Systemkollaps. Kris. Det går åt helvete.

Det är nattsvart retorik som dominerar ordflödet från ”invandringskritiskt” håll, och detta framförallt i kommentarsfält och i sociala medier, men också i den offentliga debatten. Vi måste öppna ögonen, och se sanningen bakom de dimridåer som politiker och media i maskopi lägger ut för att säkerställa att Sverige snabbast möjligt kan bli islamiserat, ”våra kvinnor” våldtagna och våra barn överfallna av utlänningar.

Men. Det. Är. Ju. Inte. Så.

Konspirationsteorier, selektiv varseblivning och personanpassat medieflöde är så vanligt idag att vi nästan börjat vänja oss. Men jag tror tendensen är farligare än man tror. Den föder rädsla, och vad rädsla gör med människor vet alla som diggar Yoda. Till slut leder det till lidande. Det skrämmer mig att vi har väljare som – utan att ens vara medvetna om det – bär blågul foliehatt och kommer att lägga sin röst baserat på en skev, falsk verklighetsbild.

Forskning och statistik. Fakta och kunskap. Nänä, det där tror jag inte på, hör man ibland. Ge dig ut i verkligheten istället. Tilltron till de instanser som förser oss med fakta är på bottennivå bland de här grupperna, trots att våra myndigheter i grunden agerar på demokratiskt mandat från folket. Med en lätt hårdragen filosofisk vinkling betyder det att tilltron på demokratin bland somliga helt enkelt inte längre existerar. Vad det beror på måste vi naturligtvis diskutera.

Men det måste vara värt ett försök ändå. Jag bestämde mig för att hitta över 100 orsaker till varför det inte går åt helvete, varför vi inte befinner oss i en systemkollaps och varför det inte är någon kris i Svea Rike. Därmed inte sagt att vi inte står inför stora utmaningar framförallt inom integrationsområdet. Och verkligheten är inte svart eller vit. Naturligtvis finns det även statistik som pekar på negativa trender inom en del områden. Vi blir till exempel allt fetare. Antalet databedrägerier ökar. Svenska skolbarn har det allt tuffare. Vi ligger efter med bostadsbyggandet.

Men det är många och viktiga saker som går åt rätt håll. Så, som motvikt till all annan propagandan: här är hela listan (som det brukar heta i kvällspressen).

1. Tryggheten ökar. Andelen personer som känner sig otrygga när de går ut ensamma sent på kvällen i det egna bostadsområdet har minskat från 21 procent 2006 till 15 procent 2015. Minskningen gäller både män och kvinnor. (BRÅ – Nationella Trygghetsundersökningen, sid 9 och 88)

2. Svenskarna nöjdast med ekonomin. Svenskarna är klart positivast av alla inom EU när det gäller de senaste två årens ekonomiska utveckling. Drygt hälften, 53 procent, av svenska folket anser att den finansiella situationen för hushållen blivit bättre under de senaste två åren. Svenskarna ligger långt före tvåan i mätningen, Storbritannien, där andelen är 44 procent. En annan undersökning visar att Stockholm är den av alla huvudstäder i EU som har störst andel hushåll (nio av tio) som är nöjda med sin ekonomiska situation. (Europaportalen) / (”Quality of Life in European Cities 2015” sid 157 / EU-kommissionen)

3. Vår psykiska hälsa blir bättre. Andelen svenskar (16-84 år) som uppger att de har ett nedsatt psykiskt välbefinnande eller lider av ångest har minskat under de senaste tio åren. 40 procent uppgav sig lida av ångest eller svår ångest 2004, att jämföra med 34 procent 2015. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

4. Fattigdomen minskar. Andelen svenskar som lider av materiell fattigdom är mindre. 2014 var siffran 3,2 procent – 2008 4,6. Det är lägst siffra i hela EU. (SCB)

5. Starka indikatorer i ekonomin. ”Stämningsläget i ekonomin höjdes under januari”, skriver Ekonomifakta.se och pekar på att tre indikatorer i den månatliga rapporten Läget i ekonomin gått från bedömningen neutral till stark. Tillväxten är starkare än normalt, och det är tillverkningsindustrin som står för det största lyftet. (Ekonomifakta)

6. Färre har ekonomiska problem. 4,6 procent av svenskarna drogs med ekonomiska problem under 2014 att jämföra med 6,4 procent 2008. Annan statistisk visar att svenskarna 16-84 mer sällan upplever ekonomiska kriser (19 procent 2004, 12 procent 2015) eller ”saknar kontantmarginal” (24 procent 2004, 16 procent 2015). (SCB –skärmdump) / (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

