Öljyn- ja muovinjalostamoilta tuleva kaukolämpöputki voisi olla käytössä aikaisintaan vuonna 2025.

Hallituksen verouudistukset tuovat toivoa kivihiilen polton korvaamisesta puhtaammilla vaihtoehdoilla pääkaupunkiseudulla.

Nesteen ja Borealiksen tehtaat Porvoon Kilpilahdessa jalostavat öljystä polttoaineita ja muoveja. Viiden vuoden kuluttua ne saattavat myös lämmittää pääkaupunkiseudun asukkaiden koteja.

Tehtaiden prosesseissa syntyy nimittäin valtavat määrät hukkalämpöä, joka ohjataan mereen. Tällä hetkellä tilanne vastaa suuruusluokaltaan sitä, että Kilpilahteen rakennettaisiin pienehkö ydinvoimala ihan vain meren lämmittämiseksi.

Energiayhtiöt Helen ja Fortum kumppaneineen selvittävät parhaillaan, olisiko kannattavaa siirtää osa tästä lämmöstä pääkaupunkiseudulle. Viimeisimmän välilaskun (HS) (siirryt toiseen palveluun) tulos oli, että hukkalämmöllä voisi kattaa jopa neljänneksen pääkaupunkiseudun lämmöntarpeesta.

Lämmölle olisi tarvetta etenkin Helsingissä, joka pyristelee irti kivihiilestä.

Energiayhtiö Helen sulkee Hanasaaren kivihiilivoimalan vuoteen 2024 mennessä, ja sen korvaajat on jo tiedossa. Mutta kaupungin toisen, eli Salmisaaren kivihiilivoimalan, korvaajia ei vielä tiedetä.

Ministeriö: energiayhtiöiden penäämä veroale toteutuu

Nyt käynnissä oleva selvitystyö Kilpilahden hukkalämpöjen hyödyntämisestä aloitettiin kesällä 2018.

Selvityksen edetessä energiayhtiöt ovat muistuttaneet yhdestä tärkeästä asiasta: sähköverosta. Jos vero ei laske, 40 kilometrin kaukolämpöputkea Kilpilahdesta Helsinkiin ei tule.

Valtiovarainministeriön lainsäädäntöneuvos Leo Parkkonen sanoo, että energiayhtiöt voivat lopettaa veromuutoksesta huolehtimisen.

– En näe veromuutoksen toteutumiselle mitään varsinaista estettä. Se on ihan selkeä kirjaus ja tavoite. On selvä, että se tapahtuu, mutta päivämäärää ei voi ihan sanoa, sanoo Parkkonen.

Parkkosen varmuus vahvistetaan myös valtiovarainministeri Katri Kulmunin esikunnasta.

– Olen todella iloinen, että hallituksen päätökset voivat edesauttaa esimerkiksi Kilpilahden hukkalämpöjen hyödyntämistä kivihiilen korvaamiseksi, viestittää ministeri Kulmuni avustajansa välityksellä.

Lämpöpumppujen sähköveroihin menisi nykyhinnoilla yli 20 miljoonaa euroa joka vuosi

Sähköveron tärkeys johtuu siitä, että Kilpilahden hukkalämpö on käytännössä noin 25–30 asteista vettä. Ennen kuin se voidaan kuljettaa 40 kilometriä pitkää putkea pitkin pääkaupunkiseudulle, sen lämpötila pitää nostaa kaukolämpöverkon vaatimaan lähes sataan asteeseen.

Tähän tarvitaan lämpöpumppuja, jotka syövät sähköä.

Jos Kilpilahden kaukolämpöputki valmistuisi nyt, lämpöpumppujen sähköstä pitäisi maksaa vuosittain yli 20 miljoonaa euroa pelkkiä veroja. Verouudistukset laskevat summan puoleen miljoonaan euroon.

Hukkalämpöputki, joka tuntui vielä muutama vuosi sitten utopialta, näyttää tällä hetkellä jopa todennäköiseltä.

– Kyllä meillä on vahva usko siihen. Hanketta viedään ihan tosissaan eteenpäin ja uskotaan sen toteutumiseen, sanoo yksikön päällikkö Janne Rauhamäki Heleniltä.

Lämpöpumppujen vero siirtyy alempaan veroluokkaan, joka laskee roimasti

Verojen roima alennus johtuu kahdesta muutoksesta.

Ensimmäinen on se, että kaukolämpöverkkoon kytketyt lämpöpumput siirretään veroluokasta 1 veroluokkaan 2. Esimerkiksi kotitaloudet kuuluvat veroluokkaan 1 ja teollisuus veroluokkaan 2. Tämä siirto luki jo Rinteen hallitusohjelmassa. Pelkästään veroluokan muutos kutistaa hukkalämpöputken verot 22,5 miljoonasta eurosta seitsemään miljoonaan euroon.

