1200 utenlandske kriminelle utvist så langt i år

Akkurat nå sitter det flere utlendinger enn norske i varetektsfengslene i Norge, og stadig flere blir utvist fra landet på grunn av sine kriminelle handlinger.

Den pressede varetektssituasjonen har ført til tilfeller hvor personer har sittet på glattcelle langt over fristen på 48 timer. I dag er nesten seks av ti i varetekt av utenlandsk opprinnelse. Ingar Haug Steinholt

20. juli 2013 09:41 Sist oppdatert 20. juli 2013

Siden år 2000 har andelen utlendinger i varetekt økt fra 24 til 57 prosent. Nesten seks av ti av alle som varetektsfengsles har utenlandsk statsborgerskap.

En tilsvarende økning finnes blant dem som soner fengselsstraff. Nå har én av tre av alle innsatte i norske fengsel utenlandsk statsborgerskap.

Det har også vært en vesentlig økning i antall utvisninger på bakgrunn av straff siden 2011. Halvårstall viser at antall utvisningsvedtak siden 2012 har holdt seg på et jevnt høyt nivå.

— Utvisning er et kriminalitetsbekjempende virkemiddel. UDI har samarbeidet tett med Politidirektoratet og Politiets utlendingsenhet i over et år for å øke kompetansen på dette feltet. Målet har vært å fange opp enda flere utvisningssaker slik at politiet kommer til UDI for vedtak, sier fungerende avdelingsdirektør i UDI, Camilla Torgersen, til Aftenposten.

Kan utvises på bakgrunn av dom

Når en utlending begår en straffbar handling i Norge, er det politiet som følger opp straffesaken via domstolen. På bakgrunn av en dom eller et forelegg kan Utlendingsdirektoratet (UDI) vurdere om personen skal utvises eller ikke.

Les også – Regjeringen er på oppsigelse

1172 utenlandske kriminelle er utvist fra Norge i løpet av dette årets seks første måneder. — Ilagt straff er et grunnlag for å vurdere utvisning fra Norge. Personer med oppholdstillatelse har et sterkere vern mot utvisning enn personer uten oppholdstillatelse. Loven setter et høyere krav til strafferamme for det forhold som er overtrått for å kunne vurdere utvisning av personer med tillatelse i Norge, opplyser Torgersen.

Må opplyse om kriminell fortid selv

Situasjonen i fengslene er kritisk på grunn av sprengt kapasitet, økende antall i varetekt, økt andel utenlandske statsborgere og stigende soningskø. Slik beskriver Justis- og beredskapsdepartementet selv dagens bilde på kriminalomsorgen.

Personer med oppholdstillatelse har et sterkere vern mot utvisning enn personer uten oppholdstillatelse. Camilla Torgersen, UDI.

Utvisning som erstatning for soning i norsk fengsel bidrar til å løse kapasitetsproblemene i fengslene, men monner lite for varetektssituasjonen. Utlendingsmyndighetene har få muligheter til å fange opp utenlandske kriminelle før de får oppholdstillatelse.

En utlending som søker opphold i Norge må selv opplyse om man tidligere er straffet for kriminelle handlinger. Det er i så fall grunnlag for å avslå søknaden. Sett bort fra dette kan en kriminell utlending kun avvises dersom UDI får opplysninger om dette fra andre land i Schengen-området.

Utsetter nye tiltak til etter valget

Les også Innsatte fikk drive fritt med kriminell virksomhet

Kapasitetsproblemene i kriminalomsorgen har vært kjent siden januar, da Kriminalomsorgens sentrale forvaltning (KSF) utarbeidet en kapasitetsplan for fengsler og friomsorgskontorer. Seks måneder senere innkalte departementet til møte, men tiltakene lar vente på seg. Departementet kom frem til følgende konklusjon:

Etablere en arbeidsgruppe som skal vurdere om man i større grad kan benytte åpne plasser og elektronisk kontroll til varetekt.

Etablere en arbeidsgruppe som skal vurdere å øke bruken av samfunnstraff, narkotikaprogram og program mot ruspåvirket kjøring som erstatning for ubetinget fengsel.

