Dragoș Tănase, directorul general al RMGC, a trecut sub tăcere existența a zeci de mii de tone de metale vitale pentru economia țării noastre, prezente în zăcămintele de la Roșia Montană • Ștefan Marincea, șeful Institutului Geologic al României, acuză conducerea companiei canadiene de fapte penale • El susține că șefii de la RMGC au falsificat harta Văii Corna, ca să ascundă fisuri ce permit infiltrarea cianurilor în pânza freatică • În exclusivitate pentru ZIUAnews, Marincea a explicat modul în care conducerea Gold Corporation a manipulat analizele de laborator privind concentrațiile de metale rare • Dacă aceste elemente chimice ar fi exploatate, și nu distruse prin cianurare, România s-ar clasa pe locurile fruntașe în clasamentele mondiale

Dragoș Tănase, Jonathan Henry, Cătălin Hossu, precum și celelalte persoane influente din conducerea companiei Roșia Montană Gold Corporation dezinformează populația din România și ascund aspecte vitale pentru economia internațională. Reprezentanții RMGC manipulează prin tăcere și intenționează să distrugă rezerve imense de minereuri rare, care ar clasa țara noastră pe cele mai înalte locuri în clasamentele mondiale. Ștefan Marincea, directorul general al Institutului Geologic Român (IGR), a dezvăluit, în exclusivitate pentru ZIUAnews, care sunt bogățiile naturale ale României pe care le ascund cei de la RMGC cu scopul de a le distruge prin cianurare, dar a și demontat mai multe probe pe care reprezentanții companiei canadiene le-au prezentat autorităților române. Ștefan Marincea i-a acuzat de fapte de natură penală pe reprezentanții RMGC, care au falsificat, potrivit expertului, harta Văii Corna și au manipulat rezultatele analizelor privind cantitățile de metale importante ce se regăsesc în Munții Apuseni. Mai mult, directorii de la Gold Corporation le-au prezentat membrilor Comisiei pentru Roșia Montană o planșă privind suprafața carierelor existente în comparație cu ce își propun să facă, existând discrepanțe totale între harta prezentată și legenda acesteia. ZIUAnews vă prezintă, în exclusivitate, această dovadă, pe marginea căreia, până la încheierea ediției, cei de la RMGC nu ne-au oferit un punct de vedere. Surse din cadrul comisiei parlamentare ne-au declarat că s-a încercat manipularea membrilor prin această hartă, în special a celor care nu au studii miniere sau geologice.

ZIUAnews vă prezintă, comparativ, declarațiile făcute de reprezentanții RMGC privind metalele existente în zăcămintele de la Roșia Montană și cele ce pot fi exploatate și valorificate, dar și dezvăluirile făcute în acest context de directorul IGR. Totodată, ZIUAnews vă arată ce anume au afirmat public cei de la Gold Corporation cu privire la iazul de decantare și care sunt descoperirile făcute de experții de la Institutul Geologic Român, care îi acuză pe cei de la compania canadiană de falsificare a hărții Văii Corna.

RMGC: Celelalte metale nu prezintă concentrații suficient de importante

Într-un material publicitar realizat în favoarea celor de la RMGC, se precizează că „aurul și argintul sunt singurele metale care pot fi valorificate": „În urma studiilor specialiștilor a reieșit că la Roșia Montană există resurse de 330 tone de aur și 1.600 de tone de argint.

În ceea ce privește conținutul altor metale în minereu, rezultatele obținute nu prezintă concentrații suficient de importante pentru ca acestea să fie extrase și valorificate economic. Cu alte cuvinte, ele nu pot fi recuperate în cadrul procesului de prelucrare a minereului. Cea mai mare parte a conținuturilor este apropiată de conținutul mediu al acelui element în scoarța terestră - fondul natural -, de multe ori fiind chiar mai mici decât acesta (așa cum este cazul cu celebrele metale uraniu, germaniu, nichel sau stronțiu). În puținele cazuri în care valorile sunt mai mari decât media în scoarța terestră, ele nu pot fi considerate recuperabile, fiind mult sub limita exploatabilă într-un proces tehnologic, la scară industrială. Ca să poată fi exploatate, conținuturile acestor elemente trebuie să fie de mii sau chiar de zeci de mii de ori mai mari". În susținerea companiei canadiene, în cadrul aceluiași material publicistic se prezintă declarația lui Gheorghe Duțu, președintele Agenției Naționale pentru Resursele Minerale (ANRM): „În afară de aur și argint, celelalte metale identificate în zăcământul de la Roșia Montană sunt sub gradul de a fi exploatate".