7. Vi är rikare än någonsin. Hushållens disponibla inkomster har aldrig varit så höga i Sverige som nu. Per capita låg siffran 2014 på 195900 kronor (inflationsjusterad). För tio år sedan var siffran 152100 kronor – en ökning med nästan 29 procent. (Ekonomifakta)

8. Stockholmarna tryggast. Stockholm är den huvudstad i Europa som upplevs som säkrast av sina innevånare. 96 procent av stockholmarna uppger att de känner sig säkra i sitt närområde, enligt purfärska undersökningen ”Quality of Life in European Cities”. I samma undersökning ligger Stockholm även i topp av alla huvudstäder när det gäller hur mycket man generellt litar på sina medmänniskor i grannskapet. (”Quality of Life in European Cities 2015” sid 95 / EU-kommissionen)

9. Färre misshandlas och hotas. Även om antalet anmälda brott i Sverige ökar totalt sett (under 2015 handlar ökningen främst om bedrägerier och skadegörelse), har antalet svenskar som utsätts för misshandel, hot, personrån eller trakasserier minskat med över 50 000 personer/år under de senaste tio åren. 11,3 procent av svenskarna utsattes 2014 för ”brott mot enskild person” jämfört med 2005 då den låg på 13,1 procent. Största minskningen av misshandelsfall ses i gruppen unga män (16-24 år), från 11 procent till 4,8! (BRÅ – Nationella Trygghetsundersökningen, sid 34 och tabell 3B:1)

10. Färre våldtäkter anmäls. Antalet anmälda våldtäkter per capita var 2015 nere på den lägsta siffran sedan 2008. I fjol minskade också antalet anmälda sexualbrott generellt jämfört med 2014. (BRÅ – skärmdump / skärmdump)

11. Mer kvinnofrid. Antalet anmälda fall av grov kvinnofridskränkning per capita var under 2015 det lägsta sedan 2002. (BRÅ – skärmdump)

12. Stölderna minskar. 9,1 procent av hushållen utsattes 2014 för bilstöld, stöld ur eller från fordon, cykelstöld eller bostadsinbrott. 2006 låg den siffran på 12,6 procent. Ser man det över ännu längre tid är minskningen kraftig – vi ser en halvering av antalet anmälda inbrottsstölder per capita från 1990 till 2015! (BRÅ – Nationella Trygghetsundersökningen, sid 8) / (BRÅ – skärmdump)

13. Vår produktivitet ökar. Under 2015 fick det svenska näringslivet ut rekordmycket pengar per arbetad timme – ett mått på effektiviteten i produktionen. Under tredje kvartalet 2015 var siffran rekordhöga 516,2 kronor/arbetad timme. (Ekonomifakta)

14. Få i utanförskap. Det populära begreppet utanförskap har använts flitigt i den politiska debatten under det senaste decenniet. Men Sverige är tillsammans med Island och Schweiz det land som har minst andel befolkning som står utanför arbetskraften i åldrarna 15-64 år och siffran har sjunkit kontinuerligt under de senaste åren, från 21,3 procent 2005 till 18,5 procent 2014. (Eurostat – PDF)

15. Stockholms rykte bäst i Europa. Med undantag för Sydney och Melbourne är Stockholm den stad i världen som har bäst rykte internationellt, enligt 2015 års upplaga av världens största studie i ämnet, Reputation Institute’s City RepTrak. Det är värt att notera att Stockholm året före låg utanför topp 10. Konsultfirman listar också Sverige som det land i världen som har tredje bäst rykte, efter Kanada och Norge. (Reputation Institute / 2)

16. Allt färre rånas. Antalet anmälningar om rån eller grovt rån var 2015 nere på 87 per 100 000 invånare, vilket är en minskning med drygt 16 procent sedan 2005. (BRÅ – skärmdump)

17. Färre kränks. Andelen som utsätts för kränkande bemötande eller behandling har minskat från 28 till 19 procent sedan 2004. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

18. Minskad oro. De svenskar som oroar sig i stor utsträckning för brottsligheten i samhället utgjorde 29 procent 2006 och 22 procent 2015. (BRÅ – Nationella Trygghetsundersökningen, sid 9)

19. Förtroendet för media ökar. Trots högröstat missnöje och kritik mot ”gammelmedia” i många sociala medier ökar befolkningens förtroende för radio, tv och dagspress. Enligt den senaste SOM-undersökningen var förtroendet för svensk massmedia 2014 på den högsta nivån sedan år 2000. (SOM-institutet)

20. Fler litar på polisen och domstolarna. Andelen som har stort förtroende för den svenska polisen har ökat med tio procentenheter från 55 2006 till 65 procent 2015. Likaså är det fler som har stort förtroende för våra domstolar – 2006 var det 43 procent, i fjol 53 procent. (BRÅ – Nationella Trygghetsundersökningen, sid 10)

