Kommentti: Tässä on Petteri Orpon painajainen – näin toimisi Juha Sipilän vähemmistöhallitus ilman kokoomusta

Juha Sipilän (kesk) vähemmistöhallitus tekisi tynkäsoten ja saisi maakuntamallin, kirjoittaa toimituspäällikkö Timo Paunonen.

Jos Petteri Orpon kokoomus lähtee Juha Sipilän hallituksesta, Sipilä voisi jatkaa vähemmistöhallituksena Sampo Terhon sinisten kanssa. Tukea löytyisi eduskunnasta.­

Pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen ratkaisunhetket lähestyvät. Sosiaali- ja terveysuudistus sote on eduskunnassa. Kämmenet hikoillen odotellaan, mikä on eduskunnan perustuslakivaliokunnan kanta soten valinnanvapauteen. Valinnanvapautta viilailtiin hallituksessa joulukuussa. Silti kukaan ei osaa varmasti sanoa, onko se vieläkään sellainen, että se voidaan perustuslain yhdenvertaisuuskriteerien perusteella viedä eteenpäin lakina eduskunnassa.

Valinnanvapaus on kokoomukselle hallituskysymys. Puolue sitoi valinnanvapauden keskustan ajamaan maakuntamalliin marraskuussa 2015. Tuona ”pitkien puukkojen yönä” hallitus horjui, kun Sipilä piti kiinni maakunnista ja niiden määrästä. Kokoomuksen piti saada jotain ja se sai soten valinnanvapauden.

Kohta korjataan kiihkeän yön hedelmiä.

Jos valinnanvapaus kaatuu, Petteri Orpon kokoomus lähtee hallituksesta. On myös mahdollista, että perustuslakivaliokunta toteaa, että valinnanvapaudelle pitää antaa lisäaikaa. Se ei tulisi voimaan vielä 2021 vaan myöhemmin, mikä itse asiassa oli alkuperäisen sote-uudistuksen idea: ensin rakenteet ja hallinto, sitten valinnanvapaus. Mielenkiintoista onkin nähdä, onko valinnanvapauden lykkääminen kokoomukselle myös hallituskysymys. Soten maakuntiin perustuva hallintomalli ja järjestämisvastuu tulisivat, mutta ensivaiheessa ilman valinnanvapautta.

Ennenaikaisia eduskuntavaaleja ei järjestetä, koska varsinaisiin vaaleihin on aikaa enää vajaa vuosi kesäkuusta, jolloin ratkaisevat sote-äänestykset tapahtuvat eduskunnassa. Jos valinnanvapautta ei tule kokoomuksen haluamassa muodossa ja puolue lähtee, keskusta jatkanee sinisten kanssa vähemmistöhallituksena. Vaikka sillä ei ole enemmistöä eduskunnassa, hallitus sopii opposition kanssa eteenpäin vietävät lait yksitellen. Vähemmistöhallituksia on ollut muuallakin, muun muassa Tanskassa ja Norjassa, Suomessa ne ovat viime vuosikymmeninä olleet harvinaisuuksia: Martti Miettusen (kesk) vähemmistöhallitus on viimeinen ja sekin vuodelta 1976.

Sipilän tynkähallitus saa maakuntamallin ja soten ilman valinnanvapautta läpi, koska nämä tuntuvat kelpaavan oppositiolle – ainakin jos lukee eduskunnan pöytäkirjoja. Eduskunnassa käytiin soten valinnanvapaudesta lähetekeskustelu 14.3.

Vihreiden puheenjohtaja Touko Aalto tarjosi keskustalle kättä sanomalla, että ”näiden tavoitteiden osalta minä olen valmis semmoiseen malliin, mikä on keskustalaisempi malli kuin keskustalaisten omat mallit konsanaan”. Voiko enää suorempaan sanoa, että tehdään sote- ja maakuntamalli yhdessä.

Kokoomuksen kansanedustaja Ben Zyskowicz ihmettelikin keskustelussa, onko vihreiden kanta muuttunut: edelliselle puheenjohtajalle Ville Niinistölle maakuntamalli ei kelvannut. Vihreiden kansanedustaja Krista Mikkonen vahvisti, että ”me kannatamme tässä kohti nyt tätä maakuntamallia, koska tämä viiden erva-alueen malli ei aikoinaan ollut kehityskelpoinen”.

Eikä tässä kaikki.

Myös vasemmistoliiton puheenjohtaja, kansanedustaja Li Andersson totesi eduskunnassa samassa keskustelussa, että ”meille käy kyllä maakuntahallinto pohjaksi sote-järjestelmälle. Sen sijaan tämä palveluiden laaja markkinaehtoistaminen (lue: valinnanvapaus) ei sovi johtuen siitä, että se on ristiriidassa sote-uudistukselle asetettujen tavoitteiden kanssa ja myöskin tämän kustannustehokkuuden lisäämisen kanssa”. Eli Sipilän kanssa diilejä tekeviä tahoja riittää eduskunnassa.

Kaikille kokoomuslaisille maakuntamalli ei käy, ei ainakaan kaupunkien ”vapaavuorilaisille”. Se on jo tullut enemmän kuin selväksi. Puolue on vain jäämässä kovin yksin.

”Pitkien puukkojen yön” hedelmät korjaa siis keskusta – kaikissa vaihtoehdoissa.