Câutând prin analele Senatului României, să văd ce grozavii mai pun la cale ”aleșii” noștri, am dat zilele trecute (26-27 noiembrie 2013) de un raport al Comisiei economice, industrii și servicii privind anumite propuneri legislative de modificări ale Legii minelor (Legea 85/2003). Documentul , care poate fi consultat aici, are 88 de pagini, din care primele 62 se referă la amendamente admise de comisie, iar restul la cele respinse.

Ilustrație de Laurențiu Ridichie

de Marius Lazăr

Ce m-a interesat să văd, a fost cum și cât din proiectul de lege pentru exploatarea minieră pe bază de cianuri, propus de Guvern în august, se regăsește în amendamentele și propunerile de modificare a Legii minelor. Trebuie spus că forma inițială a propunerii de modificare a Legii Minelor, depusă la Senat pe 16 iulie 2013, nu conținea toate aceste amendamente cu dedicație strictă pentru proiectul RMGC. Acestea urmau să fie incluse în proiectul de lege aprobat pe 27 august de Guvern. Aici vreau să fac un comentariu de… caracter. Este evident că Guvernul și parlamentarii puteau să pună acele derogări de la legi și toate modificările legii minelor care sunt acum în raportul Comisiei amintite încă de la început în propunerea de modificare a Legii Minelor și a altor legi. Asta ar fi însemnat însă mai mult de muncă, mai mult timp consumat și ar fi implicat poate mai multe consultări cu grupurile parlamentare și chiar cu societatea civilă. Așa că s-a preferat metoda brută a propunerii unei SINGURE legi, care să conțină toate derogările necesare pentru ca proiectul să poată demara.

Această lene însă i-a costat și se pare că o să-i mai coste și de acum înainte pe domnii guvernanți și parlamentari. Pentru că a reușit să scoată la iveală impertinența acestor oameni, când vine vorba de a trece peste voința oamenilor simpli, pe care îi consideră probabil niște oițe docile care dorm și își văd de iarba lor. Din cauza acestei impertinențe și aroganțe care a atins o limită a suportabilității pentru o parte din populația acestei țări, au ieșit în stradă mii de oameni în București și în alte orașe ale României, pentru spune STOP unui proiect prea costisitor pentru România.

Vorbim așadar de un raport al unei Comisii parlamentare, cu amendamente acceptate și unele respinse de aceasta. Nu o să vorbim aici de cele respinse, deși merită și acestea o analiză amănunțită.

Componența Comisiei care a votat cu majoritate de voturi raportul despre care vorbim, este compusă din: Lucian Iliescu (PNL), Trifon Belacurencu (PSD), Mihai Neagu (PC), Petru-Șerban Mihăilescu (PSD), Florin Constantinescu (PSD), Doina Anca-Tudor (PNL), Liviu Titus-Pașca (PNL), Gigi Christian Chiru (PDL), Ștefan Radu Oprea (PSD), Ionel Agrigoroaei (PP-DD), Ion Ariton (PDL). Avem deci, 3 PNL-iști, 4 PSD-iști, 2 PDL-iști, un PC-ist și un PP-DD-ist.

Să trecem acum la textul propriu zis al acestui raport, care deși are multe prevederi cu dedicație pentru RMGC, are în vedere mai multe tipuri de exploatări, și tocmai de aceea, poate fi considerat mult mai grav. Mai întâi, o să vorbesc despre amendamentele preluate din proiectul inițial RMGC-Guvern, și după aceea de alte prevederi ale Legii Minelor modificate, pe care le consider sugestive și care trebuiesc scoase la lumina. Pentru a ușura înțelegerea o să prezint mai întâi articolul din Legea RMGC-Guvern, și apoi unde se regăsește el în noua Lege a Minelor.

Legea RMGC, mutată în Legea Minelor, pe articole, alineate, paragrafe

Primul punct mutat din Legea RGMC în noua Lege a Minelor este punctul 7, art.4 ,Cap.II, despre termenul încheierii contractelor de concesiune între autorități și titularul licenței de exploatare.

