Godmorgen og velkommen til ugens tredje morgenpost.

I nat skete der langt om længe noget i de verserende overenskomstforhandlinger, så det skal du læse om i dagens politiske overblik, ligesom vi skal rundt om historien om en degraderet socialdemokrat og en kamp mod dieselbiler.

Og så er det også værd at notere sig, at valget i Grønland er blevet afgjort her til morgen: Det socialdemokratiske parti Siumut med landsstyreformand Kim Kielsen i spidsen er blevet det største parti.

Mere om det her.

Vi begynder dog med at rette blikket mod en strid, der udbrød natten til tirsdag mellem Ekstra Bladet og landets statsminister, Lars Løkke Rasmussen (V). En strid, der fyldte en hel del i medielandskabet i går og i gårsdagens politiske morgenpost.

Ekstra Bladet skrev i går på sin forside, at statsministeren for to måneder siden agerede bisidder, da hans hustru, Sólrun Løkke Rasmussen, for omkring to måneder siden var indkaldt til en samtale hos rektoren for N. Zahles Gymnasieskole i København.

Samtalen omhandlede hendes fremtid som lærer på læseskolen under Den Kongelige Ballet, der formelt hører under N. Zahles Gymnasieskole, og ifølge Ekstra Bladet endte det med, at Sólrun Løkke Rasmussen blev fyret.

Eksperter kaldte Lars Løkke Rasmussens opførsel usædvanlig og pointerede, at det kan virke meget intimiderende for rektoren at skulle sidde over for landets statsminister under en alvorlig samtale med en medarbejder.

Ekstra Bladet kunne ikke få en kommentar fra Løkke om dagen, men om natten gik statsministeren til modangreb på Twitter, hvor han anklagede avisen for at bringe en »løgnehistorie«. Han hævdede, at hans hustru ikke er blevet fyret.

Og den opførsel får en hård medfart i dagens aviser.

I Berlingske siger politisk kommentator Søs Marie Serup, der er tidligere særlig rådgiver for Lars Løkke Rasmussen:

»Det er en tæt familie (familien Løkke Rasmussen, red.), som, når én af dem har en udfordring, støtter meget bastant op om hinanden. Og det er ikke altid nogen fordel. Og når man ser på, hvad der skete på Twitter i går aftes (sent mandag aften, red.), så kan man ikke befri sig fra at tænke sætningen: »Så stop dog den mand«. Det er jo ikke et passende niveau som statsminister.«

Nogenlunde samme dom leverer Peter Mogensen, der er direktør i tænketanken Kraka og tidligere rådgiver for Poul Nyrup Rasmussen (S), i dagens BT.

»En statsminister skal ikke sidde om aftenen og natten og kommentere på den slags ting. Det er tordnende uklogt. Det er under niveau for en statsminister,« siger han til avisen.

Ekstra Bladets chefredaktør, Poul Madsen, skriver i sin leder i dagens Ekstra Bladet, at Lars Løkke Rasmussen sendte adskillige beskeder til ham i løbet af natten, inden avisen med historien om Sólrun Løkke Rasmussen kom på gaden.

Chefredaktøren omtaler Lars Løkke Rasmussen som »Privat-Lars« med henvisning til statsministerens egen skelnen mellem, hvornår han er en privat og en offentlig person.

»Mens jeg lå og sov sødeligt, bombarderede Privat-Lars også mig med beskeder. Han krævede dementi, avisen stoppet, og han brugte hashtagget #fakenews. Denne nat skyllede de Trumpske bølger fra USA ind over Danmark,« skriver Poul Madsen med henvisning til den amerikanske præsident, Donald Trump, der også ivrigt bruger Twitter som kommunikationskanal:

»Da jeg endelig læste Privat-Lars’ beskeder tirsdag morgen, spurgte jeg ham meget naturligt, hvad han mente var forkert. Det savner jeg stadig svar på, selvom kravet om dementi blev gentaget igen og igen.«

Poul Madsen afslutter sin leder således:

»Denne sag viser igen, at kun Løkke tror, der kan skelnes mellem Privat-Lars og Arbejds-Lars. Der findes kun én Lars Løkke Rasmussen, og han har igen udvist ufattelig dårlig dømmekraft.«

Og så skal vi ikke beskæftige os mere med dén sag i dagens politiske morgenpost.

En smule hvid røg

Vi skal videre til en hurtig opdatering på de natlige begivenheder i Forligsinstitutionen i det indre København, hvor der for tiden forhandles om en ny overenskomst for de offentligt ansatte.

