Regeringsgrundlagets udmelding om ’grøn realisme’ giver sig nu udslag i voldsomme besparelser på miljø-, klima- og transportområdet. I hvert fald hvis regeringen kommer igennem med det finanslovsforslag, som ventes i september, og hvis baggrundsmateriale Information er kommet i besiddelse af dele af.

De fortrolige dokumenter fra Claus Hjort Frederiksens (V) finansministerium lægger op til, at dele af Naturplan Danmark nedskaleres, at klimapuljen fra sidste års finanslov tilbagerulles, at puljen til ’grønne ildsjæle’ sløjfes, at midlerne til pilotprojekter om grøn omstilling fjernes, at det såkaldte Innovationsforum for grønne løsninger og bæredygtig produktion nedlægges m.m.

Sammenlagt peger finanslov- notaterne på potentielle besparelser på det grønne område på knap 340 mio. kr. for perioden 2016-19, dvs. frem til næste ordinære folketingsvalg. Dertil ønsker Finansministeriet at annullere flere centrale grønne målsætninger, herunder målet om 40 pct. CO2-reduktion i 2020, målet om 100 pct. vedvarende energi i 2050, målet om udfasning af kul i kraftværker samt en målsætning om at mindske luftforurening og trængsel i hovedstaden via en række initiativer for bedre kollektiv trafik.

»Det lyder gruopvækkende,« siger sekretariatsleder i Det Økologiske Råd, Christian Ege Jørgensen, forelagt de oplysninger, Information er i besiddelse af.

De drastiske indgreb på det grønne område er konfirmeret i regeringens magtfulde økonomiudvalg, hvor kun tre ministre har sæde: Claus Hjort Frederiksen, skatteminister Karsten Lauritzen og erhvervs- og vækst- minister Troels Lund Poulsen. I denne uge ventes koordinationsudvalget med finansministeren, statsminister Lars Løkke Rasmussen og udenrigsminister Kristian Jensen samt en række resortministre at forholde sig til de foreslåede annulleringer af en række miljø- og klimamål.

Klimapulje tilbagerulles

I et af de fortrolige notater med overskriften ’Tilbagerulning af FL15 klimapulje’ identificeres projekter for godt 81 mio. kr. i hvert af årene 2016 og 2017 som potentielle besparelser. Klimapuljen blev aftalt mellem den daværende SR-regering, SF og Enhedslisten under forhandlingerne om Finanslov 2015. Puljen sikrer bl.a. en række initiativer til fremme af varmepumper i energiforsyningen, lokal rådgivning om energibesparelser, rådgivning om klimavenlig husdyrproduktion, tilskud til elbusser samt det storstilede og meget roste naturgenopretningsprojekt for Store Åmose i Vestsjælland.

»Vi synes, det er fantastisk, at man kan kombinere CO2-begrænsningen med mere natur. De mange penge kan sikre kulturarven, skabe en rigere natur, og Naturpark Åmosen får et gevaldigt løft,« sagde bestyrelsesmedlem i Friluftsrådet Flemming Larsen, da denne del af klimapuljen kom på plads i februar i år.

I det fortrolige finanslovnotat bemærkes det da også, at »f.eks. klimaprojekt i St. Åmose er et højprofileret klimatiltag, og det dermed kan medføre politisk bevågenhed, såfremt det besluttes at tilbagerulle initiativet.«

Om barberingen af klimapuljen hedder det mere overordnet, at »En tilbagerulning kan afstedkomme kritik fra en række aktører, herunder landbruget, der med klimatiltagene på FL15 har forventning om at modtage tilskud til allerede igangsatte eller forventede kommende projekter mv.«

Det bemærkes også, at en fjernelse af pengene til varmepumpe-initiativerne vil reducere konverteringen til denne klimavenlige energiteknologi og gå ud over energisystemets fleksibilitet under indfasningen af vindenergi i elforsyningen.

»Der kan også komme kritik af, at klimamankoen øges,« erkendes det med henvisning til en mindre CO2-reduktion end planlagt, hvis klimapuljen rulles tilbage.