21. Ungdomsbrottsligheten minskar. Antalet ungdomar (15-24 år) som lagförs för brott minskar och det ganska kraftigt. År 2013 var antalet lagföringsbeslut i åldersgruppen 15-24 år i riket 38 139. År 2011 var antalet 45 090. (Ung i dag)

22. Svenskar mest öppna mot minoriteter. Enligt EU-kommissionens ”Eurobarometer” är svenskarna mest öppna i EU för att ha en arbetskompis som tillhör en ickesvensk etnisk grupp eller ett barn som blir tillsammans med en person som exempelvis är av asiatiskt eller romskt ursprung. Svenskarna ligger också i topp när det gäller acceptans gentemot religiösa minoriteter (muslimer, buddhister eller judar). Av alla EU-länder är Sverige också det som är mest öppet för att välja in en person ur en etnisk minoritet på ”den högsta valbara positionen”, det vill säga statsministerposten. Fyra av fem uppger att de skulle vara bekväma med en statsminister med utländskt påbrå. Den siffran har för övrigt ökat med fem procent sedan 2012. (Eurobarometer 437 sid 20, 22, 24, 34, 36 / EU-kommissionen)

23. Sverige bäst på gay rights. Av alla länder i EU har Sverige den största andelen invånare som skriver under på att det inte ”är något fel på en sexuell relation mellan två personer av samma kön”. 93 procent av oss tycker så. Att jämföra till exempel med vårt grannland, Finland, där bara 71 procent är av denna åsikt. (Eurobarometer 437 sid 50 / EU-kommissionen)

24. Segregationen minskar. Jo, faktiskt – åtminstone enligt de senaste forskarrönen och indikationer från SCB. Segregationen mellan infödda svenskar och utomeuropeiskt födda har inte ökat utan minskat under de senaste decennierna, enligt Bo Malmberg, professor i geografi vid Stockholms universitet. Samtidigt talar SCB i sin rapport ”Integration – med fokus på 15 stadsdelar” om flera positiva tendenser. Mer än hälften av befolkningen i de undersökta områdena är utrikes födda och åtta av tio invånare har utländsk bakgrund: ”trenden med minskad gymnasiebehörighet har avstannat i stadsdelarna de senaste åren” och ”andelen män som förvärvsarbetar har ökat i elva av femton stadsdelar och andelen förvärvsarbetande kvinnor har ökat i nio av femton stadsdelar sedan slutet av 1990-talet.” (SCB) / (Dagens Nyheter)

25. Vi bor mer rymligt. Mellan 2013 och 2014 minskade trångboddheten bland svenskarna samtidigt som fler åtnjöt ”hög utrymmesstandard” (att en boende har fler än ett rum att utnyttja förutom kök och vardagsrum). (SCB – skärmdump)

26. Vi bor billigare (förenklat uttryckt). Andelen svenskar som lägger över 40% av sin disponibla inkomst på sitt boende minskar. 2009 låg siffran på 9,6 procent, 2014 på 7,8. Under de senaste tre månaderna har också bopriserna sjunkit i storstäderna. (SCB) / (Dagens Industri)

27. Vi bor bättre. Allt färre svenskar bor i bostäder med läckande tak, sprickor i fönstret eller trasiga väggar. 2011 uppgav 8,4 procent att man hade sådana problem – 2014 var siffran 7,3. (SCB – skärmdump)

28. Allt fler unga har eget boende. Enligt en undersökning gjord av Nordea har allt fler unga svenskar nu ett eget boende. Bland 18-21-åringarna var det vid den senaste undersökningen 54 procent som bodde kvar hemma, att jämföra med 67 procent året före. (Nordea)



29. Vi mår bättre. Naturligtvis ett stort statistikområde med många variabler, men andelen som uppger att de har ett ”gott hälsotillstånd” ökar (78 procent 2008, 80,2 procent 2013), samtidigt som andelen som lider av ”dåligt hälsotillstånd” minskar under samma period (5,7 procent mot 4,7 procent). (SCB – skärmdump)

30. Vi litar mer på varandra. SOM-institutet mäter ”mellanmänsklig tillit”: går det att lita på människor i allmänhet eller inte? Andelen svarande som uppger att man känner hög tillit till andra människor var rekordhög 2014: 61 procent. (SOM-institutet)

31. Färre begår självmord. Sett över längre tid har antalet självmord i Sverige minskat kraftigt. Antalet självmord per 100 000 invånare 2014 var 19 att jämföra med 33 1980. (Karolinska Institutet)

