For godt to år siden sad Jesper Benthien i sin andelslejlighed på Nørrebro, nyskilt, alene med gæld og husleje og endnu en gang arbejdsløs, denne gang fordi den emballagevirksomhed, hvor han havde arbejdet som ufaglært i knap et år, var gået konkurs.

»Jeg sad et godt stykke oppe i årene med egen andelsbolig, gæld, ufaglært og intet arbejde. Selv om jeg blev ved med at søge, gav det intet resultat. Dér panikkede jeg lidt,« fortæller den i dag 47-årige Jesper Benthien.

Jesper Benthien tilhørte på det tidspunkt den svageste gruppe af ledige, de ufaglærte, der kun har en folkeskoleprøve i bagagen.

Alligevel har lige netop den gruppe af ledige klaret sig bedst, når det gælder om at komme ud af ledighedskøen. Det viser en ny analyse fra Dansk Arbejdsgiverforening baseret på de senest tilgængelige tal fra Danmarks Statistik og Beskæftigelsesministeriets forløbsdatabase Dream.

Helt konkret er antallet af ledige ufaglærte med kun en grunduddannelse faldet med hele 31 pct. eller 14.800 personer fra uge 12 i 2013 til uge 12 i 2015. Faldet er betydeligt større end for alle andre uddannelsesgrupper. Samlet faldt antallet af registrerede ledige i perioden med 18 pct. eller 27.000 personer. Uge 12 er valgt, fordi den betragtes som en særligt repræsentativ uge.

»Tallene leder os til at sige, at der er et stort arbejdsmarked for ufaglærte, og at man skal passe på med at tale om, at denne gruppe er på vej ud af arbejdsmarkedet. Samtidig viser historien, at når ledigheden blandt ufaglærte falder markant, kan det være et tegn på, at vi bevæger os hen mod en situation, hvor det bliver sværere for virksomhederne at finde kvalificeret arbejdskraft, og hvor risikoen for flaskehalse stiger,« siger Jørgen Bang-Petersen, chefkonsulent i Dansk Arbejdsgiverforening.

Den udlægning er fagforbundet 3F, der organiserer en lang række ufaglærte heriblandt Jesper Benthien, langtfra enig i. 3F har i øjeblikket 15.000 fuldtidsledige svarende til en ledighedsprocent på fagforbundets område på 6,25 pct.

Cheføkonom Frederik I. Pedersen advarer imod at lægge for meget i tallene for den registrerede arbejdsløshed, fordi nøgletallet rummer en lang række svagheder. I stedet for mener han, at man bør fokusere på udviklingen i beskæftigelsen.

»Man kan ikke konkludere noget om, at der er job til de ufaglærte eller begyndende flaskehalse på baggrund af disse tal. Det, vi kan se ud fra vores tal, er, at beskæftigelsen først for ganske nylig er begyndt at vende for de ufaglærte, men det ændrer ikke ved, at de ufaglærte taber markedsandele. Der er stort pres på arbejdsmarkedet her fra globalisering og den teknologiske udvikling,« siger Frederik I. Pedersen.

Benhård konkurrence

Jan Rose Skaksen er tidligere økonomisk vismand og i dag forskningschef i Rockwool Fonden, der fungerer som en uafhængig tænketank. Han mener, at det kraftige fald i antallet af ledige ufaglærte med kun en folkeskoleeksamen ganske godt afspejler konjunkturerne.

»Forholdet er nok ekstra påvirket af, at hele væksten i øjeblikket sker i den private sektor, i industrien, byggeriet og inden for erhvervsservice. Den traditionelle produktion og service bruger stadig ufaglært arbejdskraft,« siger Jan Rose Skaksen.

I 2014 mærkede Jesper Benthien dog ikke meget til vækst i den private sektor. Han oplevede tværtimod benhård konkurrence om stadig færre ufaglærte job.

Oprindelig forlod Jesper Benthien 10. klasse og fjollede efter eget udsagn rundt, indtil han som 18-årig kom ind i forsvaret. Her var han konstabel frem til 2003, hvor han forlod forsvaret og prøvede kræfter med job som gulvsliber, cykelsmed og forskellige job som ufaglært industrioperatør.