În forma inițială acesta suna astfel:

”Instituțiile sau autoritățile publice centrale sau locale care dețin drepturi de administrare și/sau proprietate asupra imobilelor necesare exploatării miniere din perimetrul minier Roșia Montană și asupra cărora statul român și/sau unitățile administrativ teritoriale dețin un drept de proprietate publică sau privată, în termen de 45 de zile de la solicitarea Titularului Licenței de exploatare, vor încheia cu acesta contracte de concesiune pentru imobilele pe care le au în administrare sau, după caz, în proprietate, aflate în cadrul perimetrului minier Roșia Montană, în condițiile art.5, pct.II.1 din prezenta lege. Concesionarea terenurilor forestiere nu poate fi realizată decât după ce aceste terenuri au fost scoase definitiv din fondul forestier național conform legii.”

În noua Lege a Minelor, avem următorul text:

”Contractul de concesiune [asupra imobilelor din perimetrele proiectelor miniere]se va încheia în termen de 60 de zile de la depunerea de către titularul licenței a unei solicitări în acest sens, însoțită de planul de amplasament al imobilelor pentru care se solicită concesionarea și de studiul de fezabilitate din care rezultă durata estimată a proiectului minier de interes public deosebit.”(art.6(1), alin.3)

Practic, în ambele variante, se statuează un termen fix în limita căruia autoritățile care dețin drepturi de administrare și/sau proprietate asupra unor imobile aflate în perimetrul minier, se obligă să încheie contractul de concesiune cu titularul licenței de exploatare. În varianta inițială termenul era de 45 de zile, în noua Lege a Minelor acesta a fost prelungit la 60 de zile. O schimbare absolut nesemnificativă, în esență.

Mergem mai departe…

Ca o mențiune, unde avem transpuneri complete ale unui articol sau alineat, nu mai dăm textele, acestea poate fi consultate direct în linkurile oferite deja, pe care le vom relua și la finalul acestui articol, pentru ușurința accesării.

Avem așadar, Cap.II ,pct.9 (referitor la emiterea unor noi avize) în textul legii RMGC inițiale, care se regăsește integral în art. 42(2), alin.2 din Legea Minelor modificată.

Apoi avem Cap II, punctul 10 (despre posibilitatea de a emite mai multe autorizații simultan), pe care îl regăsim din nou într-un amendament acceptat de Comisie la Legea Minelor: art. 42(2), alin.2. Singurele modificări care apar: ”la cererea RMGC” se transformă în ”la cererea titularului licenței de exploatare”, iar ”exploatării minereurilor auro-argintifere prevăzută la art.3” se transformă în ”exploatării din cadrul proiectelor de interes public deosebit”.

Punctul 11 (Cap.II) din Legea RMGC (referitor la devierile de drumuri locale) suna astfel:

”Administratorii drumurilor al căror traseu trece prin perimetrul minier Roșia Montană, în termen de 30 de zile de la data identificării unor trasee alternative de acces în conformitate cu art.5, pct II.1 din prezenta lege, vor dispune restricționarea definitivă a traficului pe traseele de drum din cadrul perimetrului minier Roșia Montană și începerea lucrărilor de dezafectare a traseelor inițiale, în măsura necesară pentru executarea activităților miniere în perimetrul minier Roșia Montană.[..]”

Art.10(2), alin.3 din noua Lege a Minelor sună incredibil de diferit:

”Administratorul drumului va dispune rectificarea traseului drumurilor existente, dacă aceste rectificări sunt necesare pentru executarea activităților miniere de interes deosebit. Lucrările de rectificare a traseului drumului vor fi aprobate în termen de 30 de zile de la data prezentării de către titularul licenței a unei solicitări însoțite de un studiu de fezabilitate al referitor la lucrările de rectificare.”

