Bispetorv er godt på vej til at blive en lille skov. Der er nu plantet 120 træer - senest et otte meter højt egetræ klos op ad domkirken.

Annonce

Et syv-otte meter højt og 25 år gammelt egetræ kom torsdag formiddag om ikke i jorden så dog i en mega plantekasse på Bispetorv klos op ad domkirken.

Det flere tons tunge egetræ kom torsdag på plads i en mega plantekasse på Bispetorv lige op ad domkirken. Træet bliver det ældste og det største blandt de foreløbig 120 træer på torvet. foto: Morten Svith

Dermed er alle omkring 120 træer i første afdeling af forvandlingen af Bispetorv til en grøn midtby-oase på plads.

Den fynske planteskole, der leverer de 25 år gamle egetræ, har holdt dets rødder korte, så det er velegnet til at stå i en plantekasse, hvor det stort set kun kan sende sine rødder ud til siderne. Foto: Morten Svith.

Selvom om egetræet ikke kan skyde sine rødder metervis ned i jorden, skal det nok blive stående alligevel - også i stormvejr.

Egetræet er nemlig godt tøjret under jordoverfladen.

»Det skal nok klare sig. Om 15 år vil det formentlig været vokset fire-fem meter i vejret og være blevet en del bredere,« siger projektleder Martin Højholt fra Center for Byens Anvendelse.

Arbejdet med omdannelsen af Bispetorv - på nær den del der fungere som oplagsplads for Bestsellers ombygning på hjørnet af Clemensstræde - er færdigt til 1. december, hvor der er officiel åbning af Bispeskoven.

»Allerede til foråret, når bladene springer ud, vil man begynde at få fornemmelsen af skov på Bispetorv,« siger Rikke Juul Gram, partner i Schønherr landskabsarkitekter, der har lavet planen for det nye Bispetorv.

Hele omdannelsen af torvet er lavet uden at røre ved den eksisterende belægning. I stedet bliver der bygget oven på den med træer, græs og masser af steder at sidde ned.

»Det her er jo et resultat af en række eksperimenter i festugerne de seneste fem år: Skoven på Store Torv og omdannelsen af Banegårdsplads blandt andet. Og ikke mindst af de reaktioner borgerne er kommet med. Eksperimenterne har været med til at give århusianerne et andet billede af, hvad en by kan være, og hvad det offentlige rum kan bruges til,« siger Rikke Juul Gram og fortsætter:

»Eksperimenterne har været midlertidige. Det er projektet på Bispetorvet også, selv om det har en mere langsigtet karakter. Det kan justeres hen ad vejen, og måske skal det hele ændres om 10 år.«

Når hun er ude at fortælle om projektet, bliver landskabsarkitekter og kommunale embedsmænd overraskede over, hvor meget man kan lave for en beskeden sum. Prisen for hele omdannelsen løber nemlig ikke op i mere end fem mio. kr.

»Havde vi lavet det her på den klassiske facon, var prisen blevet mindst ti gange så høj,« siger Martin Højholt.

Og faktisk har netop prisen hidtil været en forhindring for, at domkirken igen kunne få et stort træ som nabo, sådan som den havde det frem til 1988, hvor det store elmetræ på stedet væltede på grund af alder.

Selv om domkirken flere gange har fået et nyt træ tilbudt, har den ikke turdet begynde at få det gravet ned, fordi arkæologerne fra Moesgaard Museum så skulle grave med, og det ville blive en bekostelig affære for træplanteren.

»Så der er da lidt genialt, den måde kommunen nu får plantet egetræet uden at skulle i jorden med det,« siger kirkeværge ved Aarhus Domkirke, Søren Bo Jensen, der glæder sig over, at kirken igen får et træ.

Udover egetræet er det især piletræer, der er plantet på Bispetorv: Sølvpil, hvidpil og orangebarket pil. Derudover også lidt rød-el og bævreask.