Sent i nat blev den første delaftale nemlig indgået, da FOA, 3F, HK, Socialpædagogerne samt Dansk Socialrådgiverforening landede et forlig med Danske Regioner på vegne af deres medlemmer i regionerne.

Det var imidlertid ikke alle på den regionale lønmodtagerside, som kunne se sig selv i aftalen, og det har splittet fagbevægelsen på det regionale område i to.

Det er således kun forbundene under LO – og et enkelt under hovedorganisationen FTF i form af Dansk Socialrådgiverforening – der har takket ja til en aftale på regionernes område, mens de resterende forbund under FTF samt Akademikernes Centralorganisation (AC) har sagt nej til samme aftale. Dermed er der opstået to forskellige positioner blandt lønmodtagerne på regionernes område.

Aftalen indeholder en lønstigning på 8,1 procent over tre år, og en reguleringsordning, der sikrer en næsten parallel lønudvikling med det private arbejdsmarked.

Derudover er der ifølge FOA-formand Dennis Kristensen kommet ro om spisepausen, der har været et af de helt store stridspunkter – særligt på grund af fagbevægelsens musketered.

»I forhold til spisepausen har vi fået en bestemmelse, som giver os tilstrækkelig tryghed. Så er der andre, der ønsker en større tryghed, og det koster en pris hos arbejdsgiverne. Den pris ville vi ikke betale, og vi ville ikke betale for, at andre fik den. Så det har været helt naturligt, at dem, der vil have det ekstra, må tage stilling til, om de vil betale ekstra for det,« siger Dennis Kristensen til Politiken.

Der er omvendt stor skuffelse at spore hos de forbund, der sagde nej tak til aftalen.

»Jeg synes, det er drønærgerligt. Jeg så gerne, at vi var enige om, hvad vi gik efter,« siger AC-formand Lars Qvistgaard:

»Vi har hele tiden gået efter en overenskomstsikret ret til spisepause. Der kan jeg konstatere, at det er andre villige til at slå sig til tåls med.«

Den netop indgåede aftale omfatter cirka 40.000 af 120.000 ansatte i regionerne, skriver Politiken.

Berlingske har desuden her til morgen begået en lynanalyse af musketeredens død. Den kan du finde her.

Og så kan du få et overblik over indholdet af nattens aftale her.

Få overblikket - hver dag Du er i gang med at læse den politiske morgenpost. Her får du dagligt det fulde overblik med de vigtigste historier, analyser og debatter i dansk politik. Få politisk morgenpost direkte i din indbakke hver morgen ved at tilmelde dig vores nyhedsbrev.

Du er nu tilmeldt Politiko Morgenpost nyhedsbrevet.

Tilmeldingen blev ikke modtaget.

Tjek e-mail-adresse og forsøg igen.

Du kan også følge politiko.dk på Facebook og Twitter.

Dieselbiler skal parkeres for evigt

Vi drøner videre til en historie på Berlingskes forside om, at Socialdemokratiet vil forbyde salg af dieselbiler fra 2030. Partiet vil derudover have en udfasning af de dieselbiler, der allerede kører rundt på de danske veje.

»Essensen er, at vi har behov for mere ren luft, ikke mindst her i København. Man regner med, at 3.000 danskere hvert år dør for tidligt på grund af luftforurening, og hertil kommer en række følgesygdomme. Det bliver vi nødt til at reagere på,« siger Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen:

»Jeg kører selv rundt i en benzinbil og tror, at de fleste bilister har det ligesom mig: Kunne man vælge et mere miljørigtigt alternativ, ville man gøre det.«

Forslaget er en del af Socialdemokratiets kommende klima- og miljøudspil og kommer i kølvandet på Mette Frederiksens lancering af et mål om, at 500.000 biler skal køre på el og brint i 2030.

Inden salgsforbuddet i 2030 vil Socialdemokratiet udfase de eksisterende dieselbiler med to værktøjer: Højere afgifter, der skal gøre det mindre attraktivt at købe dieselbiler, og en særlig skrotpræmie, der skal lokke flere bilister til at parkere deres dieselbil for altid.

Læs mere om udspillet og få en masse reaktioner på det hos Berlingske her.

Et afgørende opkald fra Henrik Sass

I går formiddag blev Mette Gjerskov (S) ringet op af Socialdemokratiets gruppeformand, Henrik Sass Larsen, der havde en hård besked til hende:

Gjerskov skal ikke længere være Socialdemokratiets udviklingsordfører.

Degraderingen af socialdemokraten skyldes, at hun åbent har talt imod det tildækningsforbud, hendes parti vil stemme for, ligesom hun to gange før er gået imod partilinjen på udlændingeområdet.

»Det kan have en pris at kæmpe for sin overbevisning,« skrev Mette Gjerskov efterfølgende på Twitter.

