Vihreiden rovaniemeläinen puoluevaltuuskunnan varapuheenjohtaja Miikka Keränen vaatii tavaratalo Stockmannia lopettamaan Hullut Päivät -nimen käytön kampanjoinnissa. Keränen on lähettänyt aiheesta yhtiölle kirjeen.

– Mielestäni vaikutusvaltaisella, tunnetulla ja näkyvällä yrityksellä on kannettava vastuuta käyttämänsä retoriikan vaikutuksista. Hulluista puhuminen vähättelee mielenterveysongelmia ja leimaa ongelmien kanssa eläviä, ja siksi Hullut Päivät on lopetettava, Keränen kirjoittaa kirjeessään.

Tampereen yliopistossa vastuullista liiketoimintaa opiskeleva Keränen nostaa blogissaan (siirryt toiseen palveluun) esille liiketoiminnan laaja-alaiset vaikutukset.

– Mielestäni voitte uudelleen brändätä alennusmyyntinne niin, että sen nimi ei ole osana diskurssia ja retoriikkaa, jossa mielenterveysongelmia vähätellään ja niistä tehdään viihdettä. Vastuullinen yritys ottaa huomioon kaiken toimintansa kaikki vaikutukset, ja mielestäni mielenterveysongelmilla naureskelu ei kuulu 2010-luvun yrityskuvaan, Keränen kirjoittaa.

Stockmann: Tarkoitus ei ole loukata ketään

Stockamannin yhteiskuntavastuupäällikkö Johanna Stenbäck sanoo, että Hullut Päivät -kampanjan tarkoitus ei ole loukata ketään. Hän kertoo, että Keräsen palautteen kaltaista viestiä tavaratalo ei ole saanut koskaan aiemmin.

– Hullut Päivät -kampanjan merkeissä on hulluteltu jo yli 30 vuotta. Kampanjan keulahahmona on haamu, jolla ei ole mitään tekemistä mielenterveyden kanssa. Tällaista palautetta ei ole tullut aiemmin.

Stenbäck korostaa, että mielenterveystoimijoilta ei ole tullut mitään kritiikkiä kampanjaa kohtaan.

– Päinvastoin. Vuosi sitten mielenterveystoimijat kertoivat Uusimaa -lehdessä (siirryt toiseen palveluun), että he eivät koe kampanjaa loukkaavana, Stenbäck sanoo.

Keränen haluaa herättää kansalaiskeskustelua

Keräsen mielestä Suomessa ei puhuta mielenterveysongelmista tarpeeksi avoimesti tai kunnioittavasti. Hänen mukaansa Suomessa myös nuorilla on paljon mielenterveysongelmia ja ne aiheuttavat merkittävästi työkyvyttömyyttä.

Kirjeellään hän haluaa herättää myös kansalaiskeskustelua aiheesta.

– Liian moni jää ongelmiensa kanssa yksin, sillä pelkää leimaantuvansa. Jos teemme normaalista asiasta normaalia myös puheessa ja yhteiskunnassa, on ongelmiin helpompi hakea apua ajoissa, Keränen sanoo blogissaan.

Keränen on myös kaupunginvaltuutettu Rovaniemellä.

Keräselle kriittistä palautetta ulostulosta

Miikka Keränen lähetti jutun ilmestymisen jälkeen tiedotteen, jossa hän pyytää anteeksi aiheuttamaansa mielipahaa. Hän myöntää, että hänen lähestymistapansa olisi voinut olla rakentavampi.

– Tarkoitukseni ei missään tapauksessa ollut leimata mielenterveyskuntoutujia "hulluiksi" – päinvastoin. Ymmärrän hyvin, että sana on monitulkintainen ja moni saa myös voimaa siitä, että voi käyttää näitä loukkaavia sanoja myös positiivisessa mielessä. Halusin herättää keskustelua, mutta en tietenkään kenenkään tunteiden kustannuksella. Pyydän siis anteeksi, Keränen kirjoittaa Facebook-sivullaan.

Keränen kuitenkin puolustaa edelleen näkökulmaansa.

– Pidän kuitenkin edelleen omaa tulokulmaani perusteltuna, mutta käyn mielelläni asiasta keskustelua, hän kirjoittaa.

Juttua on täydennetty Stockmannin kommenteilla ja Keräsen pahoitteluilla kello 11.30