După cum se vede, permisiunea de a devia drumurile publice rămâne, la fel și termenul de aprobare a lucrărilor de rectificare a drumului. Singurul lucru nou este mențiunea prezentării unui studiu de de fezabilitate.

Ultima parte din punctul 11 (Cap.II) din Legea RMGC, care spunea că ”Titularul licenței de exploatare este obligat să identifice și să mențină un acces funcțional, pe unul din traseele alternative, împreună cu autoritățile competente, pe perioada restricționării traficului pe drumurile din cadrul perimetrului minier Roșia Montană” arată, în art. 10(2), alin.4 din noua Lege a Minelor, astfel: ”Lucrările de rectificare a traseului drumului, respectiv lucrările de dezafectare, vor fi efectuate prin grija și pe cheltuiala titularului licenței.” Este printre puținele modificări care nu respectă regula copy-paste, dar care în esență spun același lucru: că titularul licenței va plăti pentru devierile drumurilor care sunt în calea exploatării.

Trecem la punctul 13 din Cap.II al legii RMGC (referitor la reconfigurarea perimetrului minier), care ”mandatează Agenția Națională pentru Resurse Minerale ca, la cererea RMGC, să reconfigureze perimetrele miniere adiacente din zona Roșia Montană pentru realizarea de lucrări de construcții necesare stocării produselor miniere, a sterilului și a produselor reziduale aferente proiectului minier, astfel cum sunt descrise în studiul de impact asupra mediului, cu condiția de a nu se bloca accesul la resursele/rezervele minerale solide și fără a aduce atingere drepturilor dobândite anterior de terți prin alte licențe miniere.”

În noua Lege a Minelor, la art.25, alin.3, paragraful b, se spune: ”Titularul licenței de exploatare poate solicita extinderea perimetrului de exploatare, astfel: …(b) pentru realizarea lucrărilor de construcții aferente utilităților specifice necesare transportului, stocării produselor miniere, a sterilului și a produselor reziduale, a organizării de șantier și construcții pentru instalații speciale. În cazul în care extinderea perimetrului pentru executarea activităților miniere se suprapune cu imobile aflate în proprietatea persoanelor fizice și/sau juridice, procedura de expropriere se va relua în condițiile prezentei legi.”

Precum se vede, vechile prevederi se mențin, doar că în loc de ”reconfigurare” se vorbește de ”extindere”, și se mai adaugă un element nou important: posibilitatea exproprierii chiar și după stabilirea perimetrului inițial de exploatare, dacă aceasta este ”necesară” pentru stocarea produselor miniere, a sterilului și a produselor reziduale.

Art.5 din Legea RMGC, este o suită de modificări la Codul Fiscal, Legea Minelor, OG.34/2013 privind organizarea, administrarea și exploatarea pajiștilor permanente și pentru modificarea și completarea Legii fondului funciar nr.18/1991, care se regăsesc toate, aproape cu cuvânt în amendamentele acceptate la Legea Minelor.

Astfel, art.21(1) (despre deducerea cheltuielilor colaterale proiectului minier), propus a fi introdus în Codul fiscal via Legea RMGC, apare aproape identic în art.49(1), alin.1 din noua Lege a Minelor. Singura modificare este că acum se vorbește de ”interes public deosebit”, nu de ”interes public național deosebit”.

Art. 6(1) propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC, se regăsește din nou complet în noua Lege a Minelor aflată pe masa Comisiei economice, industrii și servicii a Senatului, respectiv la art.6(1), alin.1, alin.2, și alin.4. Singurele diferențe sunt folosirea termenului de ”negociere directă” în loc ”atribuire directă”, adăugarea posibilității de prelungire a contractului de concesiune a imobilelor din perimetrele miniere dincolo de limita inițială de 49 de ani, și menționarea unor acte normative care reglementează alegerea experților de evaluare a valorii imobilelor expropriate (OG.24/2011).

