Da en 42-årig nordjyde i 2015 satte ild til en Koran i sin baghave, fik han samtidig antændt, hvad der nu er blevet til en politisk splid mellem landets tre borgerlige partier.

Manden, som lagde en video af sin Koranafbrænding på Facebook, blev nemlig i februar tiltalt efter den sjældent brugte blasfemiparagraf i straffeloven. Han har offentligt drevet spot og hånet en religion, mener Statsadvokaten, som vil gå efter en bødestraf.

Sagen har bragt så meget fokus på paragraffen, at den nu bringer regeringen på intern kollisionskurs. Både Liberal Alliance og de Konservative går nemlig ind for at fjerne blasfemiparagraffen, mens Venstre gerne vil bevare den.

Justistsminister Søren Pape Poulsen (K) fortalte i februar, at regeringen ville drøfte paragraffen på baggrund af sagen fra Nordjylland. Men ifølge Berlingskes oplysninger har de tre regeringspartier endnu ikke kunne enes om et fælles standpunkt.

Nu er de dog tvunget til det inden månedens udgang. For Enhedslisten har stillet et lovforslag om at afskaffe blasfemiparagraffen, som partierne skal tage stilling til i Folketinget 25. april.

»Vi vil have afskaffet blasfemiparagraffen, for den er en indskrænkning af vores ytringsfrihed,« siger LAs politiske ordfører Christina Egelund, som kalder det en »kerneliberal værdi« at kunne ytre sig, som man vil.

Og da paragraffen længe har været en torn i øjet på LA, vil de »arbejde alle steder« for at få den afskaffet.

»I lyset af, at der for få uger siden blev rejst tiltale i en sag med henvisning til netop blasfemiparagraffen, så er der også en god anledning til at få den afskaffet én gang for alle,« siger Christina Egelund.

Også de Konservatives retsordfører, Naser Khader, langer kraftigt ud efter paragraffen. At en mand nu er sigtet for at brænde en koran af, viser nemlig ifølge ham, at vi frygter for, hvad vores ytringer kan føre med sig i Mellemøsten.

»Vi skal ikke deponere vores beslutninger og handlefrihed i hænderne på ekstremister, der konstant føler sig fornærmet,« siger Naser Khader.

Men hverken LA eller K kan fortælle, om partierne også vil følge deres klare politiske overbevisning, når Enhedslisten forslag skal behandles - det er op til regeringen, lyder det.

»Gud har ikke brug for en lov til at beskytte sig i 2017. Men jeg ved pt ikke, hvad regeringen mener og vil gøre,« siger Naser Khader, mens Christina Egelund kalder det »et vilkår«, at man som regeringspartier stemmer samlet i Folketingssalen.

»Så jeg håber, det lykkes os at få regeringen drejet i den retning, at den også er med på at afskaffe blasfemiparagraffen,« fortæller hun.

Grænsen går ved afbrænding

Der er nu meget, der tyder på, at regeringen ikke bare lige drejer i den retning, LA og K håber på. For i Venstre fortæller retsordfører Preben Bang Henriksen, at han ikke forventer, de vil stemme for at afskaffe blasfemiparagraffen.

»Det er jo ikke så mange år siden, at vi havde Straffelovrådet til at se på sagen og den konkrete paragraf. Deres anbefaling var dengang at lade paragraffen stå uændret - og det er også Venstres fortsatte holdning,« siger han.

Netop Straffelovrådet, som er et juridisk ekspertudvalg under Justitsministeriet, kom i 2015 frem til, at blasfemiparagraffen »kriminaliserer en række handlinger, der har karakter af grovere former for spot eller forhånelse, men at bestemmelsen ikke udgør en hindring for religionskritik«.

Paragraffen ses altså som en minimumsgrænse for, hvor meget man kan tillade sig at håne andres gud. Og den minimumsgrænse har et flertal hidtil ment var i orden at bevare.

»Jeg har svært ved at se, hvordan vi får et stærkere samfund, eller hvordan det vil kunne berige den offentlige debat, hvis vi gjorde det lovligt at brænde hellige bøger af,« sagde daværende justitsminister Mette Frederiksen (S).

Det er den samme linje, Venstre fortsat følger, forklarer Preben Bang Henriksen.

»Nu har vi godt nok en sag fra Nordjylland, men vi skal passe på ikke at gøre problemet større, end det er,« siger han.

Ifølge Berlingskes oplysninger vil det særligt vække røre i Venstres vestjyske bagland, hvis partiet står for at få gennemført et forslag, der gør det lovligt at tisse på eller brænde Biblen. Flere folketingsmedlemmer i partiet har dog tidligere talt for at få den afskaffet.

Preben Bang Henriksen mener, at partilinjen er klar, men henviser også til, at regeringen vil nedsætte en straffelovkommission, der skal modernisere straffeloven.

»Det må regeringen finde ud af. Men jeg erindrer ikke eksempler, hvor en regering ikke har stemt sammen,« siger han.

Mulige masseafbrændinger

En bekymring ved at fjerne paragraffen bygger på de voldsomme reaktioner, der kom efter Muhammed-tegningerne i 2006 med demonstrationer og ambassadebrænd i Mellemøsten.

Måske det vil kunne fremkalde en ny diplomatisk krise, hvis vi tillader f.eks. masseafbrændinger af Koranen ved en demonstration på Christiansborg Slotsplads.

Straffelovrådet kom i hvert fald frem til, at alene en afskaffelse af blasfemiparagraffen kunne blive tolket som »et religionsfjendtligt signal og i værste fald som et fjendtligt signal ikke alene mod religion generelt, men i særlig grad mod bestemte religioner«.

Hverken de Konservative eller Liberal Alliance mener dog, at ytringsfriheden skal begrænses af den slags hensyn.

»Hvis man ligger under for det argument, så giver man de facto mørkemænd vetoret over, hvad man må sige i Danmark - det dogme vil jeg simpelthen ikke ligger under for. Ytringsfrihed har vi kæmpet for og fået. Derfor er det også vores pligt som folkevalgte at stå vagt om den,« siger Christina Egelund.

Samme holdning har de hos Dansk Folkeparti, som flere gange har stillet forslag om at fjerne blasfemiparagraffen, og nu håber på, at LA og K nu får held med at overbevise Venstre.

»Det er en tåbelig og latterlig manifestation at brænde koraner af. Det kommer jeg aldrig til at gøre, og jeg vil på ingen måde opfordre til det. Omvendt mener jeg ikke, at vi bør straffe folk for at gøre det,« siger retsordfører Peter Kofod Poulsen (DF).

Justitsministeren har ikke ønsket at kommentere sagen.