Antallet af biler på de danske vej stiger med rekordfart. Tal, som Vejdirektoratet har trukket for Ingeniøren, viser, at vejtrafikken i årets første ni måneder steg med 2,9 procent. Alene i 3. kvartal var stigningen 3,4 procent. Det er normalt, at trafikken stiger i tider med økonomisk fremgang, men netop i 3. kvartal faldt det danske bruttonationalprodukt for første gang i to år.

De danske bilister myldrer i stort tal ud på motorvejene, som alene i år har fået 6,6 procent flere biler. Biltrafikken over Storebælt er vokset 4,5 procent.

Det står i stærk kontrast til udviklingen hos DSB, som ni ud af ti danske togpassagerer benytter. DSB’s passagertal står stort set stille. Væksten i årets første ni måneder var under én promille.

Udviklingen startede for tre år siden

Jernbanen udgør i forvejen kun 9 procent af persontransporten herhjemme. I praksis betyder det, at for hver gang der kommer én ekstra passager i togene, begiver ca. 32 flere bilister sig ud på vejene. Det viser Ingeniørens sammenstilling af tallene.

Udviklingen startede for tre år siden, da mikrobilerne faldt voldsomt i pris, og den økonomiske krise tog lidt af. Siden 2012 er der kommet ca. 27 ekstra biler på vejene for hver ekstra togpassager. Cirka-angivelsen skyldes, at tallene for i år ikke er opgjort på helt samme måde som den færdige statistik for de forrige år.

De nye tal bliver præsenteret, samtidig med at regeringen har forladt et forlig fra 2009. Det fastslog, at hovedparten af trafikvæksten skulle ske i kollektiv transport, et mål, som Danmark altså er milevidt fra at opfylde.

Læs også: Regeringen dropper målet om fordobling af jernbanetrafikken

Det bliver kun værre

Udviklingen bliver kun værre i de kommende år, forudser transportforsker Harry Lahrmann, Aalborg Universitet. Han var bl.a. medlem af den forrige regerings Trængselskommission, hvis anbefalinger om bl.a. roadpricing i store træk blev smidt i skraldespanden.

Den nuværende Venstre-regering har i stedet besluttet at sænke registreringsafgiften fra 180 til 150 procent.

»Det går stik imod, hvad vi sagde, at man skulle gøre,« konstaterer Harry Lahrmann.

Han forudser, at der vil komme flere biler på vejene på grund af de lavere afgifter. Men det var sandsynligvis sket alligevel, og den største effekt af afgiftslempelsen bliver, at bilerne bliver større, da mikrobilerne i forvejen har lavere afgifter end de 180 procent.

Rekord i bilsalget

Bilsalget er også på vej til at sætte rekord. For første gang nogensinde ventes det, at danskerne vil købe over 200.000 nye biler i år, og gamle biler bliver ikke kasseret i samme omfang.

»Bilerne er historiske billige, og det ville hjælpe, hvis de blev lidt dyrere,« siger han med henvisning til, at transportens andel af Danmarks CO2-udslip stiger og stiger, hovedsageligt på grund af vejtrafikken.

De biler, der bliver købt nu, forsvinder jo ikke. Derfor sidder vi i saksen de næste 10-15 år,« konstaterer Harry Lahrmann.

Han henviser dermed til, at det bliver umuligt at få bilerne væk fra vejene igen.

»Det er klart, at man kan begrænse skaderne ved at gøre det dyrere at bruge bilerne eller svært at parkere dem på arbejdspladserne. Men alle de virkemidler bliver svækket af, at der kommer flere biler,« siger transportforskeren.

Flere familier får to biler

Han påpeger, at Danmark stadig har relativt færre familier med to biler end andre lande, f.eks. Sverige.

»For 20 år siden krævede det en særlig grund, hvis en familie havde to biler. Den ene voksne tog cyklen eller måske bussen. Nu går vi mod, at flere og flere familier får to biler,« siger Harry Lahrmann.

»Det er en skam, at det er så svært at få politikerne til at tænke strategisk. Det samme med kørselsafgifterne. Vi kunne ikke engang få dem til at lave et forsøg, selv om det var så neutralt, som det kunne være.«

Bustransporten er også faldet de seneste år, men opgøres ikke på kvartalsbasis. Antallet af cyklister er faldet i år, men steget årene før, og tallet varierer ifølge Vejdirektoratets opgørelser mere end biltrafikken.