I slutet av förra sommaren skrev fyra SL-kontrollanter ut en bot på 1 560 kronor på tunnelbanans röda linje i Stockholm – stationen är inte angiven.

Enligt boten är det en kvinna som saknar biljett och inte ville visa legitimation. På baksidan av boten har kontrollanterna skrivit en anteckning:

"Vägrade samarbeta men skrev inlägg i 'här befinner sig' via hennes FB."

"Här befinner SL-kontrollanterna sig" är en grupp på Facebook där man kan varna andra för kontrollanter.

I höstas fick 30-åriga Sofia Dahlén från Stockholm hem boten på posten.

– Jag blev jätteförvånad eftersom jag inte varit med i någon biljettkontroll. Jag hörde av mig till dem för att kolla vad som blivit fel, säger hon.

Polisanmälde olovlig identitetsanvändning

Storstockholms lokaltrafik, SL, sa att det fanns tillräckliga bevis för att bötfälla henne för att ha åkt utan biljett.

– Jag kände att jag behövde veta mer och göra en egen polisanmälan för identitetsstöld eller liknande om det är någon som går omkring och utger sig för att vara jag. Men de ville inte ge mig någon mer information.

Hon gjorde en polisanmälan under rubriken "olovlig identitetsanvändning", bestred boten som felaktig och tänkte att saken skulle vara utagerad.

Men i tisdags fick hon ett nytt brev om att SL valt att driva fallet i Stockholms tingsrätt. SL hänvisar till ett vittnesmål från kontrollanterna.

LÄS ÄVEN: Gunnela fick p-bot – i kön till automaten

Kontrollanterna gick in på Facebook

SL:s pressinformatör Claes Keisu, har pratat med en av kontrollanterna som utfärdade boten. Enligt honom klev de av vid T-Centralen i Stockholm tillsammans med kvinnan – som vägrade samarbeta.

Samtidigt som biljettkontrollanterna pratade med kvinnan gick en av dem in i Facebookgruppen "Här befinner SL-kontrollanterna sig".

Kontrollanterna anser sig säkra, säger Claes Keisu på SL. Foto: Stockholms läns Landsting

Kontrollanten såg att en Facebookprofil med namnet Sofia Dahlén gjort ett inlägg i gruppen strax innan, berättar Claes Keisu.

– Kontrollanterna tittar bilderna av henne och konstaterar att det är den här tjejen som står framför oss, säger han.

"De behandlar alla som potentiella brottslingar"

Kontrollanterna kollade upp var hon jobbar, hennes telefonnummer. Boten skrevs ut och skickades hem till Sofia Dahlén eftersom hon anses ha avvikit från platsen.

– Det kändes helt sjukt, jag tyckte att det var jätteobehagligt. Det känns som att de har flippat ur och behandlar alla som potentiella brottslingar, säger hon.

Hon hänvisar till data från Googles platstjänst som visar hur hennes telefon har rört sig. Enligt henne bevisar den att hon aldrig befann sig på T-centralen under dagen som boten skrevs.

Hon säger att hon är engagerad i Facebookgruppen av politiska skäl men att hon själv alltid reser med giltig biljett.

– Jag skriver i gruppen och varnar för kontrollanter om jag får höra att de är någonstans eller om jag ser dem, det händer ganska ofta.

Sofia Dahlén säger att hon är med i gruppen av politiska skäl. Foto: Privat

Hon misstänker att kontrollanterna velat sätta dit henne.

– Jag tror att kontrollanterna har bestämt sig för att bötfälla några av de som är aktiva i grupperna, som en hämnd. Att jag har postat i den här gruppen och skrivit att det finns kontrollanter är det enda de kan hänvisa till, men vad bevisar det?

SL: "Det är inte förbjudet att titta på Facebook"

Enligt SL:s presskommunikatör Claes Keisu är bevisningen mot Sofia Dahlén tillräckligt stark för att man ska driva fallet i Tingsrätten.

– Eftersom biljettkontrollanterna var fyra stycken och allihop är säkra på att det är den här personen som de har haft framför sig så har vi valt att gå till tingsrätten, det skulle vi inte göra om vi inte känner oss säkra. Sedan blir det upp till rätten att avgöra vad man ska tro på, säger Claes Keisu.

Han säger att SL-kontrollanterna kan använda sig av andra metoder för att bekräfta någons identitet om personen saknar eller vägrar visa upp en id-handling.

– Man kan fråga om medlemskort i någon förening, bankkort eller något där namnet står, i bland gör de sökningar på internet för att till exempel kolla om utseendet matchar bilderna på en Facebooksprofil. Det är inte förbjudet att titta på Facebook, säger Claes Keisu.