32. Svenskarna bäst pålästa. I en undersökning som mäter vad folk tror jämfört med vad som är fakta får svenskarna bäst resultat totalt av de 14 jämförda länderna (i andra änden av listan ligger Italien och USA). Frågeställningarna rör exempelvis tonårsgraviditeter, hur stor del av befolkningen som är invandrare och hur stor arbetslösheten är. (Ipsos MORI)

33. Färre dör i hjärtinfarkt. Andelen som dör efter akut hjärtinfarkt har minskat drastiskt under de senaste 20 åren. Dödligheten bland drabbade män 1994 låg på 40 procent men 2014 på 25 procent. Antalet som drabbas av akut hjärtinfarkt minskar också med cirka 27 procent under samma 20-årsperiod. (Socialstyrelsen)

34. Cancern tar färre liv. Dödligheten i cancer totalt sett har sjunkit kontinuerligt under de senaste tio åren. Den positiva trenden gäller inte alla cancerformer, men exempelvis bröstcancer var före år 2005 den cancerform som orsakade flest dödsfall bland kvinnor, men har sedan dess visat en nedåtgående trend, liksom prostatacancer och lungcancer bland männen. (Socialstyrelsen – diagram)

35. Färre dör i aids. Antalet dödsfall orsakade av aids sjunker. 1997 dog 47 i sjukdomen, 2014 låg siffran på rekordlåga sex dödfall. Under 2014 rapporterades 35 fall av aids, vilket är det lägsta antalet någonsin. (Socialstyrelsen – diagram) / (Folkhälsomyndigheten)

36. Färre har huvudvärk. Kanske kan ses som en petitess jämfört med ovan nämnda sjukdomar, men att huvudvärken minskar trots systemkollaps och samhällskris är väl ändå sensationellt! 2004 uppgav 32 procent av svenskarna att de hade besvär av huvudvärk eller svår huvudvärk. 2015 låg siffran på 27 procent. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

37. Företagen har lättare att finansiera sin verksamhet. Andelen svenska företag som uppger att det är svårare eller avsevärt svårare än normalt att finansiera sin verksamhet har minskat från 36 procent i januari 2009 till 11 procent i januari 2016. Detta stöds också i statistik från EU-kommissionen som visar att Sverige är det land i EU som har lägst andel företag (20 procent) som uppger problem med finansiering och lån. (Konjunkturinstitutet – skärmdump) / (Eurobarometer 428 sid 21 / EU-kommissionen)

38. Exporten ökar. Svenska företag exporterar mer varor till utlandet. Ökningen enligt SCBs statistik låg på sex procent under första halvåret 2015 jämfört med samma period 2014. (SCB)

39. Allt fler invandrare startar företag. Arbetslösheten bland invandrare ökar men företagandet ökar. Under 2009 startades 10044 företag av personer med utländsk härkomst, tre år senare var antalet 14781. Det är en ökning med 47 procent, mot en ökning på 18 procent i den grupp som inte har utländsk härkomst. (Svenska Dagbladet / TT)

40. Färre unga skuldsatta. Antalet barn och ungdomar (upp till 25 år) som har skulder hos Kronofogden har minskat kontinuerligt sedan 2010. Då var antalet 43106 – 2015 låg siffran på 37567, en minskning med nästan 13 procent. (Kronofogden)

41. Färre går i konkurs. Antalet företag som går i konkurs minskar. Under 2015 ”kånkade” 5665 företag – en minskning med sju procent jämfört med 2014. (Creditsafe)

42. Sverige världens tredje minst korrupta land. På den årliga rankingen över världens minst korrupta länder som görs av Transparency International (en global organisation som arbetar mot korruption) hamnar Sverige på tredje plats 2015, efter våra grannar Danmark och Finland. Sverige klättrar något på lisan sedan 2014 då vi kom på fjärde plats. (Transparency International)

43. Fler trivs på jobbet. Andelen som uppger att de får möjlighet att lära sig nya saker i arbetet ökar – 2008 låg siffran på 75,9%, 2013 på 77,7. Samtidigt minskar andelen – förvisso inte så mycket men ändå! – som uppger att de har ett enformigt arbete, utsätts för buller eller tvingas utföra tunga lyft dagligen. Andelen som uppger att de saknar inflytande över sin arbetstid eller arbetsplats minskar också. (SCB – skärmdump)

44. Färre olyckor på arbetsplatsen. Under 2015 minskade arbetsplatsolyckorna (med sjukfrånvaro) i Sverige med nästan 11 procent jämfört med 2014. (Arbetsmiljöverket)

