Valdemar Atterdags grav har givet anledning til stor nysgerrighed igennem årene. Ny forskning bringer os lidt tættere på hans mystiske eftermæle.

Mysteriet om Valdemar Atterdags grav har i 600 år givet danske forskere grå hår. Nu kan et nyt spor måske give ny indsigt i historien.

Valdemars Atterdags grav blev på hans datters initiativ flyttet fra sin oprindelige plads i 1377. Det var blot to år efter, at han var blevet begravet på Vordingborg Slot - en fæstning, som han i sin regeringstid havde udbygget til at være Danmarks største. Han havde selv et klart ønske om, at han skulle begraves i den sydsjællandske borg.

Siden har både hans valg af gravsted i Vordingborg og den senere flytning været omgivet af mystik. I en tid, hvor kongernes begravelsessteder havde særlig symbolsk betydning og de oftest blev begravet i danske kirker eller domkirker, var kongens valg yderst utraditionelt.

Lars Sass Jensen arbejder ved Vordingborg Slotsruin. Foto: Danmarks Borgcenter

Kongen ville huskes

Et PhD-projekt om Vordingborg Slot kan måske give en forklaring. Det skriver Videnskab.dk.

- Vordingborg var på det tidspunkt den vigtigste fæstning i Danmark og da Valdemar Atterdag begyndte at tilbageerobre det pantsatte Danmark i 1341 var det den første borg, han ville indløse på Sjælland. Det viser, at den har været central for ham, siger Lars Sass Jensen, der er middelalderarkæolog og videnskabelig assistent ved Aarhus Universitet og står bag projektet.

Valdemar Atterdag udbyggede borgen betydeligt og ifølge Lars Sass Jensen, brugte han formentlig Vordingborg Slot som et gravmonument for sig selv.

Det er en form for iscenesættelse af sig selv, at han bruger sin hovedborg som gravsted Lars Sass Jensen, Middelalderarkæolog og videnskabelig assistent ved Aarhus Universitet

- Det er en form for iscenesættelse af sig selv, at han bruger sin hovedborg som gravsted, siger han.

Små bidder stykket sammen i ruinerne

Lars Sass Jensen påpeger, at forskerne ikke har haft nogle skriftlige kilder, der beretter om, hvorfor Valdemar lod sig begrave i Vordingborg.

Hans overvejelser om Valdemar Atterdags valg inden sin død bygger på en lang række elementer i hans forskning, der kan tyde på, at kongen har ladet sig inspirere af en nordtysk ridderorden, der også blev begravet i deres hovedfæstninger.

De arkæologiske fund på Vordingborg Slot, som nu er en ruin, tæller også dekorationer med direkte inspiration fra nordtysk borgarkitektur. Samtidig viser andre kilder, at kongen besøgte ridderordenen Den Tyske Orden i 1346 i forbindelse med salget af Estland. I det hele taget havde Nordtyskland en særlig betydning for Danmark og Vordingborg var strategisk placeret tæt ved Østersøen og handelen mod Tyskland.

Valdemar Atterdags valg af begravelsessted er måske det mest direkte tegn på inspiration fra Den Tyske Orden. Lars Sass Jensen, Middelalderarkæolog og videnskabelig assistent ved Aarhus Universitet

- Valdemar Atterdags valg af begravelsessted er måske det mest direkte tegn på inspiration fra Den Tyske Orden. Vordingborg Slot var én blandt mange kongeborge som kongen udbyggede i sin regeringsperiode, men Vordingborg blev den største og kan vel betragtes som hans hovedborg, siger han til Videnskab.dk.

Han mener, at hele borgen må have fremstået og fungeret som et monument over hans gerning og politiske ambitioner i Østersøområdet med ham selv som centrum.

En rekonstruktion af Vordingborg slot, som det det så ud i Kong Valdemar Atterdags tid. I dag er slottet en ruin. Foto: Danmarks Borgcenter

Kongen blev gravet op fra jorden

Valdemar Atterdags gravsted bliver endnu mere mystisk, da hans datter vælger at trodse sin fars ønske og flytte hans grav til Sorø Klosterkirke i 1377.

Margrete den Første søgte tilladelse til at flytte sin far hos paven med argumentet om, at hendes forældre skulle genforenes, men moren Helvig, som lå og stadig ligger begravet ved Esrom Kloster i Nordsjælland, blev aldrig flyttet til Sorø.

Dronning Margrete den første blev selv flyttet fra sit gravsted. Hun blev først begravet i Sorø Klosterkirke med sin far og bedsteforældre, men blev senere flyttet til Roskilde Domkirke, hvor denne figur pryder hendes grav. Foto: POLFOTO

- Det, vi kan konstatere, er, at den bagtanke, som Valdemar Atterdag må have haft med sin begravelse i Vordingborg bliver brudt, da Margrete vælger at flytte graven. Vi kan kun gisne om, hvorfor hun gør sådan, men vi ved, at hans placering i Vordingborg havde betydning, siger Lars Sass Jensen.

Gravstederne har politisk betydning

Ifølge Birgitte Bøggild Johannsen, der er forsker ved Nationalmuseet, har valget af gravsted altid haft en særlig funktion i historien.

Generelt er valget af gravsteder og udformningen af selve monumenterne for konger og andre højstatuspersoner altid forbundet med erindrings- og glemselspolitik, ligesom senere tiders ødelæggelser og eventuelle flytninger af grave er det. Birgitte Bøggild Johannsen, forsker ved Nationalmuseet til Videnskab.dk

- Generelt er valget af gravsteder og udformningen af selve monumenterne for konger og andre højstatuspersoner altid forbundet med erindrings- og glemselspolitik, ligesom senere tiders ødelæggelser og eventuelle flytninger af grave er det, siger hun til Videnskab.dk.

Hun argumenterer for, at man ser det samme i moderne storpolitik, når Islamisk Stat, Taliban, og andre radikale bevægelser bevidst sletter erindringen om historiske gravanlæg blandt andet i Afghanistan, Irak og Syrien.

- At Valdemar bliver begravet der og senere bliver flyttet betyder ikke, at borgen mister sin funktion. Men det er klart at dens betydning må ændres, når der ikke længere er en kongegrav tilstede som en del af erindringskultur. Det ophører. Borgen er dog stadig central og er i funktion under Margrete I og Erik af Pommern. Den forsvinder ikke i glemslen, siger Lars Sass Jensen.