Dela via: Facebook

Twitter

LinkedIn

Som ni ser i kommentatorsfältet tycker vissa att den här genomgången är förenklad. Svaret är: ja, det är den.

Hej och välkomna till dagens lektion!

Idag har vi “Socialist-matte A-nivå” – en kurs för dig med hjärtat till vänster men utan kontakt med din vänstra hjärnhalva.

Jag heter Rebecca och är företagsekonom. Och jag är er lärare idag.

Först tänkte jag börja med VAR pengar kommer ifrån. En vanlig missuppfattning är att det finns en kran i Rosenbad. Men det är en myt. Jag ska förklara så långsamt jag kan så att alla förstår.

Vi kan börja med det kända vänster-argumentet:

“Vi skapar X hundratusen jobb i offentlig sektor och ökar skatteintäkterna”

Vänsterpartiet brukar kräva 200 000 nya jobb i offentlig sektor till exempel. Nyligen gick det fackliga bolaget 6F ut och krävde att regeringen ska låna och höja skatter med 280 miljarder för

Från början kommer ALLA skattepengar från företag och anställda och in i systemet. Statliga företag och privata. De företag som opererar på en privat marknad helt enkelt. Offentlig sektor och staten etc skapar inte nya pengar, de konsumererar andras.

Staten tar in pengar för att betala en massa saker med pengarna.

Okej?

Inga pengar KOMMER från staten. Alla kommer från företag, som anställer människor och som handlar med andra företag, säljer till människor (konsumtion) och handlar med andra företag. Företagen betalar skatt på vinsten, moms på inköp, löneskatter. Personerna som jobbar betalar löneskatt, sedan moms på det de köper etc. Men pengarna kommer från företag som handlar med andra företag världen över. Och pengar i offentlig sektor går att även betala varor och tjänster de köper från privata företag och kan då gå in i ett privat företag igen, som sedan blir ny skatt. Men pengarna de spenderar är skatt från början.

Hänger ni med?

För att staten ska kunna betala någonting gemensamt måste den kunna ta in skatt. Så om det inte finns några företag kommer ingen skatt in. Det börjar alltså med skatten.

Nya skattepengar skapas därför inte om man utökar antalet offentliga jobb, för lönerna till dessa betalas med skatt. Men om folk jobbar i offentlig sektor istället för att vara arbetslösa eller går på socialbidrag sjunker KOSTNADERNA för dessa individer. För de jobbar, bidrar och har högre lön som de alltså betalar högre skatt på. De kostar hela tiden samhället pengar men de kostar MINDRE om de jobbar i offentlig sektor. Och då bidrar de dessutom med sitt arbete till att exvis vårda sjuka eller gamla.

Den klassiska retoriken om närande och tärande sektor alltså, där det senare än offentlig sektor.

Sjunkande kostnader kan i och för sig vara bra för då blir det mer över till annat. Men det är skillnad på en INTÄKT (pengar in) och KOSTNAD (pengar ut).

Men även om värdet för samhället är stort för att erbjuda sjukvård, skola etc så är det fortfarande en KOSTNAD rent finansiellt. Ska samhället få in MER pengar måste man alltså antingen öka skattesatserna eller öka antalet personer och företag som betalar in skatt.

Det är inte heller att bara öka skattesatserna. Jag återkommer till det längre fram.

Är ni med allihop? Även du där bak?



Okej?

Då börjar vi prata om vad SKATT är för något. Det är egentligen en avgift staten och det offentliga kräver av alla människor som bor i landet för att få tillgång till vissa gemensamma saker. En gång i tiden kom någon på att PROCENT är ett fiffigt verktyg att använda för att beräkna skatt med.

Ni vet hur procent fungerar? Jag tar det kort. Procent är alltså ANDEL av något.



Så tar man procent på lönen i skatt så kommer det ge MER PENGAR JU HÖGRE LÖN. De som tjänar mest betalar mest. I kronor. Innan man kom på det här sättet, för hundratals år sedan, betalade alla en fast summa. Eller en get.

Ex. 10 % på 100 kronor är 10 kronor. Medan 10 % på 1000 kronor är 100 kronor.

Den som tjänar 100 kr betalar alltså 10 kr i skatt medan den som har 1000 kr i lön betalar 100 kr. Men vi har även ett system där de högre inkomsterna dessutom betalar högre skatt även i procent. Allt över 36 000 beskattas med 50 % och inte 30 %. Så den skatten betalar bara de som tjänar över 38 000 kronor.

Detta gör alltså skattesystemet progressivt – ju mer du tjänar desto mer måste du bidra. De som tjänar mest bidrar alltså betydligt mer till systemet än de som tjänar minst.

Och det gillar ju ni till vänster. Eller hur? Straffa de rika och allt det där?

Varför pratar jag nu om procent?

Jo, för att man får ofta höra i debatten att jobbskatteavdraget gett de som tjänar mest den största skatteminskningen. I kronor.

Det funkar nämligen så. Höjer man skatten i procent – de som tjänar mest får betala mest av höjningen. Sänker man skatten i procent – de som tjänar mest får mest i kronor av sänkningen.

Men det här HÄR det blir syntax error för vänstern.