IGR: 161 tone de telur și germaniu în concentrație de opt ori mai mare

Directorul general al IGR a precizat că „RMGC neagă prezența în minereu a unor cantități notabile de Pb, Zn, Cu (...) Conform calculelor noastre, bazate pe analizele comunicate de RMGC, au fost ignorate ca rezerve potențiale 161 tone de Te (telur, n.r.), 49 tone de Ge (germaniu, n.r.), 172 tone de Se (seleniu, n.r.), 116 tone de Ta (tantal, n.r.), 777 tone de Tl (taliu, n.r.), 1220 tone de Sb (stibiu, n.r.), 29.763 tone de Zn (zinc, n.r.) și până la 129 milioane de tone de feldspat potasic". Dând exemplu concentrația de germaniu regăsită în Munții Apuseni, Ștefan Marincea a declarat, pentru ZIUAnews, că aceasta este „de cel puțin opt ori mai mare" decât o prezintă cei de la Gold Corporation. „Ca să reușesc să cristalizez o specie minerală, un compus chimic, care conține germaniu trebuie să am un conținut în germaniu în soluția de cristalizare, deci în mediul înconjurător cum ar veni, de cel puțin opt ori mai mare, decât fondul geochimic natural. În acest context, eu pot să vă spun că germaniu, în zona în care a cristalizat acest argirodit, este de opt ori mai mare decât îl reprezintă raportul Gold-ului", ne-a spus Ștefan Marincea. Iar referitor la telur, elementul chimic folosit în tehnologiile de vârf pentru fabricarea bombelor atomice și a celulelor fotovoltaice, directorul IGR ne-a dezvăluit: „Există o cantitate de telur, o anomalie, de altfel, publicată în reviste importante din lume, deci este informație academică confirmată, o anomalie de telur a aurului de la Roșia Montană și atunci noi trebuie să ne gândim cum să exploatăm, să valorificăm complex aceste resurse pentru industriile europene". De menționat este că România deține al doilea mare zăcământ de telur la nivel mondial, lucru cunoscut încă de acum 250 de ani. Existența acestui metal rar a fost confirmată și de reprezentanții Biroului de Cercetări Geologice și Miniere din Franța, reprezentat zilele trecute la cea de-a 35-a Reuniune a directorilor de servicii geologice și care a desfășurat lucrări inclusiv în România, în parteneriate științifice.

RMGC: Iazul de decantare este de 60 de hectare

Reprezentanții Gold Corporation au oferit publicității date conform cărora suprafața iazului de decantare este de 60 de hectare și au precizat că acesta este proiectat în conformitate cu directivele Uniunii Europene. „Lacul de acumulare din iazul de decantare are o suprafață de 60 ha, iar luciul de apă va fi amplasat în capătul iazului de decantare. De asemenea, lacul de acumulare nu poate fi comparat cu cel de la Vidraru, care are o suprafață de 870 de hectare. Siguranța iazul de decantare de la Roşia Montană este atestată și conform cu Directiva EU pentru Ape de suprafaţă (80/68/EEC), transpusă în România ca HG 351/2005. Iazul este de asemenea proiectat în conformitate cu Directiva UE privind Deşeurile Miniere (2006/21/EC), aşa cum o cer Termenii de Referinţă stabiliţi de Ministrul Român al Mediului în mai 2005", au precizat reprezentanții companiei Roșia Montană Gold Corporation, pe site-ul companiei.

IGR: Iazul de decantare - 363 de hectare. Harta Văii Corna a fost falsificată

Ștefan Marincea a precizat, pentru ZIUAnews, că suprafața iazului de decantare este de fapt de 363 de hectare. Însă o acuzație gravă făcută de directorul general al IGR este aceea că reprezentanții Gold Corporation au șters de pe harta institutului 13 fracturi, încercând să ascundă fisuri care ar permite cianurilor să se infiltreze în pânza freatică. Mai mult, Marincea ne-a spus că RMGC încalcă directivele europene, potrivit cărora este interzisă depunerea deșeurilor în bazinul unei ape: „Dumnealor vor avea o mare problemă cu nerespectarea a două directive europene. Aici doamna ministru al Mediului ar trebui să intervină, la fel și doamna ministru al Apelor, pentru că, în acest context, dumnealor se trezesc cu un iaz de decantare pe 363 de hectare, din care 45 de hectare sub apă, în bazinul Văii Corna, o vale care de acolo izvorăște, curge, are alunecări și are o mulțime de fisuri care, deși s-au străduit să le șteargă de pe harta noastră. Deci, dumnealor au luat harta noastră, au mărit-o - asta este penală - și au șters 13 fracturi care apar pe harta noastră la 50.000 foaia Abrud, dar au lăsat formațiunile. Cele 363 de hectare reprezintă în sine o problemă, pentru că se încalcă directiva europeană a apelor, pentru că nu ai voie să depui deșeuri în bazinul unei ape. Nu ai voie nici să exploatezi în albia minoră a unei ape".

Afirmația lui Ștefan Marincea a fost susținută și de Grigorie Burjan, directorul Sistemului de Gospodărire a Apelor Hunedoara, care ne-a spus: „Depozitarea deșeurilor în albia unei ape este clar interzisă, nici nu se poate pune problema de așa ceva. În albia minoră nici nu ne putem gândi că s-ar putea face o exploatare, nu se poate nici construi, nu se poate intra cu utilaje, deci toate astea sunt clar interzise de directiva europeană".

