UD fant feil i 150 av 309 kontrollerte bistandsprosjekter

150 økonomiske mislighetssaker er avdekket siden Utenriksdepartementet opprettet sin varslingstjeneste i 2007 og 35 millioner bistandskroner er tilbakebetalt. Men svært få blir straffeforfulgt etter misligheter og korrupsjon i norsk bistand.

To patruljebåter, finansiert av norske bistandspenger, står uvirksomme på Mafia Island i Tanzania. Båtene og bygningene omkring skulle inngå i en marin naturpark, der man drev bærekraftig fiske og utviklet alternative arbeidsplasser. Dynamittfisket avtok. Korallrevene og fiskebestanden fikk bedre livsvilkår. Men de alternative arbeidsplassene uteble i stor grad. Og nå sprenges det igjen. På prosjektet ble det avdekket omfattende korrupsjon. Geir Salvesen

24. juli 2013 09:57 Sist oppdatert 24. juli 2013

Se listen over mislighetssakene under denne artikkelen.

I år betaler Norge ut 30 milliarder skattekroner til bistandsprosjekter i hele verden. Det finnes ikke noe sted i norsk forvaltning der så få ansatte har ansvar for å dele ut slike summer.

Først i 2007 kom det på plass en varslingstjeneste og en egen kontrollenhet med ansvar for å avdekke misligheter i de enorme pengestrømmene som forsvinner ut av i Norge og inn i land der både korrupsjon og svake statsfunksjoner kan føre til store utfordringer.

Stor økning

Tall fra kontrollenheten viser at det så langt er funnet misligheter i 150 av 309 saker som er undersøkt.

— De typiske sakene handler enten om rent underslag og tyveri, eller saker der regnskapsrot gjør det umulig å vite hva pengene har blitt brukt til. Vi ser også eksempler på at saker der pengene har blitt brukt på et annet prosjekt enn det som var kontraktsfestet, sier Arne Sannes Bjørnstad, leder for Sentral kontollenhet i Utenriksdepartementet (UD).

- Varslingstjenesten og kontrollenheten har ført til stor kulturendring i UD, mener leder for kontrollenheten Arne Sannes Bjørnstad (sittende). Med seg i kontrollteamet har han (fra v.) avdelingsdirektør Betzy Ellingsen Tunold, seniorrådgiver Kathrine Ramberg og seniorrådgiver Hans-Jakob Arnestad. Paal Audestad

Kontrollenheten kan varsles anonymt, og alle sakene blir systematisk undersøkt av kontrollenheten.Oppstartsåret 2007 kom det inn under 10 varsler, mens tallet har økt jevnt til 115 varsler i 2012. Det samlede antallet varsler nærmer seg nå 500. Bjørnstad tror ikke det var færre mislighetssaker i 2007 enn nå, men at flere kommer frem i lyset fordi terskelen for varsling er senket. Likevel er det flere bistandsfelt der det fremdeles er vanskelig å få oversikt.

— Vi får påtagelig få rapporter om misligheter fra FN. Det er sjelden de forteller oss om problemer eller gir oss innsyn i granskningsrapporter, sier Bjørnstad, som understreker at det er stor forskjell mellom FN-organisasjonene.

Mangler innsyn

Mellom fire og fem milliarder norske bistandskroner går årlig til FN- og verdensbanksystemet alene. Og om UD vet lite, så vet offentligheten enda mindre: Overfor en rekke multinasjonale organisasjoner har Norge nemlig forpliktet seg til ikke å offentliggjøre revisjonsrapporter. Norge har også akseptert begrensninger i retten til å kreve penger tilbake fra misligholdte, internasjonale fellesprosjekter. Først i år fikk Norge for aller første gang penger tilbake fra FN.

Les også Presidentens menn overtok, norske bistandspenger forsvant

Det er også mørketall på flere andre områder. Kontrollenheten har registrert at det er få rapporterte saker fra Midtøsten, størrelsen på bistanden tatt i betraktning, og få saker fra akutt, humanitær hjelp. Nødhjelpen er et særlig risikoområde, fordi mye penger brukes fort, ofte i konfliktområder der kontroll og innsyn er vanskelig.

Bistanden direkte fra stat til stat baserer seg på stor grad av tillit, og er vanskelig å kontrollere. Kun et par slike saker figurerer på UDs liste over løste saker.

Få straffes

I rundt 30 av de 150 avdekkede mislighetstilfellene er påtalemyndigheten i det aktuelle landet involvert, ifølge UDs publiserte statistikk. Men UD har ingen oversikt over, og etterspør ikke, hvorvidt personer og selskaper som blir tatt i underslag og korrupsjon med norske bistandsmidler, faktisk straffeforfølges i sine hjemland.

Ytterst få tilfeller går til retten. I den grad det innledes etterforskning i det hele tatt, drar den ofte ut i tid og ender med henleggelse.

