Folketinget skal ikke afsætte ekstraordinære midler til Aleppo i Syrien. Det mener et flertal i en ny måling for TV 2.

Der skal ikke afsættes ekstraordinære midler til den syriske by Aleppo. Det mener et flertal i en måling, Megafon har lavet for TV 2.

Kun 35 procent mener, at folketinget, ekstraordinært, bør afsætte penge til Aleppo. 47 procent er imod.

Forslaget blev genstand for debat i Folketinget tidligere på måneden, da rød blok kom med et forslag om, at Danmark straks skulle bidrage med 200 millioner kroner til den humanitære indsats i og omkring Aleppo.

Størst modstand blandt V og DFs vælgere

Forslaget blev stillet som et ændringsforslag til finansloven. Det afledte kritik fra finansministeren mod finansudvalget, der nølede med at vedtage en ekstrabevilling til Irak og Syrien på 525 millioner kroner.

Det politiske slagsmål kort: De ekstra 200 millioner til Aleppo kom ikke med på finansloven.

Og det behøvede de så heller ikke, hvis man spørger danskerne. Kigger man mere ned i målingen, er der størst modstand mod ekstra støtte blandt Venstre og Dansk Folkepartis vælgere, hvor henholdsvis 63 procent og 76 procent er imod.

Ligeså opsigtsvækkende er det måske, at opbakningen til støtten heller ikke er overvældende i de røde partier. 60 procent af Enhedslistens vælgere går ind for en ekstrabevilling, mens det er 61 procent af SF's vælgere. Hos Socialdemokratiet er det kun halvdelen, 50 procent, der er for. Størst opbakning findes hos de Radikales vælgere, hvor 66 procent gerne vil give mere til Aleppo.

Jo større mediedækning, jo flere penge

Hos Dansk Flygtningehjælp oplever man, at danskerne generelt er villige til at give penge til de udsatte områder, som medierne har størst fokus på.

- Der kommer rigtig mange penge til Aleppo og hjælpearbejdet i Syrien. Der er en stor givervilje i befolkningen i øjeblikket, siger indsamlingschef Claes Amundsen.

Hvordan det så hænger sammen med modviljen mod den ekstra bevilling fra Folketinget er sværere at spå om.

- Rigtig mange danskere har allerede givet både gennem skatten og til humanitære organisationer. Så kan det være svært at vurdere, midt i det politiske drilleri, om man så også skal give ekstraordinære penge, siger han.

Tidligere på året var det svært for flere af hjælpeorganisationerne at få nok indsamlere til deres landsindsamlinger. På det tidspunkt mente flere af NGO-cheferne, at det naturligt hang sammen med en mætning i befolkningen og et, på det tidspunkt, lavere blus på mediedækningen af flygtningekrisen.

Man får lyst til at hjælpe, når man kan se folk i øjnene

I 2015 satte flere organisationer rekord ved deres indsamlinger, hvor flere lå i kølvandet af de første store drukneulykker med flygtningebåde på Middelhavet og vandrende flygtninge på den danske motorvej.

- Der sker det, at når alle kameraer retter sig mod et bestemt sted, hvor der er synligt behov for hjælp, og man kan se et menneske i øjnene, så får man lyst til at hjælpe, fordi man kan se, at det gør en forskel, siger Claes Amundsen.

- Vi prøver at gøre opmærksom på, at der også er brug for hjælp i blandt andet Sydsudan. Men vi får flest penge ind til det sted, hvor medieopmærksomheden er, som altså nu Aleppo og Syrien. Derfor har vi reserver, så vi også kan rykke til de steder i verden, hvor der også er brug for det, siger Claes Amundsen.