45. Rekordstort intresse för politik. Och därmed svenskarnas samhällsengagemang, får man förmoda. Rekordhöga 64 procent av svenskarna uppgav 2014 att de var mycket eller ganska intresserade av politik. 1986, när SOM-institutet mätte intresset första gången, låg siffran endast på 46 procent. (SOM-institutet)

46. Vi är piggare. Eller åtminstone mindre trötta. Andelen svenskar (16-84 år) som uppger att de lider av trötthet eller svår trötthet har minskat från 64 procent 2004 till 48 procent 2015. Samtidigt lider färre av sömnbesvär (från 35 till 32 procent). (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

47. Störst öppenhet för kvinnlig regeringschef. Ja, för de flesta av oss känns det väl helt naturligt… 96 procent av svenskarna skulle känna sig bekväma med att vår högsta politiska ledare är kvinna, vilket är den högsta siffran i EU. Det räcker att gå till Danmark för att se en stor skillnad, där är siffran bara 80 procent, eller Finland med ynkliga 64 procent. (Eurobarometer 437 sid 43 / EU-kommissionen)

48. Företagen allt mer positiva. Sedan slutet av 2012 har de svenska företagens tillförsikt ökat enligt Konjunkturinstitutets Konjunkturbarometer. Man skriver efter den senaste mätningen i januari om en ”betydligt starkare ekonomisk tillväxt än normalt”. Det är samtidigt intressant att notera att de svenska hushållen har en mer pessimistisk syn på ekonomin. (Konjunkturinstitutet)

49. Idrottandet ökar. Svenskarna idrottar mer – andelen män och kvinnor som idrottat mer än 20 gånger under det senaste året ökade kraftigt från 59,1 procent 2008 till 72,7 procent 2014. Likaså ökar andelen som ägnar sig åt friluftsliv något. (SCB – skärmdump)

50. Allt färre röker. 2008 rökte 14,3 procent av svenskarna, 2014 var siffran 11,6. Minskningen ses även i den lägsta åldersgruppen (16-24 år). (SCB – skärmdump)

51. Färre föräldrar langar. Andelen elever i årskurs 9 som har föräldrar som köpt ut alkohol åt sina barn minskar kraftigt: 2006 hade mer än varannan niondeklassare någon sådan förälder, 2015 var andelen nere på lägre än fjärdedel. (CAN)

52. Ungdomsfylleriet minskar. Och det kraftigt. Andelen 16-24-åringar som uppger att de är berusade minst en gång i månaden har minskat från 48 procent 2004 till 35 procent 2014. Andelen 15-åringar som uppger att de aldrig blivit ”riktigt full” har ökat kraftigt sedan 2001. Då uppgav hälften av pojkarna att de aldrig blivit riktigt fulla, den siffran hade ökat till 75,6 procent 2014. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

53. Vi har bättre tänder. 74 procent av svenskarna (16-84 år) hade bra tandhälsa 2015 jämfört med 71 procent 2004. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

54. Sverige världsledande på innovation. Enligt Global Innovation Index, som mäter olika länders innovationskraft, var Sverige världens tredje bästa land på innovation 2015, tätt efter Schweiz och Storbritannien. (OECD)

55. Fler unga engagerar sig politiskt. Svenskar i åldrarna 16-24 år blir allt oftare medlemmar i politiska partier. 2014 var 5,7 procent medlem i ett politiskt parti, jämfört med 3,8 procent 2008. (SCB – skärmdump)

56. Allt fler högutbildade. Allt fler svenskar är högutbildade och andelen högutbildade i yrkesverksam ålder är nu högre än andelen lågutbildade. Antalet svenskar som har en eftergymnasial utbildning eller forskarutbildning är idag över 2,5 miljoner – en ökning med 25 procent sedan 2004. (SCB – skärmdump)

57. Sverige har bäst miljö. Av alla länder som ingår i OECDs omfattande undersökning ”Better Life Index” är Sverige det som kommer högst på rankingen när det gäller miljön. (OECD)

58. Fler är i arbete. Andelen svenskar som har sysselsättning ökade från 65,9 procent i december 2014 till 66,2 procent samma månad 2015. Enligt OECD’s ‘Better Life Index’ är Sverige världens fjärde bästa land när det gäller andelen människor som har arbete. (SCB) / (OECD)

59. Vi har råd med dyrare semester. Svenskarna har råd att lägga mer pengar på sin semester. Den genomsnittliga semesterbudgeten 2015 ökade med 13 procent från 2014 och låg på 17700 kronor/hushåll. (Nordea)

60. Svenskarna har mer fritid. I en jämförelse mellan olika länder och hur stor andel av befolkningen som jobbar mer än 50 timmar/vecka, är Sverige det land som har lägst procentsiffra tillsammans med Nederländerna. Samtidigt ligger vi på plats 10 över länder där invånarna lägger mest tid på fritidssysselsättningar och personlig hälsa. (OECD)

