Onko valtio-omistajan menettely ollut viisasta ja oikein ajoitettua? kysyy Iltalehden Mika Koskinen.

Nesteen Porvoon öljynjalostamo. TEIJA NISKANEN

Myy, kun pääomistaja myy, kuuluu vanha pörssiviisaus.

Ajatus kumpuaa siitä, että yhtiön suuromistajilla on käytössään parhain tieto yhtiön tilasta ja näkymistä.

Jos pääomistaja myy osakkeitaan, asiat ovat yhtiössä ovat usein hullusti.

Valtio-omistajan kohdalla vanha pörssiviisaus ei näytä pitävän paikkaansa.

Siitä kertoo Nesteen esimerkki.

Hulluttelu Nesteen osakkeilla alkoi tammikuussa 2018. Osana eduskunnan hyväksymää kansanedustajien lakialoitetta ja Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlaa Juha Sipilän (kesk) hallitus päätti lahjoittaa Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiölle (Itla) 50 miljoonan euron arvosta valtion omistamia Nesteen osakkeita.

Nesteen osakkeen hinta oli tuolloin runsaat 18 euroa, kun otetaan huomioon Nesteen osakkeen jakaminen kolmeen keväällä 2019.

Itlan tarkoituksena on edistää ja tukea Suomessa asuvien lasten ja lapsiperheiden hyvinvointia, yhdenvertaisuutta ja asemaa sekä hyvää tulevaisuutta eli tarkoitus oli hyvä.

50 miljoonaa euroa olisi kuitenkin kannattanut antaa säätiölle käteisenä suoraan valtion budjetista.

Nesteen osakkeen päätöskurssi oli maanantaina 38,22 euroa. Säätiölle luovutetun osakepotin arvo on tänään noin 105 miljoonaa euroa. Veronmaksajien tappio on siten noin 55 miljoonaa euroa, ja kun mukaan lasketaan saamatta jääneet osingot vuosilta 2017–2019, laskennallisen tappion määrä kasvaa entisestään.

Kauppalehti kertoi viime vuoden tammikuussa (KL 17.11.2019), että lastensäätiö myi valtiolta saamansa Neste-potin ”huimalla voitolla” ja aloittaa sijoitustoimintansa puhtaalta pöydältä. Toivottavasti ovat löytäneet tuottoisamman sijoituskohteen. Epäillä sopii.

Itlan saama 50 miljoonan euron Neste-potti on lastenleikkiä sen rinnalla, mitä tapahtui saman vuoden kesäkuussa. Sipilän hallitus kertoi myyneensä Nesteen osakkeita suomalaisille ja kansainvälisille sijoittajille. Kauppojen bruttosumma ennen myyntikuluja oli 861 miljoonaa euroa.

Nesteen osakkeen hinta liikkui tuolloin (split huomioituna) noin 22,4 eurossa.

Maanantain päätöskurssilla laskettuna tuon osake-erän hinta olisi nyt noin 1 468 miljoonaa euroa.

Veronmaksajien tappio: noin 600 miljoonaa euroa.

Ja taas jäämättä saadut osingot huomioiden paljon, paljon enemmän.

Neste kertoi viime viikolla tilinpäätöksensä yhteydessä, että yhtiön hallitus esittää viime vuodelta 1,02 euron osinkoa osakkeelta. Suurkaupan tuloksena pelkästään viime vuodelta jää siten saamatta vajaan 40 miljoonan euron osingot.

”Valtio toteutti onnistuneesi Neste Oyj:n osakkeiden myynnin”, kuului valtioneuvoston kaupasta laatiman tiedotteen otsikko 13.6.2018.

Omistajaohjausministeri Mika Lintilä (kesk) selitti osakkeiden myyntiä sillä, että Nesteen hyvän kurssikehityksen ansiosta yhtiön osuus valtion suoran pörssisalkun arvosta on jo lähes puolet ja että samalla energiatoimialan painotus valtion salkussa on kasvanut voimakkaasti.

– Valtio jää yhtiöön edelleen merkittäväksi omistajaksi, mikä muun muassa turvaa omistukseen liittyvän strategisen intressin. Näin ollen valtiolla ei ole erityistä syytä omistaa yhtiön osakkeista nykyistä määrää. Nyt on sopiva hetki keventää salkkua tältä osin, Lintilä totesi tiedotteessa.

Veronmaksajien laskennalliseksi tappio Lintilän kaupoista on osakkeen nykykurssilla laskettuna vajaat 700 miljoonaa euroa, kun päälle pannaan vuodelta 2018 ja 2019 saamatta jääneet osingot. Viime vuoden osinkoa ei tosin vielä ole maksettu.

Pohjolan Rautatiet on liikenne- ja viestintäministeriö 14.2.2019 perustaman yhtiö. Sen tehtävänä on kehittää rautatietoimialaa kokonaisvaltaisesti ja edistää suuria raideliikenneinvestointeja. Viikon päästä yhtiön perustamisesta Sipilän hallitus päätti luovuttaa rautatieyhtiölle Nesteen osakkeita enintään 107 miljoonalla eurolla.

Pohjolan Rautatiet kertoi 1.3.2019, että se on myynyt kaikki omistamansa 1 236 994 Nesteen osaketta, eli noin 0,5 prosenttia kaikista Nesteen osakkeista. Myyntitulot olivat yhteensä noin 105 miljoonaa euroa.

Toki aloittava yhtiö tarvitsi rahansa, mutta tässäkin tapauksessa olisi jälkeen päin katsottuna ollut viisainta, että valtio olisi ottanut rahat budjetista ja kuitannut arvonnousun ja osingot hyväkseen. Veronmaksajien tappioksi tuli vajaat 40 miljoonaa euroa.

Joulukuussa 2018 valtio luovutti 63 894 123 Nesteen osaketta Valtion kehitysyhtiö Vakelle. Määrä edustaa 8,31 prosenttia Nesteen osakkeista. Potin arvo on maanantain 38,22 euron päätöskurssilla laskettuna 2,44 miljardia euroa.

Onneksi Vake ei Sipilän hallituksen kaudella ehtinyt myydä osakkeitaan.

Nesteen kurssi on yli kymmenkertaistunut 8 vuodessa. Houkutus käyttää Nesteen osakkeita budjettirahoituksen sijasta on ollut suuri. Näin on voitu pienentää valtion alijäämää ja siten hillitä valtion lisävelkaantumista.

Kylmä tosiasia on kuitenkin se, että veronmaksajat ovat lyhyessä ajassa kokeneet laskennallisesti lähes miljardin euron tappion, kun poliitikot ovat myyneet ja luovuttaneet Nesteen osakkeita.

Mikään puu ei kasva taivaaseen asti. Harvinaisen pitkä kurssinousu voi katketa milloin tahansa markkinoiden yleiseen romahdukseen tai yhtiön epäonnistumiseen.

Silti on syytä kysyä, onko valtio-omistajan menettely ollut viisasta ja oikein ajoitettua. Uusiutuvaan, ympäristöystävälliseen dieseliin erikoistuneesta Nesteestä on tullut Helsingin pörssin ehdoton tähtiyhtiö, eräänlainen uusi Nokia, josta moni on haaveillut. Viime vuonna Neste teki vajaan 2 miljardin euron liikevoiton, ja sen näkymiä pidetään yleisesti erittäin hyvinä, koska kuluttajat ja vastuulliset sijoittajat suosivat Nesteen ratkaisuja, joilla voidaan torjua ilmastonmuutosta.

Toivottavasti valtio-omistaja on jatkossa sellainen pääomistaja, joka tietää, mitä yhtiössä ja markkinoilla tapahtuu.