Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Draps- og voldtektsdømte Viggo Kristiansen prøver nå å få saken sin gjenopptatt igjen.

Gjenopptakelseskommisjonen har avvist Kristiansens begjæringer seks ganger tidligere, men nå prøver Kristiansens advokat Arvid Sjødin ny veier for å få saken prøvd på nytt.

Han prøver nå å få begjært saken gjenopptatt overfor statsadvokaten og viser til objektivitetsprinsippet, som ble nedfelt i lovverket etter justismordet på Fritz Moen.

- Viggo Kristiansen er tydelig på at han ikke vil ut av fengselet før han er renvasket, sier hans advokat Arvid Sjødin.

Sivilingeniør med ny rapport

Statsadvokat Jan Tallaksen i Agder statsadvokatembete bekrefter overfor Dagbladet at de har mottatt saken og bedt om en uttalelse fra Agder politidistrikt.

I forsøket på ny omkamp er sivilingeniør Halvard Sivertsen trukket inn.

Han har 37 års erfaring fra Telenor og har utarbeidet en ny rapport om det såkalte mobilbeviset i Baneheiasaken.

Hans konklusjon er at Viggo Kristiansen har alibi for tidspunktet drapene skjedde på de to småjentene i Baneheia i Kristiansand.

Advokat: - Baneheia-saken ville vært gjenåpnet i England

Drapene som rystet Norge

De to venninnene, åtte år gamle Stine Sofie Sørstrønen og 10-åringen Lena Sløgedal Paulsen, var på badetur i Baneheia den 19. mai 2000.

Domstolene har slått fast at de to jentene ble lokket med til et avsidesliggende sted der de ble voldtatt og drept av Jan Helge Andersen og Viggo Kristiansen.

Jentene ble funnet to dager senere etter en omfattende leteaksjon. I september 2000 ble Andersen og Kristiansen pågrepet.

Politiet fant DNA fra Andersen på åstedet og han tilsto raskt. Samtidig forklarte han at Kristiansen hadde vært med på de grusomme handlingene.

Kristiansen har hele tiden hevdet sin uskyld. Han hevder han var hjemme da drapene skjedde, noe moren hans bekrefter.

Les også: Jan Helge Andersen slipper ut av fengsel

Dømt til 21 års forvaring

Men dette trodde ikke domstolene på. Kristiansen ble dømt til 21 års forvaring og har siden sonet på Ila fengsel.

Andersens tilståelse var et omdiskutert bevis i rettssakene. Andersen ble dømt til 19 år fengsel og fikk to års strafferabatt for tilståelsen sin.

Strafferabatten ble begrenset fordi han ikke tilsto før det forelå bevis som med stor sikkerhet knyttet ham til åstedet.

Omstridt var også rapportene fra Telenor og Teleplan om det såkalte mobilbeviset.

Politiet innhentet teledata fra mobiltelefoner i den perioden drapene skjedde, og Telenor utførte omfattende tester i Baneheia.

Analysen ble fremlagt som rapport og eget vitnemål i Kristiansand byrett.

Det viste seg å være umulig å motta noe signal fra masten Eg A på åstedet.

Rapport fra Telenor

Telenors konklusjon var at Kristiansens mobiltelefon ikke var på åstedet da jentene ble drept.

Telefonen hans skal imidlertid ha vært i bruk da drapene skjedde.

Det ble mottatt to tekstmeldinger og sendt to tekstmeldinger og det ble foretatt en samtale på seks minutter.

- Dette innebærer at Kristiansen i hvert fall skal ha mottatt og sendt tekstmeldinger mens han utførte handlingene, dersom vi skal tro på Jan Helge Andersens forklaring. Det sier seg selv at dette ikke kan være riktig, mener Arvid Sjødin.

- Ikke på åstedet

Telenors undersøkelser skjedde først mot slutten av rettssaken og konklusjonen ble avfeid av både påtalemyndigheten og dommerne.

Men konklusjonen i rapporten var klar: Viggo Kristiansens mobiltelefon var aldri koblet opp mot telemasten som dekket åstedet den dagen drapene skjedde.

En konklusjon som overrasket påtalemyndigheten.