Art.6(2), alin.1, propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în art.9(1), alin.1 din noua Lege a Minelor. Singurele diferențe sunt modificarea sintagmei ”utilitate publică și interes național deosebit” cu ”interes public deosebit”, pe care am menționat-o deja și la celelalte articole, și o rectificare de formă, în referirea la anumite aliniate ale articolului respectiv (în loc de alin.2-11, se vorbește dec de 2-10).

Art. 6(2), alin.2, propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în art.9(1), alin.2 din noua Lege a Minelor. În afara schimbărilor de formă pe care le menționăm mai jos, restul articolului este identic. Ca schimbări, de formă, avem așadar:

– ”pentru exproprierea imobilelor necesare realizării proiectelor miniere prevăzute la alin.1 (de utilitate publică și interes național deosebit, n.n)”, devine ”în cadrul procedurilor de expropriere menționate la alin.1 (proiecte miniere de interes public deosebit, n.n)”;

– ”plata despăgubirilor către proprietari se va face…sau de către titularul licenței de exploatare din bugetul propriu, după caz” devine ”fondurile necesare pentru procedurile de expropriere pot fi avansate, în numele și pe seama expropriatorului, de către titularii licențelor de exploatare.”

Art.6(2), alin.3, propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în art.9(1), alin.3 din noua Lege a Minelor. Din nou, singura schimbare este de formă: ”Legea 255/2010 privind exproprierea pentru cauză de utilitatea publică, necesară realizării unor obiective de interes național, județean și local, cu modificările și completările ulterioare”, devine ” ”Legea 255/2010 cu modificările și completările ulterioare”.

Art.6(2), alin.4 (despre exceptarea de la aprobarea unor indicatori tehnico-economici), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în art.9(1), alin.4 din noua Lege a Minelor. Singura diferență este menționarea explicită a derogării de la Legea 255/2010, în textul nou.

Art.6(2), alin.5 (despre termenul aprobării procedurilor de expropriere), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.9(1), alin.5 din noua Lege a Minelor.

Art.6(2), alin.6 (despre durata dreptului de concesiune și administrare a imobilelor expropriate), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.9(1), alin.6 din noua Lege a Minelor.

Art. 41(1), alin.1 (despre termenul de eliberare al avizelor de mediu pentru planurile de amenajare/ urbanism), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.41(1), alin.1 din noua Lege a Minelor.

Art.41(1), alin.2 (despre posibilitatea eliberări avizelor de mediu pentru planurile de amenajare/urbanism și în timpul sau după evaluarea impactului de mediu al proiectului minier), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.41(1), alin.2 din noua Lege a Minelor.

Art.41(1), alin.3 (despre posibilitatea îndeplinirii unor condiții de mediu în mod etapizat, în cazul avizelor pentru lucrări ce implică documentații de urbanism), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.41(1), alin.3 din noua Lege a Minelor.

Art.41 (1), alin.4 (despre valabilitatea unor avize deja emise), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.41(1), alin.4 din noua Lege a Minelor. Au uitat să șteargă ghilimelele de la final, ramase de la textul vechi. J

Art.42(1), alin.1 (despre valabilitatea avizelor emise pentru etape ale proiectului), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod aproape identic în art.42(1), alin.1 din noua Lege a Minelor. Singura modificare este a sintagmei ”interes public național deosebit” cu ”interes public deosebit”, pe care nu o voi mai menționa de acum înainte.

Art.42(1), alin.2 (despre valabilitatea autorizației de construire), ), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.42(1), alin.2 din noua Lege a Minelor.

Art.42(1), alin.3 (despre desființarea unor construcții sau amenajări existente ), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.42(1), alin.3 din noua Lege a Minelor.

Art.42(1), alin.4 (despre preluarea etapizată a construcțiilor realizate), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod identic în art.42(1), alin.4 din noua Lege a Minelor.

Art.60(1), (despre amanarea aplicării unor prevederi din Legea 31/1990), propus a fi introdus în Legea Minelor prin Legea RMGC se regăsește în mod aproape identic în art.49(1), alin.2 din noua Lege a Minelor.

