Med sit finanslovsforslag lægger regeringen op til at skære i statens tilskud til de frie grundskoler.

Fra 2021 skal den såkaldte koblingsprocent rulles tilbage fra de nuværende 76 procent til 71 procent. Det skal udløse 0,3 milliarder kroner årligt til finansiering af andre tiltag i finansloven, fremgår det af udkastet, som Politiken har set.

Dog vil regeringen afsætte en pulje på 75 millioner kroner, der ifølge udkastet »sigter mod at friholde de frie grundskoler, der ligger i yderkommuner, i områder med betydelig afstand til en folkeskole eller har en høj andel af socialt udsatte børn«.

Koblingsprocenten betegner, hvor stor en procentdel af gennemsnitsudgiften til en folkeskoleelev de frie grundskoler modtager i statstilskud pr. elev. Siden valget i 2015 har de borgerlige partier hævet koblingsprocenten fra 71 til 76 procent.

Socialdemokratiet har også inden valget talt for at sænke koblingsprocenten, men har ikke umiddelbart mødt opbakning til den ide fra hverken den ene eller anden fløj i Folketinget.

EL og DF: Nej tak

Regeringens tre støttepartier har tidligere kritiseret samme forslag, og Enhedslisten vil kæmpe for at få forslaget fjernet fra den endelige finanslov, siger undervisningsordfører Jakob Sølvhøj (EL).

»Det er ikke fornuftigt at forringe de frie skolers økonomiske vilkår«, siger han og påpeger, at regeringen i forståelsespapiret har forpligtet sig til at undersøge muligheden for at belønne skoler, der tager et socialt ansvar, med flere penge på et såkaldt socialt taxameter.

»Vi drøfter gerne et forslag om en omfordeling af pengene skolerne imellem. Det er også det, der ligger i forståelsespapiret. Der har vi lavet en aftale om, at der skal ske en omfordeling af midlerne, så skoler, der løfter et socialt ansvar, får det økonomisk honoreret«, siger Jakob Sølvhøj og fastslår:

»Men vi synes ikke, man skal vedtage en sænkning af koblingsprocenten«.

Heller ikke i Dansk Folkeparti er finansordfører Rene Christensen begejstret. Han kalder tiltaget »et direkte angreb på friskolerne«.

»Hvis det virkelig er rigtigt, så er det her de facto et angreb særligt på provinsdanmark, for der er rigtig mange friskoler derude, hvor forældre og beboergrupper har brugt deres egne opsparede penge til måske at købe en tidligere nedlagt kommunal skole«, siger han.