61. Fler jobb i många branscher. Andelen arbetsgivare som tror att antalet anställda kommer att öka under de närmaste tre åren ökar kraftigt inom många branscher vid en jämförelse tio år bakåt i tiden, exempelvis för yrken som fritidspedagog, speciallärare, grundskollärare, personal- och beteendevetare, psykologer, socionomer, sjukgymnaster, sjuksköterskor och arkitekter. (SCB)

62. Svenska parlamentetet mest jämställt. Enligt OECD är Sverige världens mest jämställda land sett till andelen kvinnor i parlamentetet. 2013 var 45 procent av riksdagens ledamöter kvinnor. (OECD)

63. Svensk ekonomi på väg in i högkonjunktur. Konjunkturinstitutet skrev i december 2015 bland annat att ”den ekonomiska politiken är mycket expansiv vilket ger extra skjuts åt konjunkturen” och att ”den expansiva politiken bidrar till att arbetslösheten sjunker till 6,5 procent 2017.” Arbetslösheten kommer emellertid att öka senare, ”eftersom det tar lång tid för de nyanlända att finna ett jobb” men samtidigt tros arbetslösheten ändå bli lägre än den var bara för några år sedan – 2014 låg den på 7,9 procent medan man förutspår 7,4 år 2020. (Konjunkturinstitutet)

64. Färre får näringsförbud. Antalet företag som beläggs med näringsförbud minskar. 2010 beslutades det om över 1000 näringsförbud – 2014 var siffran nere på 877. (Skattestatistisk årsbok, sid 66 – Skatteverket)

65. Rekordmånga aktiebolag. Antalet aktiebolag ökar kontinuerligt i Sverige. För tio år sedan var antalet strax över 300 000, i fjol var siffran precis över 500 000. I fjol noterades också rekord i antal nystartade aktiebolag (45568) i Bolagsverkets från 1984 och framåt. (Bolagsverket – skärmdump / skärmdump)

66. Fler röstar. 2014 röstade 85,8 procent av svenskarna i riksdagsvalet. 1998 var motsvarande siffra 81,4. (SCB – skärmdump)

67. Sverige bland de bästa på förnybar energi. Sverige är efter Norge och Island tredje bästa land på förnybar energi i Europa. Över hälften av den energi vi använder här är förnybar. (Eurostat)

68. Vi är mer generösa än någonsin. Enligt Sveriges Radios Ekot ser 2015 ut att bli ett rekordår när det gäller svenskarnas vilja att ge pengar till välgörenhet. Förra året gav svenska privatpersoner, myndigheter, företag och organisationer 17,8 miljarder till insamlingsorganisationer med 90-konto. (SR)

69. Studiemedlen räcker längre. Andelen 19-24 åringar som upplever att studiestödet täcker deras levnadsomkostnader helt har ökat kontinuerligt mellan år 2009 och 2013, från 26 procent till 39 procent. (”Studerandes ekonomiska och sociala situation 2013”, sid 36 – CSN)

70. Färre skattebrott. Antalet personer som varje år misstänks för bokförings- eller skattebrott har minskat sedan 2011, då siffran låg på 5483. 2014 var antalet 4652. (Skattestatistisk årsbok, sid 62 – Skatteverket)

71. Ungdomsarbetslösheten går ner. 2005 var över 20 procent av svenskar i åldrarna 15-24 år utan arbete. 2015 var den siffran 16,4. (SCB – skärmdump)

72. Bostadsbyggandet ökar. Inte tillräckligt, men jo – det byggs fler bostäder per år. 2014 var antalet färdigställda nya lägenheter dryg 29000 att jämföra med drygt 23000 för tio år sedan. (SCB)

73. Allt färre vräks. Antalet människor som vräks från sina bostäder har minskat under de senaste 20 åren. 1994 verkställdes 7615 avhysningar att jämföra med 2224 under 2015. (Kronofogden)

74. Äldreomsorgen mycket bättre än sitt rykte. En färsk avhandling från Göteborgs Universitet visar att svensk äldreomsorg håller en ”otroligt hög och jämn nivå” och att ”kritiken mot en dålig äldreomsorg, som ofta förs fram i media, är bortom all realism.” (Göteborg Universitet)

75. Sverige satsar på kulturen. Sverige är tillsammans med Island det land i Europa som har störst andel av arbetskraften sysselsatt inom kultursektorn (4,1 procent). (Eurostat)

