Printre propunerile ministrul de Interne inaintate catre ministrul Justitiei privind modificarea Codului Penal, se numara inasprirea pedepselor pentru ultraj si ultraj judiciar."A devenit un fapt curent ca interventia politistilor sau jandarmilor, in situatiile in care este vizata o comunitate de oameni sau anumite medii sociale, sa se soldeze cu amenintari, loviri sau alte violente, vatamari corporale, loviri sau vatamari cauzatoare de moarte ori chiar cu omorul personalului implicat. Nu intamplator, in semestrul I al acestui an, se constata o crestere a numarului infractiunilor de ultraj asupra personalului din cadrul Politiei Romane (+7,3%)", se arata in expunerea de motive.De asemenea, se mai precizeaza ca exista "o ingrijorare" in randul politistilor, jandarmilor sau altui personal din domeniul ordinii publice, cum ca statul nu instituie masuri de protectie a personalului sau, precum si o lipsa de incredere si critici in randul populatie despre modul de interventia a autoritatilor.Ministerul de Interne propune, in acest sens, reformularea alineatului 4 al articolului 257 din Codul Penal privind ultrajul, astfel ca pentru faptele de ultraj "comise asupra unui politist, jandarm sau militar, aflat in exercitarea atributiilor de serviciu sau in legatura cu exercitarea acestor atributii, se sanctioneaza cu pedeapsa cu inchisoarea prevazuta de lege pentru acea infractiune, ale carei limite se majoreaza cu jumatate".In prezent, Codul Penal nu prevede pedeapsa cu inchisoarea pentru faptele de ultraj comise impotriva fortelor de ordine.Mai mult, si ultrajul judiciar ar putea fi modificat in acelasi sens, astfel ca "savarsirea unei infractiuni impotriva unui judecator sau procuror ori impotriva bunurilor acestuia, in scop de intimidare sau de razbunare, in legatura cu exercitarea atributiilor de serviciu, se sanctioneaza cu pedeapsa cu inchisoarea prevazuta de lege pentru acea infractiune, ale carei limite speciale se majoreaza cu jumatate".O alta propunere o reprezinta pedeapsa cu inchisoarea pe viata pentru uciderea unui politist. In prezent, pedeapsa maxima aplicabila pentru aceasta fapta este de 15 - 30 de ani."Raportat strict la calitatea de politist sau jandarm, persoana investita cu exercitiul autoritatii publice, legea nu prevede posibilitatea ca in cazul uciderii sale sa fie aplicata pedeapsa detentiunii pe viata. Evidentiem faptul, ca in legislatia penala anterioara exista o asemenea posibilitate (Codul penal din 1968 - art. 176 lit. g)", arata reprezentantii ministerului de Interne.Astfel, la alineatul 1 al articolului 189 privind omorul calificat din Codul Penal, care spune ca "omorul savarsit in vreuna din urmatoarele imprejurari: a) cu premeditare; b) din interes material; c) pentru a se sustrage ori pentru a sustrage pe altul de la tragerea la raspundere penala sau de la executarea unei pedepse; d) pentru a inlesni sau a ascunde savarsirea altei infractiuni; e) de catre o persoana care a mai comis anterior o infractiune de omor sau o tentativa la infractiunea de omor; f) asupra a doua sau mai multor persoane; g) asupra unei femei gravide; h) prin cruzimi, se pedepseste cu detentiune pe viata sau inchisoare de la 15 la 25 de ani si interzicerea exercitarii unor drepturi" s-ar putea adauga:"i) impotriva unui judecator, procuror, politist, jandarm sau militar, aflat in exercitarea atributiilor de serviciu sau in legatura cu exercitarea acestor atributii".In plus, ar putea fi majorata pedeapsa pentru tulburarea ordinii si linistii publice, astfel ca "violentele comise impotriva persoanelor sau bunurilor ori prin amenintari sau atingeri grave aduse demnitatii persoanelor, tulbura ordinea si linistea publica" nu vor mai fi pedepsite cu inchisoare de la trei luni la doi ani sau cu amenda, ci doar cu inchisoare de la un an la cinci ani"Tulburarea ordinii si linistii publice produce, in constiinta opiniei publice, o stare de neliniste si de insecuritate a relatiilor de convietuire sociala. Interventia prompta a organelor de aplicare a legii (politie si/sau jandarmerie), in cazul savarsirii unor fapte de tulburare a ordinii si linistii publice, reprezinta o cauza favorizatoare a comiterii, ulterior, de catre cei cercetati/sanctionati, a unor eventuale acte de razbunare impotriva politistilor care au efectuat investigatiile. In acest context, consideram utila reanalizarea principiului noii politici penale. (...) O astfel de abordare este de natura sa asigure o protectie efectiva a celor insarcinati cu aplicarea legii si sa evite perceptia populatiei ca sistemul sistemul judiciar nu este eficient si indeajuns de preocupat in a-i asigura securitatea sociala", se arata in documentul transmis ministrului Justitiei, Tudorel Toader.Ministrul Afacerilor Interne, Carmen Dan, anunta, saptamana trecuta, ca va discuta cu ministrul Justitiei despre inasprirea legislatiei penale pentru faptele de ultraj impotriva politistilor, astfel incat sa fie luata in vedere propunerea facuta in 2015, care nu s-a materializat, privind majorarea limitei pedepselor pentru faptele de ultraj, atunci cand victima acestor fapte este un politist sau un jandarm."In 2015, dupa moartea politistului Ionescu, de la Brigada Politiei Rutiere, Ministerul Afacerilor Interne a inaintat o propunere ministrului Justitiei. Propunerea viza majorarea limitei pedepselor pentru faptele de ultraj, atunci cand victima acestor fapte este un politist sau un jandarm. Voi discuta personal cu ministrul Justitiei pentru ca aceasta propunere care nu s-a materializat sa fie avuta in atentie si considerata o prioritate in pachetul legislativ care va viza modificarea legislatiei penale", a declarat ministrul de Interne.