Alle kolme prosenttia talvikelin henkilöautojen kuolonkolareista ajetaan enää kitkarenkailla. Syitä nopeaan muutokseen ei tiedetä.

Nastarenkaat ovat selvästi yliedustettuna talvikauden kuolemaan johtaneissa liikenneonnettomuuksissa, selviää tutkivan viestintäkonsultin Jouko Lahden OTIN:n eli Onnettomuustietoinstituutin onnettomuustietorekisteristä laskemasta aineistosta.

OTI toimitti Lahdelle aineistoa henkilöautojen aiheuttamista kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista joulukuun ja helmikuun väliseltä ajalta vuosina 2000-2017. Nukahtamiset, sairauskohtaukset ja itsemurhat oli rajattu aineistosta pois.

Mikko Airikka | Yle

Siivotuista tilastoista selvisi, että henkilöautoilla ajettiin vuoden 2017 loppuun mennessä kaikkiaan 532 kuolemaan johtanutta talvirengasonnettomuutta. Näistä onnettomuuksista 358 tapahtui talvikelissä.

Koko tarkastelujakson 2000-2017 aikana kitkarenkailla ajettiin 53 kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Se on kymmenen prosenttia kokonaismäärästä.

Aivan viime vuosina on kuolemaan johtaneissa talvirengasonnettomuuksissa kitkarenkaita esiintynyt enää erittäin harvoin. Kolmen vuoden tarkastelujaksolla 2015-2017 kaikista onnettomuuksista vain 3,6 prosenttia ajettiin kitkarenkailla. Talvikelissä onnettomuuksista ajettiin kitkarenkailla enää vain 2,6 prosenttia.

Tarkkaa tietoa kitkarenkaiden osuudesta henkilöautoissa joulu-helmikuun välisen talvirengaspakon aikana ei ole olemassa. VTT:n talvirengastutkimuksessa vuonna 2001 kitkarenkaiden osuudeksi ilmoitettiin 11,7 prosenttia.

Viime vuonna Trafin eli nykyisen Traficomin talvirengastutkimuksessa kitkarenkaiden osuus henkilöautoissa oli noussut 13,7 prosenttiin. Vuonna 2017 arvioitiin, että pääkaupunkiseudulla kitkarenkaat olisivat jopa joka viidennessä henkilöautossa.

Jouko Lahden mukaan kehityskulku onnettomuustilastoissa on ollut viimeisen kymmenen vuoden ajalta hätkähdyttävä. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, mistä näinkin nopea muutos on johtunut.

– Ensimmäisenä tulee mieleen, että ajonvakauden yleistyminen on auttanut nimenomaan kitkarengasautoilijoita. Viime kädessä kyse lienee myös ajotavasta eli, kuinka otetaan huomioon olosuhteet ja renkaiden suorituskyky.

Muutos turvallisuudessa poikkeuksellisen nopea

VTT julkaisi vuonna 2014 tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan kitkarenkaat olisivat hieman yliedustettuna talvikauden ja erityisesti jäisen kelin kuolonkolareissa.

Vielä tuolloin tutkijat päätyivät pelkän tilastoanalyysin perusteella arvioon, että nastarenkailla olisi vältetty jopa 83 prosenttia kitkarenkailla aiheutetuista paljaan jään onnettomuuksista.

Viime vuonna julkaistussa VTT:n tutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun) tilanne näytti muuttuneen, mutta tarkempaa analyysiä ei silloin vielä tehty. Jouko Lahti esittääkin, että kuolemaan johtaneet onnettomuudet analysoitaisiin tapauskohtaisesti.

– Siinä on epävarmuustekijä, jos katsellaan pelkästään tilastollisesti. Sieltä jää selkeitä huomioita tekemättä kuten esimerkiksi se, kuinka monella ajonvakautus on ollut käytössä. Se voisi selittää paljonkin näitä tapauksia.

– Tilastollisen tarkastelun lisäksi pitäisi arvioida, millainen merkitys renkaisiin liittyvillä puutteilla oli kussakin tapauksessa. Näin voitaisiin tehdä päätelmiä rengastyyppien ja onnettomuuksien välisestä yhteydestä.

Lahti on ehdottanut Traficomille, että talvirengasvalintojen vaikutuksista niin liikenneturvallisuuteen kuin ilmanlaatuun, meluun ja teiden ylläpitoon tehtäisiin laajempi yhteiskunnallinen analyysi.

– Sen perusteella tehtäisiin sitten johtopäätöksiä, pitäisikö kitkarenkaiden käyttöä suositella selkeämmin uudempiin ajonvakautuksella varustettuihin henkilöautoihin.

Parempaa tutkimusta ei ole tulossa

Sekä OTI, Traficom että Väylävirasto ovat tutustuneet huolellisesti Jouko Lahden materiaaliin. Tuoreita laskelmia pidetään luotettavina. Trafi on tilannut Lahdelta renkaisiin liittyvän tutkimusraportin viime vuonna (siirryt toiseen palveluun) sekä vuonna 2017 (siirryt toiseen palveluun).

Mutta Traficomin erityisasiantuntija Keijo Kuikka vahvistaa, että Lahden toivomaa laajempaa analyysia talvirengasvalintojen vaikutuksista ei ole tulossa lähivuosina.

Ennen uuden tieliikennelain voimaantuloa kesäkuun alussa 2020 ei siis ainakaan pystytä selvittämään, miksi nastarenkaat ovat selvästi yliedustettuna talvikauden liikenneonnettomuuksissa. Uuden lain mukaan talvirengaspakko muuttuu keliin perustuvaksi, jolloin autoilijoiden vastuu rengasvalinnoista kasvaa.

Jouko Lahti muistuttaa, että autolehtien rengastesteissä nastarenkaat ovat perinteisesti päihittänet kitkarenkaat mennen tullen.

– Renkaiden suorituskykyerot kuitenkin tasoittuvat kulumisen myötä, joten liittyisikö nastarenkaiden käyttöön vääränlaista turvallisuuden tunnetta? Nastoituksen kunnossa ja rengastuntemuksessa on todettu suuria puutteita viimeaikaisissa tutkimuksissa.

Samaan johtopäätökseen tuli vuonna 2016 myös tuolloin Aalto-yliopistossa renkaiden kitkatutkimuksia vetänyt Ari Tuononen. Nastarenkaat voivat kuluessaan muuttua vaarallisiksi.

Tuonosen tutkimusryhmä havaitsi suuria eroja etu- ja takarenkaiden nastaulkonemien välillä varsinkin sellaisissa etuvetoisissa autoissa, joilla ajetaan pääosin paljaalla asfaltilla.

Pitoero etu- ja takarenkaiden välillä kasvaa, kun eturenkaiden nastat työntyvät ulospäin ja takarenkaiden nastat painuvat vastaavasti syvemmälle renkaan sisään.

Lue myös:

”Itse ostaisin kitkarenkaan tai alle 100-nastaisen nastarenkaan”