Metalele rare, diluate prin manipularea analizelor

Ștefan Marincea a explicat, în exclusivitate pentru ZIUAnews, modul în care au fost diluate conținuturile de metale, în analizele pe care reprezentanții companiei canadiene le-au arătat autorităților române. Potrivit directorului general al IGR, cei de la RMGC au dus la laboratoare mostre de aur și argint preluate din filoanele de cuarț, cu scopul de a „dilua" cantitățile celorlalte elemente chimice, despre care se spune că sunt mai valoroase decât cele două metale prețioase. Așa se face că, în 365 de probe, elementele importante precum stibiu, bismut și plumb apar sub limita de detecție.

„Pot să vă explic cum au diluat conținuturile. Legea română - spre deosebire de legea franceză, unde, dacă ar face așa ceva, nu numai că ar ordona să li se retragă licența, dar i-ar urmări în justiție și le-ar face acțiune de bursă, inclusiv legislația canadiană e dură cu așa ceva - nu prevede să ai analize de control ale unei entități a statului. Atunci de ce să nu profite dumnealor de faptul că legea română este atât de largă? De fapt ne-au și răspuns. Ne-au spus că legea română nu prevede, deci ei și-au făcut analize singuri. Și asta știm din 1940, de la Socolescu și Ghițulescu. Ei au remarcat că în zăcămintele epitermale de aur din România, care sunt multe, există o tendință de grupare a aurului și a argintului. Deci ele nu se găsesc numai în aliajul natural, în aurul activ sau în electrum - așa se cheamă aliajul natural al aurului cu argintul - ci se găsesc și în pirită - este auriferă -, în filoane de cuarț - în care este de dimensiuni foarte mici aurul acesta nativ - și în telurul de aur și argint și sulfosăruri de aur și argint cu stibiu, bismut etc. Pentru Roșia Montană, dumnealor au făcut chiar și o statistică, pe care vă spun că nu am reușit să o schimbăm în perioada de exploatare a carierei Cetate. Când s-a deschis efectiv zăcământul, am putut să constatăm, după preparare, cam în ce forme erau aurul și agrintul. Și au spus așa: doar 20% din acel aur este în filoanele de cuarț. Restul este în electrum, în telururi - care sunt în filoane care se văd metalice - și în impregnații. Dacă dumnealor au luat și au analizat cu predilecție acele filoane în care se găsește numai aur coloidal - de fapt nu e coloidal, e puțin mai mare că se poate scoate - și le-au analizat, atunci cu predilecție mi-au creat o diluție a celorlalte elemente. Deci dumnealor nu au făcut o probare sistematică corectă și au făcut o probare pentru aur și argint. Sunt sub limita de detecție celelalte elemente care apar în sulfosăruri, adică stibiu, bismut, plumb, în 365 de probe. Deci ei au analizat numai probe de cuarț filonian ca să le dilueze pe celelalte. Și ceea ce mă șochează este că domnul Duțu de la ANRM le-a luat ca pe Biblia de la București, sau ca pe învățătura lui Neagoe. Nu pot să-i reproșez domnului Duțu, că dumnealui nu este geolog. dacă era geolog spuneam lucruri grele despre dumnealui. Nu este geolog și, săracul, ia ce i se dă".

„Selectarea de către RMGC a tehnologiei care prevede doar recuperarea aurului și argintului se poate extinde la alte proiecte miniere similiare, fapt care ar priva țara noastră de avantajul de a fi primul producător general de stibiu, telur și germaniu din Europa", a mai precizat directorul general al IGR. De asemenea, Ştefan Marincea a adăuagat şi că „un viciu major al proiectului este acela că-și propune să cianureze integral. Cianurarea integrală presupune pierderea tuturor elementelor în afară de aur și argint. Deci, prin cianurare nu poți recupera telur, germaniu ș.a.m.d, care îți vor rămâne în telurocianați sau în sulfocianați, sau în suflocianuri, ceea ce este și mai grav".

Tentativă de manipulare a parlamentarilor

Cecilia Szentesy, director proiectare tehnică în cadrul RMGC, le-a prezentat membrilor Comisiei pentru Roșia Montană o hartă comparativă privind suprafața carierelor existente și cea propusă de compania canadiană. Există discrepanțe totale în ceea ce privește desenul și legenda, iar surse din Comisia specială ne-au spus că s-a încercat, în acest fel, o manipulare a lor. Spre exemplu, în cazul carierei Jig, din hartă reiese că suprafață propusă este mai mult decât dublă față de cea existentă, însă cifrele arată total diferit: suprafața propusă - 18,49 hectare, iar cea existentă - 35,42 hectare. Aceleași nereguli există şi în ceea ce privește celelalte trei cariere. Până la închiderea ediției, reprezentanții RMGC nu ne-au oferit un punct de vedere cu privire la neconcordanțele semnalate, iar Cătălin Hossu ne-a precizat că trebuie să discute în acest sens cu cei care au realizat harta.