76. Fler barn i musik- eller kulturskola. Trots många års hotbild mot kommunala musikskolan går nu allt fler barn i musik- eller kulturskola. Bara på fem år har siffran ökat rejält: 2010 gick drygt 188000 barn i musik- eller kulturskola – 2014 låg siffran på drygt 213000. (BO)

77. Skattetrycket minskar. De flesta betraktar ett minskat skattetryck som något positivt och sedan år 2000 har skattetrycket minskat i Sverige – från 50,1 procent till 42,5 under 2014. (Europaportalen)

78. Mobbning minskar? Fler 15-åringar uppger att de inte blir mobbade alls i skolan, åtminstone mobbning på ”klassiskt” vis. När situationen undersöktes 2001-2002 uppgav 89 procent av tjejerna att de inte blivit mobbade alls under de senaste månaderna – 2013-2014 var siffran 90 procent. Bland killarna var motsvarande siffror 86 procent mot 92,6 procent. Här är det dock värt att notera att nätmobbning är ett så nytt fenomen att det inte finns någon tillgänglig statistik som visar på några tendenser. (Folkhälsomyndigheten – skärmdump)

79. Svensken kan påverka. Enligt OECD är Sverige världens näst bästa land (efter Australien) på att låta sina invånare ha möjlighet att påverka lagstiftning och regeringsbeslut. (OECD)

80. Växande förtroende för sjukvården. Svenskarnas förtroende för sjukvården ökade mellan 2013 och 2014. Andelen som uppger att de har mycket stort eller ganska stort förtroende för sjukvården låg på 63 procent 2014. (Vårdbarometern, sid 14 – SKL)

81. Allt fler turistar i Sverige. Sedan 2008 har antalet utländska turister som besökt Sverige ökat. Antalet gästnätter 2014 låg på drygt 13,7 miljoner att jämföra med 12 miljoner 2008. Även inom landet ökar turistandet – 2014 låg antalet ”svenska” gästnätter på nästan 42,7 miljoner jämfört med 38 miljoner under 2008. (OECD – skärmdump / skärmdump)

82. Sverige satsar på forskning. Sverige är tillsammans med Finland det land i Europa som satsar mest på forskning och utveckling, ställt i relation till BNP. (Eurostat – PDF)

83. Vi ställer bilen om vi kan. Svenskarna är bäst i EU på att ställa bilen och välja miljövänligare alternativ till transport om möjlighet finns. 60 procent uppger att man under senaste månaden i stället valt att promenera, cykla eller åka kollektivt. Det är högst siffra i hela EU. (Eurobarometer 416 sid 27 / EU-kommissionen)

84. Allt färre svenskar dör. Under 2014 avled totalt 88976 personer i Sverige – den lägsta siffran sedan 1977. Enligt OECD tillhör Sverige de länder i OECD:s statistik som har absolut lägst dödlighet. (OECD) / (SCB)

85. Våra utsläpp minskar. Sverige är bra på miljö. Sedan 1990 har vi minskat utsläppen av svaveloxider och kväveoxider kraftigt – vi släppte 2013 ut mindre än en fjärdedel av mängden svaveloxider 1990, och för kvävoxider ser vi en halvering under samma period. Även utsläppen av växthusgaser har minskat omän i något mindre grad. (Eurostat – PDF / PDF / PDF)

86. Vi konsumerar mer till lägre pris. Enligt Konsumtionsrapporten 2015 konsumerar vi mer medan priserna sjunker (omän marginellt). Mellan 2013 och 2014 ökade konsumtionen med 2,3 procent (den största ökningen sedan 2010), medan priserna sjönk med 0,2 procent. (Konsumtionsrapporten 2015, sid 14 – Göteborg Universitet)

87. Rekordfå bostadsbränder. Antalet bränder i svenska bostäder var 2014 det lägsta sedan 2004, och sett i relation till befolkningsmängden den lägsta någonsin i statistiken från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. (MSB)

88. Sverige mest medvetet om hotad natur. Vi kommer överlägset i topp bland EU-länderna när det gäller medvetenhet och synen på hotade djur- och växtarter och ekosystem. 98 procent av svenskarna tycker att det är en allvarlig eller mycket allvarlig fråga. (Eurobarometer 436 sid 11 / EU-kommissionen)

89. Vi köper mer ekomat. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade med nästan 12 procent under 2013 jämfört med föregående år. ICA uppger att försäljningen av EKO-livsmedel ökade med hela 55 procent under 2014 jämfört med 2013. Även inom kommunernas verksamhet ses en kraftig ökning av ekologiska livsmedel, från 14 procent 2012 till 20 procent 2014. (ICA) / (SCB) / (SKL – skärmdump)