Jeg tror, at danskerne har brug for at høre hvad deres politikere mener. At vi siger det klart, når noget er hjerteblod - når det går helt tæt på vores grundholdning. Det kan have en pris at kæmpe for sin overbevisning. Fra i dag er jeg ikke længere udviklingsordfører. #dkpol — Mette Gjerskov (@MetteGjerskov) 24. april 2018

»Jeg synes, der burde være mere plads til debat i vores parti, for jeg tror simpelthen, danskerne har brug for at kunne se ikke bare strømlinede meldinger, men at der er plads til debat i partiet,« uddybede den tidligere S-minister over for Politiken.

Det har ikke været muligt for nogen medier at få en kommentar fra Henrik Sass Larsen eller Mette Frederiksen. I stedet har den socialdemokratiske ledelse valgt den sikreste kommunikationsform i betændte sager: En pressemeddelelse.

»Der skal ikke være tvivl om Socialdemokratiets politik, og man kan ikke bestride tillidsposter, hvis man ikke respekterer at stå sammen om væsentlige politiske emner, herunder udlændingepolitikken,« lyder det fra gruppesekretær Christine Antorini (S) i pressemeddelelsen.

Læs mere om degraderingen her.

Fire hurtige

1. Venstres folketingsgruppe besluttede i går at stemme nej til et forslag om at forbyde omskæring af drengebørn.

Beslutningen blev taget på et gruppemøde og kommer, efter flere Venstre-folk i sidste uge bekendtgjorde, at de gerne ville fritstilles i spørgsmålet.

Det bliver altså ikke tilfældet, og nu vil en samlet Venstre-gruppe stemme imod forbuddet, når det skal til afstemning. Dermed er der et flertal i Folketinget mod et forbud, da både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet ligeledes er imod, skriver Berlingske.

2. Mandlige flygtninge er meget tæt på at leve op til det jobmål, regeringen har opstillet – men kvinderne halter bagefter. Det skriver Jyllands-Posten på baggrund af tal fra regeringens såkaldte Integrationsbarometer.

Regeringen har en målsætning om, at halvdelen af de flygtninge, der har været igennem et integrationsprogram i kommunerne, skal være i arbejde efter tre år i Danmark. For to år siden var andelen 20 procent, og den er nu steget til 38 procent.

Men mens hele 49 procent af de mandlige flygtninge er i arbejde efter tre år i Danmark, gælder det kun 14 procent af kvinderne, skriver avisen.

3. Regeringen opgiver at indgå en bred aftale om stopprøver i folkeskolen, skriver Berlingske. Det var ellers en central del af det store ghettoudspil, der blev præsenteret for knap en måned siden.

Regeringen lagde i udspillet op til, at der skal indføres sprogprøver i 0. klasse på de skoler, hvor en stor andel af eleverne er tosprogede. Prøverne skal afgøre, om børnene kan tilstrækkeligt godt dansk til, at de kan rykke op i 1. klasse.

De røde partier vil sikre, at det altid er op til skolelederen at afgøre, om et barn – uanset udfaldet af sprogprøven – kan rykke op i 1. klasse, men det er regeringen og Dansk Folkeparti imod. Derfor vil undervisningsminister Merete Riisager (LA) senere i dag indgå en aftale uden om folkeskoleforligskredsen alene med Dansk Folkeparti.

Aftalen vil dermed først kunne træde i kraft efter et folketingsvalg, hvis blå blok genvinder magten.

4. Lovgivningen på det sociale område er blevet så indviklet, at politikerne bør stoppe udviklingen og forenkle reglerne, lyder en opsang fra Kommunernes Landsforening (KL) i dagens Kristeligt Dagblad.

Landets sagsbehandlere skal eksempelvis efter nytår som noget nyt undersøge nogle kontanthjælpsmodtageres lønsedler ti år tilbage i tiden. Her indføres der nemlig nye regler, der betyder, at alle nye ansøgere om kontanthjælp, der er kommet til Danmark efter 1. januar 2008, skal have arbejdet to et halvt år inden for de seneste ti år for at kunne modtage hjælp.

»Det vil både for borger og sagsbehandler være besværligt, og mange borgere vil sandsynligt ikke have gemt så gamle lønsedler. De kan så risikere at skulle modtage integrationsydelse i stedet for kontanthjælp,« lyder kritikken fra formand for KLs Arbejdsmarkeds-og Borgerserviceudvalg Thomas Kastrup-Larsen (S), der også er borgmester i Aalborg Kommune.

Mere hos Kristeligt Dagblad her.

