Selv om patienter i Holland har kunnet få cannabis på recept i over ti år, har de hollandske sundhedsmyndigheder ingen erfaringer, der svarer til de bivirkninger så som angstreaktioner, som den danske Sundhedsstyrelse beskriver i et nyt notat om medicinsk brug af cannabis.

»Vi hører slet ikke om den slags bivirkninger fra vores patienter. Det er vi ikke bekendte med,« siger lederen af kontoret for medicinsk cannabis under Ministeriet for Folkesundhed i Holland, Marco Van de Velde.

»For så vidt angår skadevirkningerne af den enkelte rus, er der tale om f.eks. risiko for angst- og panikreaktioner samt psykotiske reaktioner,« står der i Sundhedsstyrelsens notat, der blev lagt ud på styrelsens hjemmeside den 2. december 2013 »på baggrund af et stigende antal spørgsmål og omtale i medierne«.

Henover sommeren og efteråret havde Information således beskrevet, hvordan et stigende antal syge kriminaliserer sig selv ved at bruge cannabis i forskellige former til smertelindring og som behandling mod en række sygdomme. Og i går viste DR2 Undersøger dokumentaren »Syge danskere på hash- medicin«, der blandt andet tager udgangspunkt i Informations dækning og også berører spørgsmålet om bivirkninger.

Marco Van de Velde vil ikke gå ind i, hvad de danske myndigheder baserer deres information på, men han mener ikke, at de bivirkninger gælder for folk, der blot ønsker at lindre deres smerter, og i DR2s dokumentar svarer han direkte »nej«, da han bliver spurgt, om han ikke er bekymret for de bivirkninger, som den danske sundhedsstyrelse beskriver.

»Vi har indtil videre ikke indberetninger fra patienter om sådanne bivirkninger, heller ikke om, at de er blevet meget syge, fået meget hovedpine eller sådan nogle ting,« siger Van de Velde.

Relevant eller misvisende?

Frank Bøgh Wendelbo-Madsen, der er juridisk chefkonsulent i Sundhedsstyrelsen og kontaktperson vedrørende notatet, mener alligevel, at informationerne i notatet både er korrekte og relevante, men han erkender, at de i høj grad er baseret på erfaringer med personer, der bruger Cannabis, fordi de ønsker at opnå en rus.

»Det er jo klart, at meget af den viden, man har, er blandt misbrugere og folk, der bruger det rigtig meget. Men der er ikke nogen tvivl om, at de her symptomer, som vi beskriver, kan man få ved at ryge et par enkelte joints,« siger han.

Hos kontoret for medicinsk cannabis i Holland mener de, at der er stor forskel på, om man bruger cannabis for at opnå en rus eller for at lindre smerter.

»Det, vi ser, er, at patienter, der bruger cannabis i medicinsk øjemed til at lindre deres smerter, bruger cannabis i en meget lavere dosis end folk, der bruger cannabis til at opnå en rus. Det er en kæmpe forskel, fordi patienterne kun bruger cannabis for at være i stand til at agere i et normalt liv på en helt normal måde. Det er slet ikke det samme,« siger Marco Van de Velde.

Men ifølge Frank Bøgh Wendelbo-Madsen er det ikke til at sige, hvad »medicinsk brug af cannabis« er, og derfor giver det god mening at referere til en »generel brug af cannabis med ønske om rus«. Også selv om »Sundhedsstyrelsen har udarbejdet et notat om de danske regler for – og erfaringer med – medicinsk brug af cannabis«.

Som Sundhedsstyrelsen selv skriver i sin omtale af notatet: »Medicinsk brug af cannabis er ikke noget veldefineret begreb. Man kan jo ikke sige, hvad er medicinsk brug af cannabis. Og det er jo klart, at meget af det viden, man har, er blandt misbrugere og folk, der bruger det rigtig meget. Og hvis folk begynder at bruge det rigtig meget, og mener det er medicinsk brug, så vil man få nøjagtig de samme problemer og det samme misbrug, som alle andre får,« siger Wendelbo-Madsen.

– Når du hører, hvad de hollandske erfaringer er, mener du så stadig, at det er korrekt, at I baserer jeres information på erfaringer med folk, der ønsker at opnå en rus?

»Vi synes, det er relevant at gøre det sådan.«

– Hvorfor?

»Det er altid relevant at tage den viden, man har, og portrættere den.«

– Mener du, at den er retvisende?

»Jeg synes umiddelbart, at det er skrevet meget godt. Man skal altid tolke på den viden, man har. Og så synes vi, at det er relevant at lægge den viden ud, vi har om skadevirkninger.«

»Men det kan da godt være, at vi skal se på, om der er noget, der kan præciseres. Det her er jo også det første udkast,« siger han og fortæller, at Sundhedsstyrelsen allerede er i gang med at udvide notatet med flere informationer.