Blot syv måneder efter at den blev afskaffet, kan en kontroversiel form for overvågning af danskernes internettrafik være på vej tilbage. Der er tale om den såkaldte sessionslogning, som har til formål blandt andet at sikre, at internetudbyderne registrerer, hvilke hjemmesider hver enkelt dansker forbinder til.

Internetovervågningen blev indført som en del af den såkaldte logningsbekendtgørelse, der kom efter krav fra EU i kølvandet på terrorbomberne i London i 2005 og som kraftigt øgede overvågningen af alle EU-borgere.

Men selve den omfattende registrering af internettrafik var en særlig dansk opfindelse, som der ikke blev stillet krav om i EU-direktivet.

Logningen var omstridt fra starten. Eksperter kaldte den nyttesløs, da mulighederne for at omgå den var alt for nem. Simpel brug af VPN-forbindelser, Tor-browser eller andre anonymiseringsteknologier ville gøre datasporet ubrugeligt, og samtidigt ville registreringen også være så overordnet, at det var svært helt at se anvendeligheden.

Selvom logningen måske registrerede, at en internetbruger besøgte Youtube.com, så var den ikke i stand til at skelne imellem, om man så Rihanna-videoer eller halshugningsvideoer, hvad der måske ikke gjorde den så egnet i terrorefterforskning.

Fra starten var man fra politisk side da også indstillet på, at der var tale om en ny form for overvågning, og derfor skulle man efter få år se på erfaringerne med værktøjet.

Men evalueringerne blev hele tiden udskudt, og først efter at et politisk flertal tvang regeringen til at iværksætte en evaluering, fremlagde Rigspolitiet resultaterne i 2012.

De viste, at Rigspolitiet kun reelt i én enkelt sag om et indbrud i en netbank havde fundet, at sessionslogninger var brugbare i efterforskningen. De 3,5 billioner registreringer årligt var altså komplet nyttesløse, hvad man reelt havde dækket over i en årrække ved ikke at evaluere det.

Umiddelbart kan det derfor også forekomme en smule absurd, at man blot syv måneder efter at have afskaffet overvågningen og fået internetudbyderne til at slette alle data nu har tænkt sig at indføre det igen.

Få detaljer er offentligt kendt, og man bliver ikke meget klogere af justitsminister Mette Frederiksen, der kun vil svare på spørgsmål skriftligt.

»I dag anvender kriminelle ofte telefoner og internet til at organisere kriminalitet. Derfor er det afgørende, at politiet har de nødvendige værktøjer til at bekæmpe kriminalitet. Det er samtidig afgørende, at logningsreglerne også sikrer hensynet til borgernes grundlæggende rettigheder,« skriver ministeren og understreger, at regeringen endnu ikke har lagt sig fast på den endelige model.

At kriminelle bruger internettet er måske ikke så overraskende, mens »de nødvendige værktøjer« vel må afhænge af, at de på trods af de elendige erfaringer kan redegøre for den nye strenge nødvendighed.

Her er det værd at bemærke, at PET i 2012 om sessionslogning selv udtalte i evalueringsrapporten, at det kun »i meget begrænset omfang har været relevant at indhente sådanne oplysninger i forbindelse med efterforskning«.

Som Information kunne beskrive fredag, lægges der dog også op til en potentielt forøgelse af overvågningen i det nye forslag.

I et notat fra Rigspolitiet fremgår det, at der lægges op til registreringer af, hvor en mobiltelefon befinder sig, hver gang der oprettes en datatransmission.

Det vil betyde, at for alle de hundredtusinder af danskere, der bruger smartphones og for eksempel har slået push-notifikationer til, vil der ske en kraftig forøgelse af registreringerne og i visse tilfælde en komplet kortlægning af deres bevægelsesmønster.

I den kommende diskussion er der derfor behov for at skelne mellem de to ting: Vil man give politiet en ny og indgribende beføjelse til at registrere alle danskeres bevægelsesmønstre i endnu højere grad, end man gør i dag? Og vil man indføre en form for registrering, som myndighederne allerede en gang har vist, at de ikke kunne finde ud af at håndtere.

I begge tilfælde er der god grund til at være skeptisk.