Art.5(1), alin.1 (despre scoaterea definitivă a unor pajiști din circuitul agricol), propus a fi introdus în OUG 34/2013, prin legea RMGC, se regăsește în mod identic în art.40, alin.1 din noua Lege a Minelor.

Art.5(1), alin.2 (despre amplasamentul pajiștilor oferite la schimb), propus a fi introdus în OUG 34/2013, prin legea RMGC, se regăsește în mod identic în art.40, alin.2 din noua Lege a Minelor.

Art.5(1), alin.3 (despre introducerea în intravilan a unor pajiști, pentru proiectul minier), propus a fi introdus în OUG 34/2013, prin legea RMGC, se regăsește în mod identic în art.40, alin.3 din noua Lege a Minelor.

Art.5(1), alin.4 (despre termenul de aprobare a scoaterii definitive din circuitul agricol a unor pajiști), propus a fi introdus în OUG 34/2013, prin legea RMGC, se regăsește aproape în totalitate în art.40, alin.4 din noua Lege a Minelor. A fost scoasă obligația autorităților locale de a pune la dispoziția titularului licenței suprafețe echivalente de teren pentru a fi transformate în pajiști, din textul inițial al Legii RMGC.

Alin.5 al art.7 din Legea 46/2008-Codul Silvic (despre posibilitatea includerii în intravilan a unor terenuri forestiere aflate în perimetrul proiectelor miniere), propus a fi introdus în Legea respectivp prin Legea RMGC, se regăsește în mod identic în art.40, alin.5, din noua Lege a Minelor.

Art. 45(1), (despre posibilitatea dobândirii unor drepturi asupra terenurilor aflate în perimetrul proiectului minier), propus a fi introdus în Legea 46/2008-Codul Silvic, prin Legea RMGC, se regăsește în mod identic în art.10(3) din noua Lege a Minelor.

Cap.III, Art.6, alin. 1, din Legea RMGC1 (despre redevența de 6%), se regăsește în art.45, a(1) din noua Lege a Minelor. Ambele spun același lucru, dar într-o formă diferită, pentru că trebuia scos numele Roșia Montană de acolo.

Textul inițial redevență:

”Prin derogare de la art.45, alin.1, lit.a) din Legea Minelor nr 85/2003, cu modificările și completările ulterioare, redevența minieră pentru exploatarea minereurilor auro-argintifere din perimetrul Roșia Montană este de 6% din valoarea producției miniere.”

Textul din noua Lege a Minelor, despre redevență:

”Redevența minieră cuvenită bugetului de stat se stabilește la încheierea licenței ori la eliberarea permisului de exploatare, după cum urmează:

a(1) O cotă procentuală de 6% din valoarea producției miniere pentru metale nobile de aur și argint, în cazul proiectelor publice de interes public deosebit, valoare ce va rămâne nemodificată pe întreaga durată a proiectelor miniere respective.”

Art.6, alin.3 din Legea RMGC (despre posibilitatea plății în natură a redevenței), se regăsește în mod aproape identic în art.45, alin.1 din noua Lege a Minelor.

Art.7, alin.1 din Legea RMGC (despre posibilitatea desfășurării activităților miniere pe terenuri cu monumente istorice, culturale, religioase, rezervatii naturale, etc), se regăsește în mod similar în art.11, alin.2(1) din noua Lege a Minelor.

Textul inițial, era:

”RMGC are dreptul de a desfășura activități miniere în perimetrul minier Roșia Montană, inclusiv pe terenurile prevăzute la art.11, alin.1 din Legea Minelor nr.85/2003, cu modificările și completările ulterioare, cu respectarea măsurilor compensatorii prevăzute în Acordul privind unele măsuri aferente exploatării minereurilor auro-argintifere din perimetrul Roșia Montană.”

