Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Forrige uke publiserte flere legemiddelselskaper i Europa sine verdioverføringer for 2015.

Flere av overføringene Dagbladet har gjennomgått viser at det er stor forskjell mellom bidragene fra legemiddelselskap til norsk helsepersonell og helseorganisasjoner.

Det er første gang en slik offentliggjøring skjer etter at den europeiske bransjeorganisasjonen for legemiddelselskaper (EFPIA) tok initiativ og vedtok dette i 2013.

Totalt mottok norsk helsepersonell og helseorganisasjoner 140 millioner kroner i verdioverføringer i 2015. Omlag 26 millioner av disse kronene gikk til helsepersonell.

Etiske gråsoner

Visepresident Jon Helle i Legeforeningen mener norske leger tenker på pasientens beste, fremfor deres egen lommebok når de anbefaler medikamenter.

- Det ligger i legers «ryggmarg» å tenke på pasientens beste, og samarbeidet mellom leger og industri i Norge er strengt regulert. Samtidig er det viktig at leger er bevisst på at man kan oppleve bånd til legemiddelindustrien, sier Helle.



Helle tror likevel at de etiske problemene er større i andre land enn i Norge på grunn av større verdioverføringer i utlandet. I Sverige var overføringene i 2015 rundt 800 millioner svenske kroner.

- Jeg tror offentliggjøringen skaper mer tillit mellom pasienter, helsepersonell og industrien, sier visepresidenten.

Åpenhet

Bakgrunnen for offentliggjøringen var for å skape mer åpenhet fra industriens side.

Enkelte av honorarene fra legemiddelindustrien til helsepersonell ligger på rundt 100 000 kroner.

Psykiater Bo Skagen var en av flere mottakere som fikk en slik sum. Selskapet Lundbeck H. AS som utbetalte honoraret ønsker ikke å oppgi hvor mye han jobbet for pengene.

- Jeg fikk honorarer fra Lundbeck og to andre selskaper i fjor. Totalt tjente jeg nesten 170 000 kroner fra industrien, sier Bo Skagen til Dagbladet og forteller at timelønnen på foredrag ligger på rundt 1900 kroner.

Oppgir ikke timelønn

Når leger mottar honorarer er det enten fordi de har deltatt på kurs, holdt foredrag eller vært på reise på vegne av selskapet. Verken selskapene eller organisasjonen Legemiddelindustrien (LMI) ønsker å oppgi hva timesatsen ligger på.

LMI skriver i en e-post til Dagbladet at de anbefaler å velge ut fra «markedsverdi» hvor mye de skal betale legene, men at det er opp til selskapene om de betaler over eller under markedsverdien.

- Timelønn kommenterer jeg ikke. Leger som samarbeider med Lundbeck får betalt for den jobben de gjør etter satser i legemiddelbransjen, sier Else Britt Berteig, Compliance Manager i Lundbeck Norge.

I Norge er det lov for en lege å anbefale medisin som vedkommende selv har forsket fram. Leger får imidlertid ikke provisjon for å selge mer av sin egen type medisin, som er tilfelle i flere andre land.

Blant de selskapene som ga mest honorar til norsk helsepersonell i 2015, ifølge Dagbladets utregninger, er selskapet Pfizer. De utbetale rundt 1,7 millioner kroner til helsepersonell.

- Betaling til leger følger faste satser som gjenspeiler en rimelig kompensasjon for arbeidsinnsatsen til helsepersonell. Kontraktene vi har med legene foregår uten noen som helst bindinger til oss som selskap eller våre legemidler, sier Joachim Henriksen, kommunikasjonssjef i Pfizer Norge til Dagbladet.

Større i Sverige

Administrerende direktør i organisasjonen Legemiddelindustrien (LMI), Karita Bekkemellem tror at den store forskjellen mellom summene på verdioverføringene i Norge og Sverige handler om tradisjon.

- I Sverige er legemiddelindustrien langt større og der har de en lang tradisjon for samarbeid mellom helsevesenet og industrien. Vi skulle ønske at tallet var like høyt i Norge, sier hun.

Bekkemellem påpeker at det er et viktig samarbeid for å forske fram nye medikamenter.

- Samhandlingen mellom industrien og helsepersonell er viktig både for utvikling og effektiv bruk av nye legemidler, sier Bekkemellem.

En av tre reserverte seg

I gjennomsnitt utbetalte omlag 40 legemiddelselskap 650 000 kroner i honorarer til helsepersonell i Norge. Til helseorganisasjoner, som sykehus, er tallet noe lavere. De aller største summene går til forskning.

I forkant av offentliggjøringen kunne helsepersonell selv bestemme om de ønsket å reservere seg fra offentligheten. Ifølge Dagens Medisin så valgte én av tre leger å reservere seg. Dette gjelder særlig leger i de selskapene med størst omsetning og de som ga mest til helsepersonell i Norge.

I selskapet Pfizer har 63 leger reservert seg for offentligheten. Til sammen har de mottatt 1,2 millioner kroner i honorarer.