Les også Presidentens menn overtok, norske bistandspenger forsvant

De to mest kjente sakene er tappingen av norske midler fra det tanzanianske naturressursdepartementet og svindelen i et stort veiprosjekt i samme land. Korrupsjonen ble godt dokumentert gjennom gransking, men begge saker ble henlagt av tanzaniansk økokrim. Den norske regjeringsadvokaten vurderte erstatningskrav i veisaken, men saken var foreldet.— Ambassadene politianmelder nesten aldri fordi det rokker ved ambassadens beskyttede rettslige status i vertslandet. Men vi ber involverte organisasjoner om å politianmelde, eller legge det frem for myndighetene, slik at de plikter å etterforske, sier Bjørnstad.

Kulturendring

Det er også problematisk for UD at handlinger som er i strid med norsk lov, ikke er det etter lokal lovgivning, eller at landet ulovlighetene skjer i utsetter mistenkte for menneskerettighetsbrudd. Manglende vilje til å straffeforfølge korrupsjon, særlig når den foregår på høyt plan, er også et av kjennetegnene ved mange av de regimer som får norsk bistand.

Arne Sannes Bjørnstad mener varslingstjenesten og kontrollenheten har ført til en stor kulturendring i UD.

— Bevisstheten om korrupsjon er blitt større og regnskapskompetansen på ambassadene er styrket. Norsk rett gjelder nå i nye avtaler og UD/Norad gjennomgår mottagernes regnskaper nøyere enn før, fremholder Bjørnstad.

Mest småsaker

35 millioner kroner er tilbakebetalt på grunn av avdekkede misligheter siden 2007. Det er et "fillebeløp", tatt i betraktning av at det ble brukt 160–170 milliarder på bistand i perioden, mener Einar Døssland i Faktum Nor AS, som er en erfaren revisor og gransker.

Av beløpet på 35 millioner, stammer hele 19 millioner fra to saker. Mens bare fire av de drøyt 100 aktørene som har betalt noe tilbake, har betalt mer enn 1 million kroner. Døssland mener at rapporteringen fra UD viser at varslingsordningen og kontrollarbeidet har effekt, og er viktig for å sikre at bistanden skal komme frem dit den skal

— Selv om mange av sakene er knyttet til typiske underslag/bedrageri av mindre beløp, har det viktig forebyggende effekt at de følges opp. Men omfanget av små saker gir klare signaler på behovet for å holde et høyt nivå på styring og kontroll med de store pengebeløpene, sier han.

Toppen av isfjellet

Døssland tror det som nå kommer frem, er toppen av et isfjell.

— Ut fra erkjennelsen at det kun er de færreste saker som blir varslet, er det behov for bedre styring og en mer omfattende kontroll. Muligheten for å avdekke de store og mer avanserte korrupsjons- og mislighetssakene vil, uavhengig av tips, øke gjennom bruk av selvstendige kontrollmetoder med søk etter signaler.

Les også To norske regnskogprosjekter har havarert i Tanzania

De fleste sakene som er avdekket, dreier seg om penger frivillige organisasjoner har disponert. De kvitteres ut fra UD når frivillige organisasjoner har betalt tilbake støtten, og utro tjenere er sagt opp. UD krever at organisasjonene betaler tilbake, også når organisasjonene selv er lurt av utro tjenere og har meldt fra om forholdet.-Jeg stiller spørsmål ved om det er lurt at organisasjonene må betale tilbake det andre har stjålet. Da får det bare negative konsekvenser for dem å si fra, sier Døssland.

Se listen over mislighetssakene her:

Klikk på overskriftene for å sortere.

Fakta Fakta Miljøprosjekt i TanzaniaDen desidert største saken kontrollenheten har behandlet. Norge bevilget i 1994–2006 i alt 300 millioner til miljøprosjekter i regi av naturressursdepartementet i Tanzania. I 2008 ble det slått alarm, og den første eksterne granskingsrapporten anslo at så mye som 150 mill. kr var forsvunnet i korrupsjon. Nye rapporter tonet omfanget ned, og Norge avsluttet saken etter å ha fått igjen 11 millioner kroner. Kritikerne mener Norge ble snytt for langt mer, og gjorde en dårlig jobb i denne opprydningen. Økokrim i Tanzania henla saken.Veiprosjekt i TanzaniaNorge bevilget i 167 millioner kroner til staten Tanzania for utbedring av en veistrekning fra 2001. Arbeidet ble utført av statsselskapet Tanroads. Tanroads oppdaget selv irregulære utbetalinger i 2005, og svindelen ble tallfestet til 5,7 millioner kroner. Etterforskningen ble henlagt, ingenting er betalt tilbake. Norge fortsatte samarbeidet, bare trakk fra 5,7 millioner i de videre utbetalinger. Regjeringsadvokaten i Norge vurderte erstatningssak, men kom til at saken var foreldet.Ambulanser i KabulNorges Røde Kors fikk bevilget 35 millioner kroner i 2002–2004 til innkjøp av forbruksvarer og utstyr til Kabul Ambulance Service. Røde Kors tok umiddelbart affære da de fikk nyss om underslag og bestikkelser. Røde Kors har betalt tilbake nærmere 600.000 kroner til UD, men de skyldige har stukket fra landet. Det er ikke kjent hvorvidt politietterforskning har ført til noe som helst. Vis mer