1,2 milliarder kroner mindre skal DSB klare sig med i de kommende fire år. Det er en konsekvens af den erhvervspakke, som regeringen søndag blev enig med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om.

Aftalen sætter en stribe støtteordninger i gang, samtidig med at den udfaser, fjerner eller mindsker en stribe afgifter. Det gælder f.eks. strøm til opvarmning, nødder og nogle typer af alkohol.

Læs også: Lavere pris på elvarme skal sætte skub i små og store varmepumper

En del af pengene henter blå blok og Radikale Venstre hos DSB. Statsbanerne får reduceret sin betaling for at køre de danske tog i alle årene frem til 2021. Det største fald i tilskuddet sker i 2021 og er på 380 millioner kroner.

DSB skal stadig leve op til den kontrakt med staten, som rød blok nåede at indgå, inden Venstre-regeringen tog over efter valget i 2015. Dog giver den nye aftale statsbanerne »friere rammer til at generere indtægter fra kommerciel ejendomsudvikling,« som der står i aftaleteksten.

DSB får også lov til at »udvikle og lancere mere enkle og kommercielt attraktive billetprodukter,« står der i teksten, uden at det er specificeret, hvad der er i dag forhindrer DSB i at gøre det mere attraktivt at tage toget.

Det kan godt blive brug for. DSB's kvartaltsregnskab, som kom i sidste uge, viser, at stadigt færre danskere for første gang i årevis vælger toget. Størst er problemet på S-togsnettet i København, som har været ramt af sporarbejde og koks med nye signaler.

Også regionaltogene på Sjælland har dog færre pendlere med.

Samtidig stagnerer antallet af togpassagerer over Storebælt, og her forventer DSB øget konkurrence fra privatbiler, samkørselstjenester og busser, når taksten sænkes med 25 procent næste år.

Desuden fortsætter biltrafikken sin fremgang og steg knap 2 procent i første halvår, viser tal fra Vejdirektoratet (Excel).

DSB har stort overskud

Økonomisk går det derimod godt for DSB, som har optjent et overskud på næsten 600 mio. kr. alene i årets første ni måneder. Administrerende direktør Flemming Jensen har således flere gange luftet en plan om at kunne køre helt uden statstilskud i 2030.

Planen og besparelserne er blandt andet DSB's forsøg på at dæmme op for den omfattende udlicitering af jernbanen, som tidligere stod øverst den borgerlige regerings dagsorden.

Læs også: Regeringen udskyder sin store udlicitering af togdriften

De få røde politikere, som har angrebet besparelserne hos DSB, bliver også mødt med argumentet om, at besparelsen er DSB's egen plan.

Radikal ordfører: Nye tog giver besparelser

Mest i vælten, i hvert fald på Twitter, er den radikale transportordfører, Andreas Steenberg. Han bliver blandt andet spurgt af en lokal SF-formand, om ikke DSB kunne have fået lov til at beholde sit overskud og så benyttet pengene til at udvikle togdriften.

»Når DSB selv siger, at de kan spare uden færre tog, hvorfor så ikke?« lyder et af hans svar. »Det er rimeligt veldokumenteret, at nye eltog og nye tog giver en besparelse.«

Overskud i år indtil videre på godt 600 mio. Virkelighed nok? — Andreas Steenberg (@a_steenberg) November 12, 2017

Kritikken kommer dog næppe til at forstumme foreløbig. Slet ikke med de udfordringer, som togpendlerne lever med. Der er stadig store udfordringer på jernbanen, også selv om de kun de færreste forsinkelser skyldes forhold, som DSB er herre over.

Her et enkelt tweet fra socialdemokraten Christine Antorini, tidligere undervisningsminister, der normalt ikke blander sig i transportpolitik.