Mullsjö är den kommun i länet som rankas sämst på en 286 plats av 290. Nässjö följer tätt efter på en 276 plats. Värnamo är den kommun i landet som rankas högst, de når en 77 plats.



Gemensamt för flera av de kommuner som anses ha svagast ekonomisk styrka är i huvudsak en åldrande befolkning, många flyktingar och en redan hög skatt.

– Det som förenar dem är i huvudsak en befolkningsminskning under en längre tid, där de unga flyttat medan de äldsta blir kvar och växer i antal, säger kommunernas intresseorganisation SKR:s chefsekonom Annika Wallenskog. Men så kom flyktingvågen 2015/2016 och kraftiga pengatillskott från staten. Men de tillskotten är borta nu. Kvar är en stor mängd nyanlända, många fortfarande långt ifrån arbetsmarknaden.

– Många av de här kommunerna hade problem med ekonomin redan innan flyktingvågen, säger Wallenskog.

Ta mer hänsyn

Flera av kommunpolitikerna vill se mindre av klåfingrighet från staten. Mycket av statsbidragen är riktade insatser som den enskilde kommunen kanske inte berörs av eller än mindre vill ha.

– Jag förstår det, det är ett klokt resonemang. Vi har tidigare sagt att vi ska minska på detaljregleringen, säger Civilminister Lena Micko (S) som samtidigt pekar på att det i många fall krävs att staten följer upp att pengar går till det de var avsedda för.

– Men vi måste ännu mer ta hänsyn till olikheterna runt om i vårt land, säger hon.