90. Olagliga mediciner minskar. Läkemedelsverket får in allt färre anmälningar om olaglig läkemedelshantering – 2014 registrerades 167 anmälningar att jämföra med 258 2012. (Läkemedelsverkets årsredovisning, sid 34)

91. Mer till forskningen. Vetenskapsrådet finansierade bidrag för 6,4 miljarder kronor under 2014 -en ökning med hela tolv procent jämfört med föregående år. (Vetenskapsrådets årsredovisning,sid 33)

92. Sverige bäst på ekologisk djurhållning. Sverige är den nation i EU som har högst andel nötkreatur (en femtedel) som föds upp ekologiskt, det vill säga med omtanke om miljö och djurens välstånd. Sverige ligger också bland toppnationerna när det gäller ekologisk odling av spannmål. Vi kommer på andra plats efter Österrike när det gäller andelen åkermark där det odlas ekologiskt. (Eurostat – PDF)

93. Mest nöjda med stadsmiljön. Stockholmsborna är de huvudstadsbor i EU som är mest nöjda med sin stadsmiljö (byggnader och gator). Nio av tio stockholmare uppger att de är nöjda. Samtidigt kommer Malmö på andra plats bland EU:s storstäder när det gäller betyget på allmänna platser (torg, marknader, promenadstråk). Malmöborna är de storstadsbor i EU som är nöjdast med stadens grönområden. Hela 97% uppger att de är nöjda med stadens parker och andra grönytor. (”Quality of Life in European Cities 2015” sid 50 och 134/EU-kommissionen)

94. Elpriserna går ner. Under perioden 2012-2014 sjönk elpriserna i Sverige i motsats till EU som helhet. Vi har i dag de lägsta elpriserna i Sverige på 15 år enligt Dagens Industri.

95. Våra gäster handlar mer. Turister spenderar allt mer pengar i Sverige – under det senaste decenniet är den typ av konsumtion som ökat mest i Sverige – med 72 procent – ”utländsk konsumtion”. Det handlar främst om varuinköp, boende och restaurangbesök. (Konsumtionsrapporten 2015, sid 30 – Göteborg Universitet)

96. Svenska bönder skördar mer. Den totala mängden spannmål som skördas varje år av svenska bönder ökar. 2015 blev den totala spannmålsskörden 6,1 miljoner ton, vilket är den största skörden på 18 år. (SCB)

97. Folkbildningen ökar. Antalet studietimmar i studiecirklar ökar. 2012 ägnade svenskarna 11,6 miljoner timmar i studiecirklar – 2014 låg siffran på 12,7 miljoner. Folkhögskolornas verksamhet växer också. Där mäts verksamheten i deltagandeveckor, som har ökat från drygt 951000 2012 till drygt 981000 under 2014. (Folkbilningsrådets årsredovisning, sid 23)

98. Mer pengar till kulturen. Kommunerna i Sverige satsar mer pengar på kulturen. Statistik från Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) visar att kostnaden för bibliotek, musik- och kulturskola samt allmän kulturverksamhet per invånare har ökat med drygt tio procent under de senaste fem åren. (SKL – skärmdump)

99. Svensk musik allt mer populär. STIM (Sveriges Tonsättares Internationella Musikbyrå) betalar ut mer och mer pengar i ersättning till svenska musikskapare. 2014 satte man nytt rekord med 1,4 miljarder kronor. (STIM)

100. Vi är bättre uppkopplade. Andelen av befolkningen som har tillgång till bredband om minst 100 Mbit/sekund ökar kraftigt: 2012 låg siffran på 30,2 procent, 2014 hade den ökat till 39,7 procent. (SKL – skärmdump)

101. Vi går ut och äter oftare. Svenskarna väljer allt oftare att njuta av ett mål mat på restaurang. Andelen som uppger att de gått på restaurang minst en gång i månaden var rekordhög 2014 (37 procent). Trenden märks också på restaurangnäringens inkomster, som ökade med 5,7 procent under december 2015 jämfört med samma månad 2014. (SOM-institutet) / (SCB)

Om du har kommit hela vägen hit och läst hela listan ställer jag dig frågan: befinner sig Sverige i så allvarlig kris att vi inte kan klara av att ta hand om de flyktingar som kommit hit – eller kanske till och med några fler?

Tack för ordet.

Fotnot: Sedan originaltexten publicerades har ett par uppgifter korrigerats och, efter önskemål från flera läsare, mer precisa länkar till källor lagts till. I flera fall är uppgifterna i listan resultat av sökningar i myndigheters statistiskdatabaser – i dessa fall är det omöjligt att uppge en exakt länk till resultatet, men för all tydlighets skull har jag lagt till länkar till skärmdumpar som visar på resultaten ur originalkällan.