Textul din nou Lege a Minelor este:

”Activitățile miniere aferente proiectelor de interes public deosebit se pot efectua și pe terenurile prevăzute la alin.1 (al art.11, n.n), titularii fiind obligați să respecte măsurile compensatorii sau despăgubirile stabilite prin acorduri încheiate cu autoritățile competente.”

Iar alin.1 al art.11 din Legea Minelor (nemodificată)la care se face referire mai sus, prevede că:

”Efectuarea de activităţi miniere pe terenurile pe care sunt amplasate monumente istorice, culturale, religioase, situri arheologice de interes deosebit, rezervaţii naturale, zonele de protecţie sanitară şi perimetrele de protecţie hidrogeologică ale surselor de alimentare cu apă, precum şi instituirea dreptului de servitute pentru activităţi miniere pe astfel de terenuri sunt strict interzise.”

Art.7, alin.2 (despre descoperirile de patrimoniu arheologic întâmplătoare), din Legea RMGC, se regăsește în mod aproape identic (doar numele RMGC nu mai apare), în art.11(1), alin.3 din noua Lege a Minelor.

Art.7, alin.3 (despre realizarea cercetării arheologice înainte de solicitarea autorizațiilor de construire), din Legea RMGC, se regăsește în art.11(1), alin.1 din noua Lege a Minelor. A dispărut în textul nou cerința de depunere a unor rapoarte de cercetare arheologică de către titularul proiectului de exploatare, în vederea emiterii unor autorizații de construire.

Art.7, alin.4 (despre durata maximă de realizare a cercetărilor arhelogice), din Legea RMGC, se regăsește în mod aproape identic (doar numele proprii nu mai apar), în art.11(1), alin.2 din noua Lege a Minelor.

Art.8, (despre relocarea unor monumete ale naturii) din Legea RMGC, se regăsește în mod aproape identic (doar numele proprii nu mai apar), în art.11, alin.4 din noua Lege a Minelor.

Art.9 (despre termenul de obținere a scoaterii din circuitul agricol a suprefețelor de pajiște aflate în perimetrul minier), din Legea RMGC, se regăsește în art.40, alin.4 din noua Lege a Minelor. În noul articol se modifică termenul de obținere scoaterii din circuitul agricol de la 15 la 30 de zile, și se modifică și autoritatea care aprobă acest lucru: dacă inițial era vorba de Ministrul Agriculturii și dezvoltării durabile (prin ordin emis de acesta), acum acest lucru se face de către Direcția pentru Agricultură a județului în cauză, cu avizul direcției de specialitate din cadrul Ministerului Agriculturii și Dezvoltării Rurale.

Alte prevederi importante din noua Lege a Minelor

Mai întâi câteva prevederi care duc clar tot în direcția proiectului RMGC.

Art.4, alin.5 ne spune că:

”Pentru depozitarea sterilului și a substanțelor și soluțiilor care rezultă în urma procesului de exploatare și prelucrare a sterilului, a minereurilor și zăcămintelor naturale, vor fi construite depozite noi care să corespundă legislației Uniunii Europene în domeniu și îndepărtate de locuințe pe o rază de minim 2 km de ultima locuință din localitatea/localitățile din apropiere.”

Ori, distanța de 2 km este exact cea dintre iazul de decantare propus a fi realizat pe Valea Cornei, în Roșia Montană (vezi pag.20 a documentului următor, cu poziția RMGC: http://www.mmediu.ro/protectia_mediului/rosia_montana/04/RO-TMF.pdf ).

Un alt articol cu dedicație pentru RMGC este însăși cel care definește ce înseamnă proiect de interes public deosebit: „proiecte miniere ale căror beneficii economice și sociale pe care statul și/sau unitățile administrației locale le-ar obține direct sau indirect din proiectul respectiv, sunt mai mari decât efectele negative de mediu, beneficiile fiind temeinic fundamentate cu condiția refacerii mediului la finalizarea proiectului.” (art.3, alin.29)

Reamintim în acest sens, afirmațiile conducerii RMGC care spuneau că statul român are beneficii mai mari decât compania de pe urma acestui proiect, sau că acest proiect de fapt ajută la ecologizarea zonei, și nu în ultimul rând la binecunoscutul discurs privind locurile de muncă create.