500.000 gange tak

For to uger siden skrev Ekstra Bladet, at den private støtte til Liberal Alliance forsvinder, og at partiets kasse er ved at være tom.

Artiklen fik overskriften: »Helt på røven«.

Det er angiveligt faldet en donor så meget for brystet, at vedkommende har doneret en halv million kroner til Liberal Alliance, fortalte partiet i går på Twitter.

Kære @pomaEB. Tak for jeres historie om, at vi er "helt på røven"! Den har indtil nu resulteret i en donation på en halv million! Skulle andre være interesserede, kan man læse mere her https://t.co/nqAsgdZJg1



P.S. Det var ikke Lars Seier #dkpol #dkmedier pic.twitter.com/B1RtGOwdCe — Liberal Alliance (@LiberalAlliance) 24. april 2018

Dagens trussel

De Konservatives gruppeformand og politiske ordfører, Mette Abildgaard, meddelte i går, at hun skal være mor til en lille pige til oktober.

Det medførte blomster, lykønskninger – og en trussel fra SFs gruppeformand, Jacob Mark:

Fik baby-blomster i dag af @jacobmark_sf. Virkelig sødt og betænksomt! Så var jeg lidt kæk, og så kom denne her utilgivelige trussel direkte i hovedet på mig. Prøver stadig at samle kæben op fra gulvet! #nej #arveløsførfødsel #dkpol pic.twitter.com/aLv4hvYBWF — Mette Abildgaard (@metteabildgaard) 24. april 2018

Nye Borgerliges politiske leder, Pernille Vermund, der tidligere har været medlem af de Konservative, er førstesuppleant til Mette Abildgaards folketingsmandat.

Men hun understregede i går på Facebook, at hun for længst har sagt til Abildgaard, at hun ikke ville stå i vejen for, at hun kunne stifte familie og gå på barsel. Derfor tager Vermund ikke imod vikarpladsen, som i stedet går til Erik Lund, der er tidligere borgmester i Allerød.

Det sker i dag

Europaudvalget på studietur til Berlin

Folketingets Europaudvalg og Brexit-følgegruppe rejser til Berlin 25.-26. april for at blive opdateret på tysk indenrigs-, udenrigs- og europapolitik. Deltagerne på rejsen er Mette Reissmann (S), Erik Christensen (S), Jan E. Jørgensen (V), Eva Kjer Hansen (V), Søren Søndergaard (EL), Henrik Dahl (LA) og Magni Arge (T).

08.45: Lukket høring om regulering af banker i Danmark og Storbritannien

Der holdes i dag lukket ekspertmøde om regulering af banker i Danmark, Storbritannien og Island efter finanskrisen. Formålet med høring er, at få viden om, hvordan Island og Storbritannien har ændret deres regulering af banker efter finanskrisen. Der sættes også fokus på retssager mod danske banker og bankledelser, der blev ført i efterskælvet af finanskrisen. Høringen er lukket for offentligheden.

09.30: Statsråd på Christiansborg

Der holdes Statsråd på Christiansborg Slot i dag.

10.00: OK18-forhandlingerne fortsætter

Overenskomstforhandlingerne på det kommunale og statslige område fortsætter i Forligsinstitutionen på Sank Annæ Plads i København. Kommunernes parter er indkaldt klokken 10, mens parterne på statens område er indkaldt til klokken 13.

10.00: Ny FOA-formand skal vælges

Fagforbundet FOA holder ekstraordinær kongres i Odense Congress Center, hvor en ny forbundsformand skal vælges. Både FOAs næstformand, Mona Striib, og LOs næstformand, Nanna Højlund, stiller op til posten som Dennis Kristensens afløser.

13.00: Møde i salen med ministrenes spørgetid

I dag er der møde i Folketingssalen, hvor ministrene svarer på oversendte spørgsmål i ministrenes spørgetid.

13.00: Åben høring om bloddonation

Ligestillingsudvalget og Sundheds- og Ældreudvalget holder åben høring om bloddonation – mænd, der har sex med mænd, risikofyldt adfærd og patientsikkerhed. Sigtet med høringen er at belyse behovet for og konsekvenserne af at ændre udvælgelsesprocessen af bloddonorer fra en proces, hvor der fokuseres på bloddonorers seksuelle orientering til en proces, hvor der fokuseres på, om den enkelte bloddonor har en risikofyldt seksuel adfærd.

15.00: Præsidentskifte i Danmarks Naturfredningsforening

Danmarks Naturfredningsforening holder reception i anledning af, at den afgående præsident, Ella Maria Bisschop-Larsen, overlader roret til Maria Reumert Gjerding, der indtil for nylig var folketingsmedlem for Enhedslisten.