»For ti-femten år siden var det meget anderledes. Udbuddet af ufaglært arbejde var meget større, og det var meget lettere at få et arbejde,« fortæller Jesper Benthien.

Siden kom finanskrisen samtidig med, at det blev stadig mere almindeligt og nemt at ansætte udenlandsk arbejdskraft. Så da Jesper Benthien stod uden job i begyndelsen af 2014, havde meget ændret sig.

»Sådan som jeg har oplevet situationen, så findes mange af de ufaglærte job, man kunne få tidligere, ikke længere. Der er også kommet mange flere krav til ufaglærte, f.eks. om sikkerhedsuddannelse og certifikater for at betjene bestemte maskiner. Og så er der i dag rigtigt mange andre, der kommer ind og tager de ufaglærte job. Her tænker jeg især på de mange østeuropæere, der er kommet til Danmark,« siger Jesper Benthien.

Jan Rose Skaksen kan nikke genkendende til den beskrivelse af markedet for ufaglærte, som Jesper Benthien giver. Men han mener ikke, at man kan sige, at ledigheden blandt de ufaglærte er faldet imod alle odds.

Uddannelse ekstremt vigtigt

»Man kan ikke sige, at der ikke længere er brug for ufaglærte. Det er bemærkelsesværdigt at se hvor meget østeuropæisk arbejdskraft, der er blevet ved med at strømme ind i Danmark også efter krisen. De fleste af dem får ufaglærte job for eksempel inden for et fag som rengøring, hvor omkring 20 pct. af de beskæftigede er udlændinge. Men der er ingen tvivl om, at der er kommet langt større konkurrence om de ufaglærte job,« siger Jan Rose Skaksen.

Selv om ledigheden falder markant for de ufaglærte, er det dog langtfra alle, der forlader ledighedskøen, der kommer i beskæftigelse. DA har i en særkørsel for Berlingske fulgt de ufaglærte med kun en grundskoleuddannelse, som var ledige i uge 12 i 2013 for at se, hvor de var i systemet to år senere. 47 pct. af dem var kommet i beskæftigelse, mens det gjaldt 59 pct. af alle øvrige ledige. Samtidig var 12 pct. gået i gang med en SU-berettiget uddannelse, mens det gjaldt otte pct. af de øvrige ledige.

Ufaglærte står bagest i jobkøen

»Uanset hvad ledighedstallene viser, står de ufaglærte generelt dårligere på arbejdsmarkedet end dem, der har en uddannelse. Derfor er det fortsat ekstremt vigtigt, at vi får uddannet og opkvalificeret de ufaglærte, og at vi får skabt flere praktikpladser, så de unge kan få en uddannelse. Selv om vi er langt fra generelle flaskehalse, står vi med en enorm uddannelsesmæssig udfordring, som skal løses i forbindelse med trepartsforhandlingerne,« siger Frederik I. Pedersen fra 3F.

For Jesper Benthien blev den tiltagende panik netop afløst af uddannelse. Efter fire uger som ledig blev han sendt på seks ugers selvvalgt uddannelse af a-kassen. Her var han gennem en kompetencevurdering, og konklusionen var, at den erhvervserfaring, han havde oparbejdet som ufaglært industrioperatør, var nok til, at han kunne få lov at gøre en toårig uddannelse til faglært industrioperatør færdig på blot et halvt år, mens han var på dagpenge.

Allerede inden han var færdiguddannet, havde han fået tilbudt et job hos stomiproducenten Dansac, der er en konkurrent til Coloplast. Her havde han job i 14 måneder, til han blev fyret i marts i år i forbindelse med en nedskæringsrunde.

»Nu stod jeg med uddannelsespapirerne, det gjorde en væsentlig forskel i forhold til for to år siden. Inden for tre uger havde jeg været til to jobsamtaler, og én af dem havde givet pote, og jeg måtte melde afbud til en tredje,« fortæller Jesper Benthien.

I dag arbejder han på hospitalsapoteket på Roskilde Sygehus, hvor han er med til at fremstille specialmedicin som kemoterapi til kræftpatienter.