulevien neuvomista ja ohjausta, postin jakelua, tavaran kuljetusta ja kiinteistön pieniä huoltotöitä.

– En ollut varma, tykkäänkö tällaisesta työstä.

– Olen ollut ujo ja ihmisarka. Koulukiusaamistausta, nuori lappeenrantalaismies kuvailee itseään.

Kymmenen kuukauden kuntouttavan työn aikana moni asia Stefanoffin elämässä muuttui parempaan suuntaan. Aamukahdeksalta alkava työ pakotti ryhdikkääseen päivärytmiin. Jokapäiväiset tapaamiset kymmenien ihmisten kanssa hälvensivät arkuutta. Ja mikä tärkeintä, oma tulevaisuus alkoi jälleen näyttää valoisalta.

Nyt Stefanoff suunnittelee lähtöä vartijakurssille. Alalla on hänen selvitystensä mukaan työtä tarjolla, vähintään lyhytaikaisia työsuhteita esimerkiksi kauppakeskuksissa.

Sitä ennen virastomestarin apulainen jatkaa vielä puoli vuotta nykyisessä tehtävässään Eksoten lasten ja nuorten talossa. Nyt työsuhde on työhallinnon termein nimeltään palkkatuettu työ. Stefanoffille se tarkoittaa alan normaalia palkkausta, noin 1 800 euroa kuukaudessa.

Naurettavan pieni "päiväpalkka"?

Kuntouttavasta työstä saamaansa yhdeksän euron päiväkorvaukseen Janek Stefanoff suhtautuu yllättäen täysin hyväksyvästi. Juuri tämä kulukorvauksen pienuus on se, josta mallia kiivaimmin kritisoidaan.

Tutkivaa journalismia tekevä verkkojulkaisu Long Play (siirryt toiseen palveluun) (maksullinen artikkeli) kirjoitti viime syksynä kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden kokemasta nöyryytyksestä ja työllistymisen mahdottomuudesta. Julkaisun mukaan pitkäaikaistyöttömät pakotetaan työhön, josta heille maksetaan naurettavan pieni palkka. "Orjatyötä", sanovat työttömyyden hoitomallin kriitikot.

Minulla on ollut se onni, että perhe on auttanut ja tukenut. Janek Stefanoff

– Tiedän, että se ei jokaisen kohdalla sovi. Yhdeksän euroa päivässä, asunnot, autot, menot, laskut... Niistä on mahdoton selvitä, Stefanoff ymmärtää.

– Minulla on ollut se onni, että perhe on auttanut ja tukenut. Olen saanut asua perheeni kanssa näin pitkään, siksi raha on riittänyt, Stefanoff kertoo.

No, löytyykö töitä?

Aika näyttää, löytääkö Janek Stefanoff sellaisen työn, jolla vihdoin voisi elättää itse itsensä. Kuntouttavan työtoiminnan vaikuttavuuden arviointi osoittautuu mutkikkaaksi. Jokaisella on yksilöllinen tarinansa.

– Kuntouttavan työtoiminnan vaikuttavuutta ei voi kuvata pelkästään lukujen kautta, vastaa johtaja Antti Ronkainen Eksotesta.

Hän painottaa, että asiakkaan kannalta onnistuminen on usein jotain muuta kuin numeraalisesti mitattavia seikkoja. Asiakkailta kerätyissä palautteissa mainitaan onnistumisina muun muassa seuraavia muutoksia: elämänrytmin parantuminen ja säännöllinen päivärytmi, sosiaalinen ympäristö ja sen tuoma vertaistuki, osallisuus yhteiskunnassa, työ- ja toimintakyvyn parantuminen sekä työ- ja toimintakykyyn selventyminen.

Kari Kosonen/Yle

Tilastoista selviää, että Etelä-Karjalassa kolme kuukautta työjakson päättymisen jälkeen 96 prosenttia asiakkaista on edelleen työnhakijoina TE-toimistossa. Kolme prosenttia on aloittanut koulutuksen ja yhdeksän prosenttia on työllistynyt joko palkkatuella tai ilman palkkatukea. Opiskelijat ja työllistyneet ovat siis osittain edelleen myös työnhakijoina. Tilanne on samansuuntainen valtakunnan tasolla.

– Aina on olemassa se joukko, joita ei voida kuntouttavan työtoiminnan keinoin auttaa eteenpäin. Yleensä heillä on terveysongelma, joka estää työssä jaksamisen tai päihde- tai mielenterveysongelmaa. Tai voi olla kyse hyvin vaikeasta sosiaalisesta syrjäytymisestä, sanoo ostopalvelukoordinaattori Leila Korte.

– Joskus työtoiminnassa saadaan henkilön toimintakyvystä sellaista oleellista tietoa, joka johtaa myönteiseen eläkepäätökseen.

Leila Korte myöntää, että suurimpia haasteita hänen omassa työssään on löytää mielekästä päivätoimintaa ja sosiaalisia kontakteja sille ryhmälle pitkäaikaistyöttömiä, joita kuntouttava työtoiminta ei auta mutta joita eläke ei pelasta.