Kristiansens mobil var koblet opp mot masten Eg A som dekket boligen hans da drapene skjedde mellom klokka 19.15 og 19.45. Kristiansen bodde på Eg i nærheten av Baneheia.

En mobiltelefon kobler seg automatisk opp mot nærmeste basestasjon og Kristiansens mobil var ikke koblet opp mot noen av seks andre mulige basestasjoner i Baneheia-området.

Før saken skulle opp i lagmannsretten engasjerte politiet selskapet Teleplan til å gjøre en ny analyse av telesporet i Baneheia.

Teleplan foretok egne målinger og beregninger og kom fram til de samme konklusjonene som Telenor, men holdt en liten mulighet åpen for at Kristiansens mobil under helt spesielle forhold kunne ha slått inn på masten ved åstedet.

Under lagmannsrettsbehandlingen brukte ikke dommeren lang tid på å drøfte mobilbeviset. Førstelagmann Asbjørn Nes Hansen slo fast at rapporten åpnet for at åstedet drapskvelden kunne ha vært innenfor dekningsområdet til sendemasta på Eg.

- Dere må vurdere dette ut fra en helhetsvurdering av alle bevisene, sa førstelagmannen i retten i 2002, ifølge NTB.

Ny gjennomgang

Kristiansand tingrett og Agder lagmannsrett la i sine dommer til grunn at DNA viste at det hadde vært to gjerningsmenn på åstedet.

Dette underbygget Andersens tilståelse. Det ble imidlertid bare lagt fram en delvis DNA-prøve, som kunne være forenlig med halve befolkningen. Prøven ble tatt fra en så liten mengde materiale at det var stor usikkerhet rundt testen.

Tidligere Telenor-sivilingeniør Halvard Sivertsen i Bergen ble pensjonist i 2015 og begynte med egne undersøkelser av mobilbeviset.

Han tok kontakt med advokat Sjødin og fikk tilgang til telerapportene.

Nå er han ferdig med en rapport på 30 sider.

– Min konklusjon er at Telenors rapport står fjellstøtt. Teleplans rapport burde ha vært avvist av retten fordi den ikke svarer på mandatet som ble gitt. Rapporten konkluderer med at det ikke er mulig å si noe sikkert om det spørsmålet den var bedt om å besvare, om det kunne ha vært dekning fra masten Eg A på åstedet. Men denne konklusjonen har ingen støtte i de undersøkelsene Teleplan faktisk har foretatt, mener Sivertsen.

– Det er luftig og spekulativt av Teleplan å så en liten tvil om at det kan ha vært dekning på drapstidspunktet, men ikke da de utførte målingene. Dette er det overhodet ikke grunnlag for, hevder Sivertsen.

Inge Schøyen var seniorkonsulent for Teleplan og sakkyndig vitne i Agder lagmannsrett i rettssaken mot Viggo Kristiansen og Jan Helge Andersen.

–Hvis min rapport og vitnemål i retten har blitt tillagt vekt for å dømme Kristiansen, så er jeg redd for at rettens aktører kan ha misforstått, sier Inge Schøyen til Dagbladet.

Konklusjonene i Teleplans rapport og Schøyens vitnemål i lagmannsretten i 2002 er således like med rapporten fra Telenor.

–Vår konklusjon var helt tydelig på at dekningsområdet for masten Eg A ikke innbefattet åstedet, slik nettet var da vi gjorde våre målinger.

Les også: Derfor mener advokatene at saken bør gjenopptas

– Utelukker Kristiansen

For noen dagen siden sendte advokat Arvid Sjødin begjæring til statsadvokaten i Agder om å rette opp i uretten som han mener ble begått da lagmannsretten dømte Kristiansen i 2002.

– Den nye rapporten er et utelukkelsesbevis for Kristiansen. Han hører ikke hjemme i fengsel, mener advokat Arvid Sjødin.

Dagbladet har vært i kontakt med førstelagmann Asbjørn Nes Hansen og tidligere statsadvokat Edward Dahl, som hadde saken i retten.

De ønsker ikke å uttale seg.

De pårørende etter Stine Sofie Sørstrønen og Lena Sløgedal Paulsen er orientert om denne saken, men ønsker heller ikke å kommentere den.