Departementet kaller inn til et nytt møte etter forslaget til statsbudsjett for 2014 er lagt frem.

Ap: Erkjenner utfordringen

Statssekretær Kristin Bergersen (Ap) i Justis— og beredskapsdepartementet erkjenner at det er en utfordring i kriminalomsorgen, men mener iverksatte tiltak vil gi resultater.

— Vi tror jo på at de tiltakene vi allerede har iverksatt vil gi resultater. Blant annet vil vi fra neste år innføre elektronisk kontroll som alternativ til varetekt. Det vil kunne frigjøre 50 plasser, sier Bergersen.

- Vi overtok i 2005 en mye lengre soningskø enn vi har nå. Vi har gjort mye for å utvide kapasiteten. Vi har innført elektronisk kontroll og bygget mange nye fengselsplasser, men det tar tid å bygge nye fengsel, sier statssekretæren.

Nærmere 60 prosent av de som sitter i varetekt er utlendinger. I år 2000 var tilsvarende tall 24 prosent. Det er også en stor økning blant dem som soner fengselsstraff. Nå har én av tre av alle innsatte i norske fengsel utenlandsk statsborgerskap.

— Når man kommer fra et annet land, må man også sone straffen sin der man kommer fra. Det er spesielt viktig at vi fortsetter arbeidet med soningsoverføring og øker trykket på de ulike landene vi har avtaler med, for å sikre at de har like rask saksbehandling som vi har i Norge, sier hun.

Egen utlendingsavdeling i fengslet

Det er til en hver tid cirka 100 utenlandske innsatte som tilfredsstiller vilkårene for soningsoverføring. I fjor ble 48 utenlandske innsatte overført til soning i et annet land. Norge har i dag en avtale om soningsoverføring med blant andre Romania, Litauen, Latvia og Thailand.

Les også - Fengselsvesenet er mer opptatt av regler enn å hjelpe folk på fote igjen

— Det er opprettet en avdeling i Kongsvinger fengsel hvor vi har mannlige utlendinger som skal uttransportertes raskt. Denne avdelingen kan også ta i mot utlendinger som skal i varetekt, og er i så måte tilpasset utenlandske innsatte, sier Bergersen.

Køen et resultat av politiets innsats

Den pressede varetektssituasjonen har ført til tilfeller hvor politiet har unnlatt å varetektsfengsle fordi det ikke har vært ledige plasser. Innsatte er blitt løslatt som følge av mangel på varetektsplasser.

- Antall varetektsfengslinger har økt fordi politiets innsats har økt. Det er positivt i seg selv, og køene er et resultat av den innsatsen, mener statssekretæren.

Fra neste år innføres elektronisk kontroll (fotlenke journ.anm) som alternativ til varetektsfengsling. Det vil kunne frigjøre femti plasser i varetektsfengslene.

— Jeg vil gå i dialog med Kriminalomsorgsdirektoratet for å sørge for at elektronisk soning blir brukt i alle aktuelle saker.

Ingen andre tiltak blir iverksatt før etter stortingsvalget til høsten.

Fakta Utenlandske kriminelle Utlendinger i varetekt 15. juni 2000: 24 prosent.Utlendinger i varetekt 15. juni 2013: 57,4 prosent. Totalt var det pr. 15. juni 2013 1232 utenlandske statsborgere i fengsel. Det er 900 flere enn for ti år siden. Antall utvisningsvedtak på bakgrunn av straff første halvår 2011: 662Antall utvisningsvedtak på bakgrunn av straff første halvår 2013: 1172Kilde: Justis- og beredskapsdepartementet / UDI Vis mer

Fakta Disse sitter i fengsel Over en tredjedel av alle innsatte i fengsel er utenlandske statsborgere og over halvparten av disse kommer fra kun ti forskjellige land. Disse landene er høyest representert blant innsatte i norske fengsel:Norge: 2425 personerLitauen: 149 personerPolen: 105 personerRomania: 101 personerNigeria: 98 personerSomalia: 64 personerIrak: 51 personerSverige: 42 personerNederland: 32 personerSerbia: 29 personerIran: 28 personerKilde: Justis- og beredskapsdepartementet Vis mer