Hvis du befinder dig i Nykøbing Mors og stirrer på et rødt tegltag ved indgangen til en af byens børnehaver, får du et glimt af den grønne omstilling – der, hvor et panel af solceller løber langs den ene side af børnehavens halvtag. Tager du landevejen mod sydvest, rammer du efter lidt tid landsbyen Hvidbjerg, hvor der på taget af plejecenteret også er installeret en række mørkeblå solcellepaneler over det sorte tagpap. Både børnehaven og plejecenteret hører under Morsø Kommune i Nordjylland, og solcellerne er resultatet af en fremsynet beslutning. I 2013 valgte lokalpolitikere at investere i panelerne for at gøre en god gerning for klimaet og samtidig spare 100.000 kommunale kroner årligt ved at lave solstråler om til strøm. Nordjyderne bidrog dermed til udbredelsen af solenergi, som nogle kalder for den største teknologiske bedrift siden fremkomsten af internettet – intet mindre. Alene i det seneste årti er den globale udbredelse af solenergi forøget med 50 procent. Det er en vaskeægte solstrålehistorie midt i en mørk klimakrisetid. Baggrunden for populariteten er, at prisen for solceller er faldet med svimlende 90 procent de seneste ti år. Ifølge Det Internationale Energiagentur tyder alt derfor på, at solenergi frem til mindst år 2040 bliver den mest udbredte form for vedvarende energi, og hus- og bygningsejerne overalt på kloden går dermed fra at være elforbrugere til også at være elproducenter. De sætter dobbelttempo på den grønne omstilling og sparer samtidig penge på elregningen. Det er vist det, man kalder win-win.

Der er bare ét aber dabei. Selv om solcellerne er installeret og klar til brug på plejehjemmet og i børnehaven i Morsø Kommune, deltager kommunen alligevel ikke i denne grønne sejrsgang. For de to solcelleanlæg er slukket og har været det i over seks år. For i det øjeblik, nordjyderne tænder for deres anlæg, vil kommunen bryde en regel i elforsyningsloven. Den grønne omstilling har med andre ord mødt et temmelig stort bureaukratisk bump på vejen. Et bump, der ifølge Meiner Nørgaard, medlem af Dansk Folkeparti og formand for Udvalget for Teknik og Miljø i Morsø Kommune, er “fuldstændig galimatias”.

Reglen, der ligger i vejen, dikterer, at kommunale solcelleanlæg skal drives som selvstændige selskaber, og derfor har morsingboerne set sig tvunget til at trække stikket og vinke farvel til klima- og økonomigevinsterne. “Det er dobbelt forkert,” siger Meiner Nørgaard. “Tudetosset.”

Og de slukkede solceller på tagene i Morsø Kommune er langtfra et enestående eksempel. Af frygt for at begå lovbrud har mange kommuner undladt at installere solcellepaneler oven på deres ledige tagarealer, eller også har de ligesom på Mors trukket stikket fra de solcelleanlæg, de allerede har betalt for og monteret. Som en rapport fra Kommunernes Landsforening konkluderede i januar:

“Reglen gør solceller i kommunerne helt urentable. Det er et stort tab af ressourcer og samfundsøkonomisk uhensigtsmæssigt.”