Ud med grønne ildsjæle

Et andet centralt notat hedder ’Nedskalering af øvrige grønne indsatser’ og peger bl.a. på en besparelse på 50 mio. kr. ved at sløjfe en række formidlingsaktiviteter og undersøgelser vedrørende affald og genanvendelse, begge led i den ressourcestrategi, som først miljøminister Ida Auken (SF) og siden efterfølgeren Kirsten Brosbøl (S) fremlagde under Helle Thorning-Schmidts regeringer.

Dertil vil Venstre-regeringen stoppe den årlige pulje på 10 mio. kr. til Grønne ildsjæle, som siden 2013 har givet penge til en lang række lokale omstillingsprojekter samt debat- og oplysningsningsaktiviteter om bæredygtig produktion og forbrug. En pulje til Pilotprojekter om grøn omstilling, der bl.a. sigter mod at hjælpe arbejdsløse akademikere ind på det grønne arbejdsmarked, ønsker regeringen nedskaleret ligesom en pulje til lokale grønne partnerskaber, der skal fremme en bedre og mere tilgængelig natur. Denne pulje er en del af Grøn Vækst-aftalen, som Venstre selv var med til at indgå tilbage i 2009.

Om den storstilede Naturplan Danmark, som SR-regeringen præsenterede i efteråret 2014, hedder det, at de 227,5 mio. kr., der blev afsat for perioden 2016-18, »ikke (er) aftalebelagte, og der vil således være mulighed for at tilbagerulle/nedskalere eller omprioritere indsatsen.«

Naturplanen skal bl.a. sikre mere sammenhæng i naturen, styrke indsatsen for flora og fauna samt forbedre naturoplevelserne. Den omfatter mere skovrejsning og naturgenopretning, øget indsats for truede arter, projekter vedrørende Grønt Danmarkskort, såkaldte naturpartnerskaber m.m. Ifølge Finansministeriet vil der samlet kunne spares godt 92 mio. kr. på naturplanen.

»Særlig ved en omfattende tilbagerulning må der forventes politisk opmærksomhed,« erkendes det i det pågældende notat.

F.eks. bidrager Naturplan Danmark til at opfylde nogle af de nødvendige indsatser under vandområde-planerne, »og vil derfor skulle erstattes af andre initiativer, hvis de tilbagerulles«.

For vidtgående

Det såkaldte Innovationsforum for grønne løsninger og bæredygtig produktion – i daglig tale Grønt innovationsforum – blev nedsat af den forrige regering i februar i år med bl.a. en række erhvervsfolk som medlemmer og med det formål at »levere input til regeringens indsats for at fremme den grønne omstilling i erhvervslivet«.

Dette forum under Erhvervs- og Vækstministeriet vil Finansministeriet nu nedlægge.

»Dets opgaver mv. bærer præg af, at man ønskede inspiration til en meget vidtgående grøn omstilling, og formålet vurderes således ikke at være i overensstemmelse med regeringsgrundlagets ambition om ’grøn realisme’,« hedder det i den finansministerielle formulering.

Regeringens grønne realisme afspejles desuden i planen om at opgive en række af de centrale klimapolitiske målsætninger.

Venstres energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt har allerede tilkendegivet, at man ikke støtter det hidtidige mål om 40 pct. dansk CO2-reduktion i 2020, men af finanslovnotaterne fremgår det, at også målet om en energiforsyning baseret på vedvarende energi og helt fri for fossil energi i 2050 ønskes skrottet. I stedet vil regeringen have en formulering om, at Danmark skal være »uafhængig« af fossil energi i 2050 – det muliggør, at Danmark både kan producere og bruge fossil energi, blot der samtidig eksporteres en tilsvarende mængde vedvarende energi i form af f.eks. vindmøllestrøm.

Regeringen vil også droppe den gældende målsætning om 50 pct. el fra vindkraft i 2020 og målsætningen om udfasning af oliefyr og af kul i kraftværkerne i 2030, ligesom man ikke ønsker at fastholde ambitionsniveauet for den kollektive trafik. I den såkaldte timemodel, aftalt som del af Togfonds-forliget mellem SRSF-regeringen, Enhedslisten og Dansk Folkeparti i 2014, hedder det at »Målet er, at den kollektive trafik skal løfte det meste af fremtidens transportvækst.«

Denne målsætning samt målet om at reducere rejsetiden markant – med f.eks. en time på strækningen København-Aarhus – ønsker Finansministeriet ikke, at regeringen skal være bundet af.