Încă și mai grav este alin.3 din art.11, care afirmă negru pe alb că ”[Activitățile miniere aferente proiectelor de interes public deosebit se pot efectua și pe terenurile pe care sunt amplasate monumente istorice, culturale, religioase, situri arheologice de interes deosebit, rezervaţii naturale, zonele de protecţie sanitară şi perimetrele de protecţie hidrogeologică ale surselor de alimentare cu apă],[fiind]aplicabile în cazul în care nu se efectuează descărcarea de sarcină arheologică și/sau declasificarea respectivelor zone.”

Am introdus direct, între paranteze drepte, trimiterile la alineatele la care se făcea referire în textul propriu-zis al articolului, pentru a ușura înțelegerea textului respectiv. Ce ne spune alineatul de mai sus, în esență, este că activitățile miniere se pot desfășura și fără a fi nevoie de permisiunea scrisă de la autorități (adică ”descărcarea de sarcină arheologică” sau ”declasarea”), în cazul în care pe un teren se află monumente istorice sau rezervații naturale. Singura obligație a titularului licenței este să ofere o despăgubire/compensație proprietarului acelui teren.

Alte modificări, pe scurt:

– Termenul de autorizare a începerii activităților miniere se tranformă din ”maxim 180 de zile” (6 luni), în ”minim 180 de zile” (art.22, alin.1). O prevedere cel puțin ciudată. Un fel de a spune că autoritățile nu au voie să autorizeze mai devreme de 6 luni demararea activităților miniere;

– La fel, posibilitatea prelungirii autorizației de începere a activităților miniere se transformă din ”în cel mult 90 de zile” în ”cu cel puțin 90 de zile, succesiv”, extinzând practic indefinit posibilitatea de începere a activităților miniere, până când sunt obținute toate avizele (art.22, alin.2).

– A fost introdusă apa de izvor ca resursă minerală de utilitate publică (art.2,alin.1);

– Lucrările de prospecțiune, explorare, extracție și prelucrare a resurselor minerale sunt de utilitate publică (art.1, alin.2) Asta înseamnă că intră și sub incidența legii exproprierilor pentru cauză de utilitate publică;

– Înlocuirea termenului de ”refacere a mediului” cu cel de ”reabilitare a mediului”;

– Instituirea unui drept de preempțiune (de primul ales) pentru titularul unei licențe de exploatare care descoperă și alte zăcăminte (art.25, alin.5). Dacă de exemplu, caut gaze naturale, și descopăr gaze de șist, am dreptul să cer și să primesc dreptul de exploatare și al acestora din urmă. Dacă de exemplu, am o licență de exploatare pentru aur și argint, și descopăr wolfram, vanadiu sau telur, am dreptul să cer și să primesc dreptul de exploatare și pentru acestea din urmă.

În încheiere, vreau să mai spun că per ansamblu, cele mai multe din modificările la Legea Minelor provin din Legea RMGC care a scos atâția oameni în stradă. Rămâne de văzut dacă vigilența și hotărârea protestatarilor este pe măsura celor care au răspuns în acest mod față de acțiunile de stradă din ultimele luni.

Consultă aici, textul raportului Comisiei economice, industrii și servicii, asupra propunerilor de modificare a legii minelor.

Consultă aici, textul inițial al proiectului de lege privind exploatarea auro-argintiferă de la Roșia Montană, propus de Guvernul Ponta.

Consultă aici, textul inițial al proiectului de lege privind exploatarea auro-argintiferă de la Roșia Montană, cu trimiterile punctuale spre noua Lege a minelor.

Puteți citi și:

Singur, cu un banner la Senat, testând limitele absurdului