- När vi tittar på de här förslagen så täcker de ju in en väldigt stor del av bedrägeribrotten, så det skulle kunna få enormt stor effekt, säger Mattias Falkbåge, gruppchef för nationellt bedrägericenter (NBC) på Polismyndigheten.

Varje månad id-kapas omkring 10 000 personer i Sverige genom olika former av datorbedrägerier. I ett internt dokument beskriver polisen siffrorna som "slående höga" och konstaterar att 2016 kommer att bli ett "rekordår".

För att få ned brottsligheten vill polisen ställa högre säkerhetskrav på e-handlare, långivare och banker. Lagom till jul kommer därför NBC med en önskelista på vad som behöver göras.

"Är tveksam"

Hittills i år har över 70 000 kontokortsbedrägerier polisanmälts, där bankkunders kontokortsuppgifter läckt från e-handlare världen över och sedan använts för olovliga köp. Nu behöver bankerna ta större ansvar för att skydda sina kunder mot den typen av bedrägerier, och alla svenska e-handlare måste börja ställa krav på e-legitimation vid kortköp på nätet, anser polisen.

Men där håller inte branschen med.

- Jag är tveksam till att man kommer till rätta med problemet genom att skruva upp säkerheten ytterligare, säger Per Geijer, säkerhetschef på Svensk Handel.

Befarar kundflykt

Enligt honom är säkerheten vid e-handel i Sverige redan hög jämfört med i många andra länder. Blir det krångligare att e-handla här kommer kunderna i stället välja utländska sajter med lägre säkerhetskrav.

- Att sätta in ett tvingande regelverk riskerar att vi flyttar affärerna utanför gränserna. Där är säkerhetskraven lägre, vilket gör det bekvämare för kunderna att handla.

Där håller i sin tur inte Falkbåge med:

- Att det tar fyra eller åtta sekunder längre att genomföra ett köp för att banken går in och säkrar upp att det verkligen är rätt innehavare av kontouppgifterna som gör köpet, det tycker inte vi är ett argument som håller.

"Steg framåt"

Många olika varianter av godkända id-handlingar gör det svårt för handlare att se vad som är äkta eller förfalskat. Det öppnar upp möjligheter för bedragare med till exempel förfalskade id-kort att hämta ut varor som beställts i andras namn. Polisen vill se färre nationella identitetshandlingar som ges ut av en central aktör, och här är branschen överrens.

Polisen vill också se hårdare krav på kreditupplysningsföretag för att få bukt med kreditbedrägerier, vilket skulle kunna förhindra cirka 30 000 kreditbedrägerier per år. Tanken är att privatpersoner som aktivt måste godkänna kreditupplysningar ska upptäckta när någon bedragare, som till exempel kommit över personuppgifter, försöker låna pengar eller göra större kreditköp i deras namn.

- Det kan absolut vara ett steg framåt. Det går säkert att hitta en bra form för sådana bekräftelser, säger Magnus Sjögren, ordförande i branschföreningen Svenska Konsumentkreditföretagen.