VELGER BORT BARN: Norge opplever en sterk økning i antall barnløse menn og kvinner etter 1985, viser nye tall fra SSB. Foto: Robert Schlesinger NTB scanpix

Dramatisk økning i andelen barnløse i Norge

En av seks kvinner og en av fire menn har ennå ikke fått barn når de er 45 år. Det er en økning på 67 prosent for kvinner og 79 prosent for menn siden 1985.

NTB

1. november 2017

Artikkelen er over to år gammel

Andelen barnløse er på én generasjon økt fra 9 til 15 prosent blant 45 år gamle

Uten barn * Omkring 90–95 prosent av befolkningen i Europa oppgir at de ønsker å ha barn * 85 prosent av kvinner og 75 prosent av menn i Norge har barn ved 45 års alder * Andelen som ikke har barn, har økt kraftig de siste tiårene, men årsaksbildet er ikke kjent, ei heller om det er frivillig eller ufrivillig barnløshet * Hos unge, friske par har omtrent 90 prosent av alle par som prøver å bli gravide, oppnådd befruktning i løpet av ett år, mens 10 prosent opplever ufrivillig barnløshet. (Kilder: Folkehelseinstituttet, Ønskebarn og Statistisk sentralbyrå ) Vis mer

kvinner og fra 14 til 25 prosent blant menn på samme alder. Det er langt flere enn de 5–10 prosentene som oppgir at de ikke ønsker å få barn.

– Vi vet altfor lite om hvorfor det er slik, hvorfor det har utviklet seg på denne måten. Vi ønsker å forstå hva som ligger bak disse endringene, og vi ønsker å forstå helsekonsekvensene av barnløshet og de mer komplekse samlivsformene vi ser i dag, sier Per Magnus, fagdirektør i Folkehelseinstituttet (FHI) og leder av Senter for fruktbarhet og helse, til NTB.

Onsdag er det offisiell åpning av senteret, som i mars ble innvilget status som Senter for fremragende forskning (SFF). Den store barnløsheten er første prosjekt de tar tak i.

Faktorer

At mange kvinner ikke får barn, blir gjerne forklart med at de venter for lenge med å bli gravide. Magnus påpeker at dette langt fra er forklaring god nok. Mange av dem som venter lenge med å få barn, kan hjelpes. FHIs medisinske fødselsregister viser at det i dag er 4 prosent av de nyfødte som ble unnfanget ved kunstig befruktning, 2.563 barn bare i fjor, noe som tilsvarer ett eller to barn i hvert klasserom i Norge. Likevel øker barnløshet.

– Kanskje er det økningen av miljøgifter som har svekket fruktbarheten biologisk. Kanskje er det de kulturelle endringene, der det ikke lenger er selvfølgelig at man går rett fra konfirmasjon til å jobbe og stifte familie. Utviklingen med likestilling og prevensjon har også gitt kvinner større mulighet til å selv bestemme om og når de vil bli gravide, sier Magnus.

– Det er også en selvrealiseringstrend den siste generasjonen der vi nordmenn har mange muligheter til å gjøre andre ting før vi velger å få barn, kanskje i stedet for å få barn, og vi er blitt rikere, slik at vi kan benytte mulighetene, sier Magnus.

Helsefølger

Magnus mener det er spesielt betenkelig at en så stor andel menn ikke får barn.

– Menn som ikke har barn, og heller ikke fast partner, har for eksempel en helt annen helserisiko enn dem som har familie, barn og etter hvert kanskje barnebarn, påpeker han.

Det er også andre sammenhenger som tyder på at samfunn og individer har godt av at en stor andel er foreldre. Tall fra Statistisk sentralbyrå (SSB) viser at seks av ti sosialhjelpsmottagere er enslige menn og kvinner uten barn.

Bred forskning

For å finne svar skal forskerne hente data fra helseregistre, store befolkningsundersøkelser -som Den norske mor og barn-undersøkelsen (MoBa)– og kvalitetssikrede biobanker.

– Både forskere med medisinsk og med samfunnsfaglig bakgrunn er med, noe som gjør at vi kan se flere perspektiver i sammenheng. Vi ønsker både å finne ut hva som er årsakene og konsekvensene av økt barnløshet for individer og for samfunnet som helhet, sier Magnus.

Prosjektet har en tidshorisont på opptil ti år, men funn vil bli publisert fortløpende.

Publisert: 01.11.17 kl. 08:09