Erhvervsmanden Jesper »Kasi« Nielsen har vundet nok en sejr over Skat i retssalene.

Torsdag har Højesteret dømt til fordel for Jesper Nielsen og mod Skat i en snart ti år gammel sag. Dommen står i kontrast til en afgørelse, Østre Landsret traf i januar.

Sagen handler om, hvorvidt Skat med tilbagevirkende kraft kunne ændre en tilladelse, der var givet til Jesper Nielsen og Pandora, og som indebar, at familiens skattepligtige indkomst blev hævet til i underkanten af en milliard, hvilket efterlod erhvervsmanden med skatteregning på i omegnen af 250 mio. kroner.

»Tilførsel af aktiver havde ikke som hovedformål eller som et af hovedformåle­ne skatte­und­­dra­gel­se eller skatteundgåelse, og Skat var derfor ikke berettiget til at tilbagekalde til­la­delse til skattefri aktivtilførsel,« hedder det i dommen.

Sagen udspringer – som alle de øvrige sager – fra de lykkelige år, hvor Jesper »Kasi« Nielsen og familiefirmaet, Kasi ApS, tjente hundredvis af millioner på rettighederne til at sælge og forhandle Pandora-smykker i Nordeuropa.

Tilbage i 2009 etablerede Pandora og familien Nielsen i fællesskab selskabet Pandora Jewelry Central Western Europe (Pandora CWE) for at samle alle rettighederne i ét selskab. Etableringen var kulminationen på års frugtbart samarbejde, hvor Jesper Nielsen nærmest egenhændigt havde banket Pandoras millionforretning op i Tyskland. Nu fik han tillige rettigheder til Italien og Holland i hatten, der foruden Tyskland allerede talte Østrig og Schweiz.

For så vidt kunne den øvelse gøres skattefrit på den betingelse, at det er forretningsmæssigt begrundet, som juraen har formuleret det. Og derfor nikkede Skat i første omgang også ja til oprettelsen af det nye selskab, da Pandora og Jesper Nielsen samstemmende forsikrede, at det udsprang af et ønske om tættere samarbejde.

Men så blev de børsnoteret

Desto større var overraskelsen hos Skat, da de ti måneder senere kunne se Pandora blive børsnoteret og Jesper »Kasi« Nielsen købt ud af virksomheden ved samme lejlighed. Kasi Aps stod til at indkassere et trecifret millionbeløb skattefrit. Myndigheden reagerede prompte ved at trække tilladelsen tilbage med tilbagevirkende kraft, mens Jesper Nielsens skattepligtige indkomst blev hævet til 954 millioner, hvilket efterlod en skatteregning på 245 mio. kr.

Det springende punkt er, om at Jesper Nielsen og Pandora stiftede selskabet med skatteundragelse for øje, eller Pandora CWE reelt blev skabt af forretningsmæssige årsager. Både Pandora og daværende ejere fra kapitalfonden Axcel har tidligere vidnet i sagerne – og begge har støttet op om Jesper Nielsens forklaring i først Landsskatteretten og siden i Østre Landsret, der dog begge gav Skat medhold.

Men Højesteret har altså nået en anden afgørelse:

»Efter det anførte fandt flertallet, at samarbejdet mellem Kasi og Pandora og aktivtilførslen til Pandora CWE, således som beskrevet i Skats tilladelse af 18. december 2009, måtte anses for for­retningsmæssigt be­­grundet, og at de begivenheder, der fandt sted i tiden efter den 18. december 2009, ikke æn­drede på bedømmelsen af formålet med samarbejdet og aktivtilførs­len som forretnings­mæs­sigt begrundet,« hedder det i afgørelsen.

Det er anden gang på et år, at Jesper Nielsen har fået oprejsning ved domstolene i sin årelange strid med Skat. Sidste år vandt han en anden sag, der drejede sig om familien Nielsens engagement i Brøndby IF.