Tusentals kravbrev har skickats till misstänkta fildelare i Sverige. Men den som har fått ett brev kan kasta det, säger Sanna Wolk, professor i upphovsrätt.

Advokatbyrån Njord Law Firm, med säte i Danmark, har skickat ut flera tusen kravbrev till svenskar som anklagas för att ha fildelat filmen The Cell.

Upphovsbrotten ska, enligt Njord Law Firm, ha begåtts i och med fildelning via The Pirate Bay eller Popcorn Time, en tjänst för att strömma film.

Njord Law Firm har tidigare under 2017 begärt ut information om vem som äger en stor mängd ip-nummer i Sverige. Hittills ska Telia ha gett kunduppgifter som är kopplade till 25 000 ip-adresser, och ett domstolsbeslut ger Njord Law Firm rätt att efterfråga uppgifter även från Bredbandsbolaget, Comhem och Tele2.

Läs mer: Tusentals svenska fildelare krävs på pengar

Kravbreven från Njord Lawfirm innehåller ett tydligt ultimatum: Betala 4 500 kronor inom loppet av 14 dagar. Den som inte betalar riskerar att bli dragen inför domstol, uppger firman.

Men enligt Sanna Wolk, professor i upphovsrätt vid Uppsala universitet, är det bara att kasta brevet från Njord Lawfirm i soptunnan.

– Betala inte. Du behöver inte ens svara på det. I slutänden är det domstol som ska bedöma om man ska betala eller inte. Vi har sett den här typen av brev tidigare, och det är väldigt få gånger som de som står bakom kraven har tagit det vidare till domstol, säger hon till Ny Teknik.

– Men om ärendet skulle gå vidare till inkasso är det viktigt att meddela inkassobolaget att man bestrider kravet.

En fråga som återigen har blivit aktuell i och med kravbreven är om du som innehavare av en ip-adressen är ansvarig för andras bruk av samma internetuppkoppling.

Njord Lawfirms ståndpunkt är att man kan hållas ansvarig för upphovsrättkränkningar - även om du har lämnat ut routerns lösenord till någon annan eller har ett öppet nätverk.

Men även på den punkten har advokatfirman fel, säger professor Sanna Wolk.

– Den som har ett öppet nätverk kan inte hållas ansvarig för kränkningar av upphovsrätt – som nedladdning av film – om man ger andra tillgång till sin interuppkoppling. Det har slagits fast i en EU-dom förra året.

Hon fortsätter:

– Däremot kan en nationell domstol tvinga någon som har ett öppet nätverk att skydda det med lösenord. Men det ska enbart ses om ett extra säkerhetsskydd, och innebär inte att personen hålls ansvarig.