Toinen muutos koskee veroluokkaa 2. Se on nimittäin juuri se teollisuuden veroluokka, jonka laskua hallitus päätti voimistaa maanantaina ilmastokokouksessaan.

Hallitusohjelmassa lukee, että veroa lasketaan kohti EU:n sallimaa minimitasoa, mutta ilmastokokouksessa se muutettiin muotoon EU:n sallimaan minimiin. Tämä tiputtaa Kilpilahden hukkalämpöputken sähköveron seitsemästä miljoonasta eurosta 500 000 euroon.

Laskelman perusteena on tämänhetkinen karkea arvio siitä, että hukkalämpöpumput kuluttaisivat vuodessa sähköä yhden terawattitunnin verran. Niiden avulla voisi hyödyntää reilut kaksi terawattituntia hukkalämpöä, jolloin pääkaupunkiseudulle päätyisi kaukolämpöä yli kolmen terawattitunnin verran joka vuosi.

Kilpilahden alueella syntyy vuosittain noin kahdeksan terawattitunnin verran hukkalämpöä (siirryt toiseen palveluun).

Parkkonen: “Kyllä EU:n kanssa hommat varmaankin hoituvat”

Valtiovarainministeriön lainsäädäntöneuvos Leo Parkkosen mukaan veromuutosten eteen pitää tehdä vielä paljon virkamiestyötä, jonka kestoa on vaikea arvioida.

Kaukolämpöverkkoon kytkettyjen lämpöpumppujen lasku alempaan veroluokkaan pitää hyväksyttää myös EU:ssa. EU-käsittely voi kestää kuukausia tai jopa puolitoista vuotta, ja sitä ennen pitää tehdä arvioita muun muassa muutoksen ilmastovaikutuksista ja kustannuksista.

Kyse on kuitenkin vain ajasta.

– En näe mitään suoranaisia huolia. Kyllä EU:n kanssa hommat varmaankin hoituvat, jos kotiläksyt on tehty kunnolla, sanoo Parkkonen.

Veromuutokset ovat voimassa ennen kuin lämpö virtaa hukkalämpöputkessa

Energiayhtiöt laskevat nyt, kuinka kalliiksi hukkalämpöputken rakentaminen tulisi. Viimeisin julkistettu kustannushaarukka oli 700–1 000 miljoonaa euroa. Päätös rakentamisesta tehdään viimeistään vuoden 2021 kuluessa.

Aikaisimmillaan pääkaupunkiseutu saattaisi lämmetä Kilpilahden hukkalämmöillä vuonna 2025.

Vaikka Parkkonen ei mielellään aikatauluista puhu, vuoden 2021 alkuun tähtäävät muutokset kyllä toteutuvat ennen vuotta 2025.

Ainoa kysymysmerkki on teollisuuden käyttämän sähköveroluokan 2 taso vuonna 2025. Hallitus on päättänyt, että sähkövero lasketaan EU:n sallimaan minimiin asteittain, joten voi olla, että vuonna 2025 vero on vasta matkalla kohti minimiä.

Aiheesta voi keskustella 08.02.2020 kello 23:een saakka.

11.2.2020 kello 12.29 juttuun lisätty tieto, että Kilpilahden alueella syntyy vuosittain noin kahdeksan terawattitunnin verran hukkalämpöä.

Aiheesta aiemmin:

Voisiko Porvoon öljynjalostamon hukkalämpö lämmittää meren sijasta asuntoja Helsingissä? Isot kustannukset ja sähkövero voivat torpata hankkeen

Juttuja muista kivihiilen korvaajista:

Kivihiilikasat Helsingin Hanasaaressa ovat pian historiaa, sitten alkaa puunpoltto – Miten ratkaisu vaikuttaa ilmastotavoitteisiin? Asiantuntijat vastaavat

Suomen ensimmäinen geolämpölaitos käynnistyi – se saattaa korvata kivihiilen ja mullistaa lämmöntuotannon: "Olen suorastaan voitonriemuinen"

Jopa kymmeniä uusia ydinvoimaloita Suomeen? Suuri lakiremontti tasoittaa tietä hiilettömyyteen pienoisvoimaloiden avulla

Taloyhtiö vaihtoi kaukolämmön maalämpöön, säästää 24 000 euroa vuodessa ja yllättyi – asuntojen hinnat lähtivät merkittävään nousuun

Vantaalainen kerrostalo puolitti lämmönkulutuksensa – energiaremontteihin kaivataan rahoitusta ja neuvontaa