Saken handler om: Råvareanalytiker Bjarne Schieldrop sammenligner bitcoin med pyramidespill

– Bitcoin er en råvare, sier Bjarne Schieldrop i SEB.

Han er råvareanalytiker, men har brukt deler av den siste måneden til å analysere den digitale valutaen, og kommer med en knusende dom:

Bitcoin er verdens største pyramidespill som sluker vanvittige mengder strøm, og er totalt uegnet som global valuta, mener analytikeren.

Schieldrop er mest opptatt av det enorme kraftkonsumet som går med til utvinning av bitcoin, og er åpenbart frustrert over hvor mye strøm som brukes på å skape noe som ikke har en reell verdi.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Halvparten av Nordens kraftkonsum

– Hva er drivkraften for dette kraftkonsumet, spør han.

– Uansett hvor mange som driver med mining (utvinne bitcoin, red.anm.) blir det ikke mer enn 1800 mynter per dag. Hvis dagens bitcoinpris på rundt 11.000 dollar blir stående, vil bitcoin ende opp med å konsumere 145 terrawatttimer (TWh) per år, sier Schieldrop.

Les også: Panikken sprer seg hos digitale valutainvestorer

Til sammenligning ligger kraftkonsumet i Norden på rundt 400 TWh per år.

Hvert fjerde år halveres antall bitcoin som kan utvinnes hver dag. Neste gang det halveres er i juni 2020. Dermed vil det bli større kamp blant utvinnerne om å grave frem bitcoin, og for å stå best rustet vil man måtte stille med kraftigst utstyr, som vil bidra til ytterligere strømforbruk. I tillegg er det slik at jo høyere prisen går, jo mer attraktivt vil det være å utvinne bitcoin.

Ifølge Schieldrop vil kraftkonsumet stige proporsjonalt med prisen. Det vil si at dersom noen av spåmennene får rett og bitcoinkursen treffer 300.000 før juni 2020, vil man konsumere like mye som hele Europas kraftkonsum gitt at prisen holder seg på det nivået over tid.

Bitcoin-nording For dem som lurer på hvorfor strømforbruket øker i takt med prisen. Bitcoin-utvinnere får betalt et antall bitcoin per «blokk» med transaksjoner de klarer å finne løsningen på – så den blir godkjent i det globale nettverket av utvinnere.

Litt forenklet kan man si at en godkjent blokk må ha en såkalt «hash»-verdi som starter med et antall nuller.

Hash-verdier er tall som regnes ut basert på alle data i en fil, og vil forandres hvis man bare endrer ett tegn.

Sjansen for å regne seg frem til en hash-verdi med mange nuller er lav, og man må derfor gjøre mange forsøk.

Antall nuller som kreves justeres hver gang systemet har laget 2016 nye blokker. Vanskeligheten settes slik at det ville tatt 14 dager å lage de forrige 2016 blokkene.

Vanskelighetsgraden økes altså jo mer datakraft systemet får, for å holde produksjonen av blokker stabil.

Jo høyere bitcoin-kursen stiger, jo mer datakraft er det lønnsomt for utvinnerne å legge til.

– En pris på 300.000 dollar vil gi bitcoin-minere 197 milliarder dollar i inntekter i året fra mining. Da vil det hele tiden komme nye minere inn i markedet helt til alle pengene brukes til strøm og det ikke lengre er noen profitt igjen, sier han.

Les også: Tror hele kryptovalutamarkedet vil krasje

I dag er kraftkonsumet til bitcoin på 42 TWh i året. Det er høyere enn kraftkonsumet til blant annet Danmark og New Zealand. For å unngå at kraftkonsumet stiger over dagens 42 TWh, mener Schieldrop at bitcoinprisen må ned til 3200 dollar gitt at strømkostnadene knyttet til utvinning ligger på 50 dollar per megawattime (MWh).

Forurensning setter pristak på 50.000 dollar

Rundt 75 prosent av verdens bitcoinutvinningskapasitet er i Kina. Forrige uke varslet kinesiske sentralmyndigheter at de ville følge regelverket som gjelder for bitcoinutvinnere til punkt og prikke for å drive dem ut av landet.

Les også: Blokkjedenes begrensede natur

Kineserne brenner masse kull for å drive med utvinning av digitale valutaer. Det gir store CO2-utslipp, og ifølge Schieldrop kan ikke prisene stige særlig mye mer enn 50.000 dollar før kinesiske myndigheter forbyr utvinning helt siden en høyere bitcoinpris automatisk fører til høyere kraftkonsum over tid.

– Fører det til mer lokal forurensning vet du at kinesiske myndigheter setter foten ned. Får ikke folk puste i Shanghai, så skjer det ting, sier han.

– I tillegg har nok ikke kinesiske myndigheter noen sans for at kraftforsyningen i Kina brukes til slike unyttige ting prinsipielt, sier han.

Har selv eid bitcoin

– Det er fryktelig masse folk som har vært ekstremt negative til bitcoin. Jeg tror de har hatt helt rett alle sammen, men de har tatt helt feil av størrelsesorden, sier Schieldrop, som selv har dyppet tåen i kryptovalutamarkedet.

– Ja, jeg kjøpte litt i starten av 2017, men det har jeg solgt nå. Jeg sitter fortsatt igjen med en bitcoin cash som jeg fikk etter forken, sier han.

Råvareanalytikeren ser på selve strukturen i bitcoin som en pyramide og har analysert den deretter. Han har gjort en kjapp og veldig omtrentlig kalkulering av bitcoinpyramiden:

– I en befolkning har man sett at mellom én til fem prosent er tilbøyelige til å delta i pyramidespill. Vi har 7,6 milliarder mennesker i verden. Halvparten har ikke penger eller datamaskiner til å delta. Da sitter man igjen med 3,8 milliarder mennesker. Mellom én og fem prosent vil da være cirka 40 til 200 millioner deltagere, sier han.

I dag finnes det rundt 22 millioner digitale lommebøker som brukes til å holde kryptovaluta, hvilket betyr at man nå kan nærme seg denne ene prosenten.

– Vi er i hvert fall oppe i 50 til 60 millioner om et år, og det er bare i bitcoin. Det kan se ut som vi går tom for kjøpere i 2018–2019. Da kollapser pyramiden, sier Schieldrop.

– Det er klin umulig

Det siste året har det florert av spekulasjoner om bitcoin kan bli en ny global valuta, eller i hvert fall en digital erstatning til gullet.

Bjarne Schieldrop har ingen tro på at bitcoin kommer til å bli en global valuta. Nemlig fordi systemet er bygget opp slik at det kun finnes 21 millioner bitcoin. Den siste bitcoin skal i utgangspunktet bli gravd ut i år 2140.

– Begrensethet i seg selv er en umulighet for en global valuta. Det er klin umulig. Du må alltid ha en pengemengde som er skalerbar avhengig av global økonomisk aktivitet, sier han.

Han tror mange som kjøper bitcoin blander den med blokkjedeteknologi.

– På en måte kjøper de bitcoin fordi de tror de kjøper blokkjedeteknologi. Det er en total villfarelse. De kjøper noe idiotisk som er bygd på blokkjedeteknologien som er fantastisk, sier han.

Råvareanalytikeren er ikke i tvil om at blokkjedeteknologi er utrolig verdifullt, og peker på at flere selskaper nå har begynt å bruke det for å spore råvarer fra et sted til et annet.(Vilkår)