Siv Jensen øker bruken av oljepenger i år. Blir beskyldt for å ta fra de unge.

Siv Jensen jekker opp bruken av oljepenger med syv milliarder kroner i år. Sjeføkonomen i DNB beskylder Jensen for å sende regningen til de unge.

Siv Jensen legger frem Revidert nasjonalbudsjett 2019 klokken 11 tirsdag. Lise Åserud, NTB scanpix

14. mai 2019 08:11 Sist oppdatert 14. mai 2019

Det er bare svært små endringer i Finansdepartementets anslag for norsk økonomi i år og neste år.

Men finansminister Siv Jensen kommer til å bruke mer oljepenger i år enn hun planla i fjor høst, både regnet i kroner og som andel av Oljefondet.

Jensen oppjusterer årets bruk av oljepenger fra 231,2 milliarder kroner planlagt i fjor høst til 238,1 milliarder planlagt nå.

Sjeføkonom Kjersti Haugland i meglerhuset DNB Markets mener regjeringen bruker oljepenger som om landet skulle vært i krise.

– Den skyver regningen over på de unge, sier hun til NTB.

Hun mener regjeringen har «forsynt seg godt av oljepengene»

– Det har tydeligvis vært krevende å få de fire partiene i regjering til å bli enige, og her har det tydeligvis ikke blitt holdt godt nok igjen, sier hun.

Tirsdag morgen la Finansdepartementet frem nye anslag for norsk økonomi.

Skal bruke flere oljemilliarder

Seniorøkonom Kyrre Aamdal i meglerhuset DNB Markets tror den økte pengebruken gjør Norges Bank sikrere i sine renteplaner.

«Et ekspansivt statsbudsjett i en situasjon med full kapasitetsutnyttelse er et argument for Norges Bank til å sette opp styringsrenten i juni og øker risikoen for en ny renteøkning i september», skriver han i en kommentar.

Tar ut større prosent av Oljefondet

Uttaksprosenten fra Oljefondet går også opp, både regnet i forhold til 2018 og regnet i forhold til 2019-planen fra i fjor høst.

Dette forklarer Jensen slik: «Den høyere uttaksprosenten har blant annet sammenheng med at uroen i finansmarkedene i høst og vinter reduserte verdien av SPU, slik at fondet var omtrent 500 mrd. kroner lavere ved årsskiftet enn anslått i budsjettet i fjor høst.»

Økt uttak i kroner fra et fond med mindre penger gir økt uttaksprosent.

SPU er forkortelsen for Statens pensjonsfond utland, som er det offisielle navnet på Oljefondet.

I fjor høst budsjettert Jensen med å ta ut 2,7 prosent av Oljefondet i år. Dette har hun nå oppjustert til 2,9 prosent. Dermed legger hun seg tett opp til kjernen i handlingsregelen, som sier at uttaket i et normalår kan være 3 prosent av fondet.

Nedjusterer for 2020

«Det går godt i norsk økonomi. I Revidert nasjonalbudsjett 2019 anslås BNP for Fastlands-Norge å vokse med 2,7 prosent i år og 2,5 prosent neste år. Det er høyere enn den langsiktige trenden», skriver Finansdepartementet i en pressemelding.

Selv om det går bra, nedjusterer Jensen vekstanslaget for fastlandsøkonomien med 0,3 prosentenheter for neste år, regnet i forhold til anslaget hun la frem i fjor høst.

Anslagene for 2019 og anslagene for sysselsettingsvekst og ledighet for neste år blir holdt uendret eller justert med 0,1 prosentenheter. Gitt usikkerheten er dette i praksis uendrede anslag.

FINANSDEPARTEMENTETS NYE OG GAMLE ANSLAG

Anslag for viktige økonomisk størrelser i Revidert nasjonalbudsjett 2019 (anslag nå) og tilsvarende anslag gitt i Nasjonalbudsjettet 2019 (anslått i fjor høst).

2018 2019, anslag nå 2019, anslått i fjor høst 2020, anslag nå 2020, anslått i fjor høst Bruttonasjonalprodukt, fastlandet, vekst i pst. 2,2 2,7 2,7 2,5 2,8 Sysselsetting, personer, vekst i pst. 1,5 1,4 1,3 0,8 0,9 Ledighet*, nivå i pst. 3,8 3,7 3,7 3,6 3,7 Bruk av oljepenger, mrd. kr. 219,9 238,1 231,2 - - Budsjettimpuls** -0,4 0,5 0,0 - - Uttak fra Oljefondet, i pst. av fondet 2,5 2,9 2,7 - -

* Målt ved Statistisk sentralbyrås metode, som også inkluderer arbeidsledige som ikke melder seg hos Nav.

**Positivt tall betyr at budsjettpolitikken øker farten i økonomien. Negative tall betyr at den reduserer farten.

Kilde: Finansdepartementet.

Ser 2018 og 2019 sammen

Som Aftenposten har skrevet tidligere, viser de nye tallene for i år at budsjettpolitikken gir kraftig gass. Men dette skyldes at anslagene for pengebruken i fjor ble lavere enn planlagt. Dette bidrar til at økningen i pengebruken fra i fjor til i år blir større.

Jensen legger derfor heller vekt på å se 2018 og 2019 under ett: «Budsjettimpulsen for 2019 anslås nå til 0,5 prosent, som er høyere enn da budsjettet ble lagt frem i fjor høst. Det skyldes først og fremst at pengebruken i fjor ble lavere enn planlagt. Impulsen for 2018 er nå negativ. Ser vi 2018 og 2019 under ett, er finanspolitikken om lag nøytral.»

Et positivt tall for budsjettimpulsen betyr at Jensen gir mer gass i den økonomisk politikken. En budsjettimpuls på 0,5 prosent er mye.

Økonomene i DNB Markets er ikke enig i Jensens tankegang.

– Budsjettet i fjor var snøen som falt i fjor, og nå bør det tilpasses situasjonen i øyeblikket, sier Aamdal til nettavisen E24.

– En slik budsjettimpuls bør være forbeholdt økonomiske nedturer, og det er det ikke nå, fastslår sjeføkonom Haugland til NTB.