Endelig vil Finansministeriet annullere målsætningen om fordobling af det økologiske areal i 2020 samt målsætningen om genanvendelse af 50 pct. af husholdningsaffaldet i 2022.

Deja-vu

Hvis finansministeren og regerings-toppen fastholder og lykkes med at realisere de påtænkte besparelser på det grønne område for tiden 2016-19, kan det minde om indsatsen under Anders Fogh Rasmussens regering i årene efter 2001. Her blev der skåret kraftigt ned på især Miljøministeriets budget med henvisning til, at der under den tidligere miljøminister Svend Auken (S) var sket et »overforbrug«.

»Vi har blot fjernet de overflødige ekstrapenge, som Auken havde krævet ind til sit miljøimperium,« sagde Venstres daværende statsminister således i 2003. Ifølge en finanslovgennemgang fra Center for Alternativ Samfundsanalyse barberede den Venstre-ledede regering dengang Miljøministeriets årlige budgetniveau ned med over en halv milliard kroner.

To ting i de aktuelle finanslovnotater bekymrer i særlig grad Det Økologiske Råd.

»Det ser for det første ud til, at dette går ud over flere af de puljer, der støtter en folkelig deltagelse i klima- og miljøarbejdet. Det er helt parallelt til Anders Fogh Rasmussens nedlæggelse i 2001 af både Den Grønne Fond og Den Grønne Jobpulje, og det tyder på, at Venstre-regeringen slet ikke anerkender betydningen af aktiv borgerinddragelse og -deltagelse i dette arbejde. Det er helt galt, for erfaringen viser, at sådanne penge er givet godt ud,« siger Christian Ege Jørgensen.

»Det andet er, at besparelserne på klimaområdet og opgivelsen af de centrale målsætninger er et rigtig dårligt signal at sende fra Danmark op til klimatopmødet i Paris til december. Mange ser jo til Danmark som laboratoriet, der har vist, at det kan lade sig gøre at opretholde en velfærdsstat og et rigt samfund og samtidig skære kraftigt ned på CO2-udledningerne. Lige nu gælder det om at presse andre lande til at gå op i målsætning, og så er det et enormt dårligt signal, hvis Danmark går ned i målsætning.«

Det var i aftes ikke muligt at få en kommentar fra finansminister Claus Hjort Frederiksen (V).

Klima-, energi- og forsynings- minister Lars Christian Lilleholt (V) vil gerne udtale sig, men:

»Jeg vil ikke kommentere på det konkrete indhold. Det er fortrolige dokumenter, der er blevet lækket til pressen. Regeringen arbejder på et samlet finanslovudspil, og der vil man kunne se regeringens prioriteter, når de bliver fremlagt i sin helhed.«

Han fortsætter: »Vi har lige haft et kasseeftersyn af alle de offentlige finanser. Der mangler rigtig mange penge i kassen, før økonomien hænger sammen. Der mangler rent faktisk tre milliarder kroner til næste år, og når man ser frem mod 2020, så mangler der otte milliarder kroner.«

– Hvilket signal sender det op til klimatopmødet i Paris i december, at regeringen vil spare på klimaområdet?

»Danmark er et foregangsland i den grønne omstilling. Vi er i gang med – uanset at der skulle komme besparelser i forbindelse med en kommende finanslov – at gennemføre en ambitiøs klima- og energipolitik med en omfattende omstilling af hele vores energisektor.«

– Så du mener ikke, at det kommer til at sende et dårligt signal, at I vil spare på klimaområdet?

»Nej. Danmark er et foregangsland inden for grøn omstilling. Vi har ikke noget at være flove over. Vi vil fortsat være blandt de lande i verden, der har den mest ambitiøse klima- og energipolitik.«

Miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) ønskede i aftes ikke at kommentere sagen.

Konservative: Det ligner en slagtning af miljøområdet

DF klar til at svinge sparekniven over miljøet

Enhedslisten rystet over miljønedskæringer

Tidligere regeringspartier frygter klimajob forsvinder

Dansk Energi: Regeringens udspil svækker grøn omstilling

Naturfredningsforening: Det ligner et hævntogt

Klimaminister: Grøn omstilling går lidt ned i tempo