För det är plötligt orättvist. När man räknar åt det hållet. Just HÄR ska vi tydligen ha skatt i kronor. Jobbskatteavdraget ger nämligen de med allra lägst inkomster 9 % i skattesänkning men de med högst 4 %, och fallande. För oavsett hur mycket du tjänar över 340 00 får du inte högre avdrag. De med allra högst inkomst får inte ens 1 % i sänkt skatt.

Alla är överens om att 9 % är mer än 4 %. Eller hur? Precis som 50 % är mer än 30 %.



De glömmer dock att de som fått mest i KRONOR alltså fått minst i PROCENT. Vilket är sättet vi räknar skatt på. Vi kan inte räkna procent för höjningar och kronor för sänkningar.

Och här kan man se exakt hur jobbskatteavdraget lett till att de med lägst inkomster fått mest ökning i procent av sin inkomst.



Nu tänkte jag gå in lite på INCITAMENT. För det verkar ni till vänster har lite svårt att förstå vad det betyder. Eller hur?

Någon här som vet vad incitament betyder? Du där bak?

För att det ska bli lättare att förstå var “incitament” betyder tänker jag visa en definition.



Incitament är en anledning att utföra något. En drivkraft. Motivation. Jag vet att ni i vänstern älskar att prata om strukturer så här har ni en till – incitamentsstruktur. Ett sätt att konstruera system så att man skapar drivkrafter åt något håll helt enkelt.

Jag ska ge ett exempel.

Vi höjer skatten på tobak så att cigaretter och snus blir mycket dyrare. Det gör vi inte bara för att vi vill få in mer skatt. För vi (staten) anser att tobak är dåligt för människor och vi vill få ner konsumtionen. Ju högre pris – desto lägre konsumtion. Vi gör på samma sätt med exvis bensinskatten när vi vill få folk att åka buss.

Det här är varför LO vill att man återinför avdragsrätten för fackavgifterna som var tidigare. För att de till att fler går med i facket (och färre går ur). Enkelt.

Så sänker man skatten på arbete och gör det mer lönsamt att jobba helt enkelt, ökar man INCITAMENTEN för att jobba mer och ger fler människor motivation att jobba.

Det här är varför inget parti är för att man höjer socialbidragen till LO:s minimilöner. Om socialbidragen skulle vara samma som en heltidslön skulle betydligt färre ta sig från bidrag till jobb. Varför jobba 40 timmar i veckan när du får samma lön av att inte jobba?

Och det är där det kan se ut så här i statens budget när man sänker skatterna på arbete.

Bilden ovan kommer från Politikfakta.se. Bilden längst ner är kommunernas intäkter och kommer från SKLs hemsida.



Alliansen sänkte skatterna på arbete för att fler skulle arbeta och för att fler skulle arbeta mer än de gör idag. Det blev mer lönsamt att arbeta och staten och kommunerna fick in mer pengar. Ju mindre skatt desto högre intäkter till staten.

Oj, du där bak? Vad hände nu? Gick ditt huvud sönder?

Behöver du en våtservett?

Okej, du har bara lite problem med hårdvaran? Skönt.



Det är därför inte att “bara höja skatten” om man ska få in mer pengar. Människor fungerar inte så. Det är inte svart eller vitt.

Skulle du ta ett chefsjobb och vara borta mer från familjen, ta ett välbetalt jobb på annan ort eller något liknande om du vet att du bara får behålla 20 % av löneökningen? Många skulle säga nej. Så såg det ut i Sverige för några decennier sedan. Nu är skattetrycket lägre men fortfarande får du bara behålla 44 % av löneökningen om du tjänar över 48 000 kronor.

Intressant nog brukar de som i alla andra sammanhang framhåller tid som en stor faktor som måste värderas ignorera tid när det kommer till incitament och skatter.

Människor värderar tid i sina liv. Och kommer värdera tid högre än mer jobb om det inte lönar sig att jobba. Då kommer inte staten få in högre intäkter på arbete.

Avslutningsvis har jag en fråga till er.

Hur mycket skiljer det i den lönen man har kvar efter skatt (disponibel inkomst) mellan följande löner?

25 000

40 000

55 000

Vad tror ni? Ingen har någon gissning?

Den som tjänar 25 000 får kvar 17 500. Den som tjänar 40 000 får kvar 27 000 och den som tjänar 55 000 får kvar 33 000 kronor.

Siffrorna är bara ungefärliga för att göra en poäng. Jag har räknat med schablon 30 % i kommunalskatt.

Det skiljer alltså bara 15 000 kronor rent mellan en person som tjänar 25 000 och en som tjänar 55 000. Fast det från början skiljde 30 000 kronor. Det är för att vid 36 000 och uppåt måste du betala 50 % i skatt på varje krona du tjänar över 48 000 är det 56 % i skatt.

Rik anses du ofta i debatten vara om du är höginkomsttagare. Definitionen för en höginkomsttagare brukar vara de 10 % i landet med högst inkomster. Tjänar du över 41 000 kr? Grattis, då tillhör du den skaran. De 10 % bäst betalda.

Så, då var kursen slut för den här gången.

Men jag gissar att jag får anledning att återkomma snart. Du längst fram ser inte ut som om du hängt med så mycket.

Repetera det jag sagt, det kommer ett prov.

/ Rebecca Weidmo Uvell