Pesticider er hovedårsagen til, at danske vandværker må lukke boringer.Mere end hver tredje lukning skyldes en menneskeskabt forurening - her hovedsageligt pesticider, og de seneste tal fra Geus viser desuden, at der er fundet pesticider i hver fjerde drikkevandsboring.

Det er imidlertid ikke nemt at gøre noget ved problemet, for regionerne har intet overblik over, hvor pesticidforureningerne er, eller hvor mange der er.

Illustration: GEUS: www.geus.dk

»Vi har ikke et overblik over, hvor mange pesticidpunktkilder der er. Det er ikke registreret nogen steder – det er lidt som at finde nålen i en høstak,« siger Nanette Schouw, der er chefkonsulent ved Miljø og Ressourcer i Region Sjælland.

Skønner der er mellem 50.000 og 100.000 forureninger

Ud over pesticidforureninger fra større arealer kaldet fladeforureninger, som for eksempel stammer fra sprøjtning af marker, er der forureninger fra mindre afgrænsede områder, punktforureninger. De står for minimum 35 pct. af pesticidforureninger af drikkevandsboringer.

I dag kender regionerne til 32.995 grunde, hvor regionerne har fundet eller forventer at finde forskellige typer forurening, men Danmarks Naturfredningsforening skønner, at der er mellem 50.000 og 100.000 pesticidpunktkilder.

Kilderne stammer hovedsageligt fra vaskepladser og maskinstationer, hvor landmænd i tidens løb har fyldt pesticider på maskiner og skilt sig af med rester. Men også gartnerier og endda private haver kan være årsag til forureningerne. Derfor er det er svært at skabe et overblik.

Pesticidpunktkilder kan vælte budgettet

Regionerne har til opgave at rense punktforureninger, men ingen har ansvaret for at oprense fladeforureninger, som vil være en meget dyr og omfattende opgave. De op til 100.000 pesticidpunktforureninger er i sig selv ikke særlig overskuelige. Videncenter for Jordforurening vurderer, at det vil tage godt 50 år at oprydde de knap 33.000 kendte og potentielle forureninger i Danmark med et budget på 0,5 milliarder årligt.

»Potentielt er pesticidpunktkilder en meget, meget stor opgave, der forlænger indsatsen på hele jordforureningsområdet,« uddyber Nanette Schouw.

Læs også: Lossepladser truer danskernes rene drikkevand i 50 år

Så stor en opgave, at det ikke er realistisk at løse for de penge, der er sat af, hvis man spørger Bente Villumsen, miljøpolitisk medarbejder i Dansk Naturfredningsforening:

»Det store problem er, at der slet ikke er penge nok til at løfte den opgave,« siger hun.

Pesticider lukker vandboringer på landet

I sommer indgik Danva og regionerne en hensigtserklæring om at samarbejde om pesticidpunktkilder, og flere regioner er så småt i gang med at udarbejde en strategi for at kortlægge kilderne.

Illustration: GEUS: www.geus.dk

»Man har ikke undersøgt pesticidpunktkilder systematisk før, men generelt er det pesticider, der lukker vandforsyninger uden for de store byer. Den erkendelse betyder, at Region Sjælland nu begynder tage fat i det,« forklarer Nanette Schouw.

Læs også: Milliardregning for gamle lossepladser ender hos staten

Ifølge hende går regionen først i gang med opgaven nu, fordi der har været en række vigtigere forureningsopgaver, og fordi det har været svært at kortlægge problemet. I de senere år har man arbejdet på at skelne punkt- og fladekilder fra hinanden, hvilket er muligt nu.

For at afgrænse arbejdet yderligere har Region Sjælland desuden haft god erfaring med at tale med de lokale landmænd og vandforsyninger for at høre, hvor og hvordan der har været brugt pesticider, da de i princippet kan have været brugt uoverskueligt mange steder.

Kortlægning forpligter til indsats

Bente Villumsen pointerer dog, at det også er en politisk varm kartoffel, man har skubbet foran sig:

»Politisk har man nok været tilbageholdende med at få det store overblik, da det så bliver så tydeligt, at der er nogle steder, man ikke får ryddet op.«

Og opgaven virker da også meget stor, medgiver siger Nanette Schouw:

»Vi bekymrer os om, hvorvidt vi kan nå at redde al grundvandet. Vi redder mest muligt for pengene, men vi kan måske ikke nå at redde alt.«