Hun er ikke som de fleste andre jurastuderende på Københavns Universitet.

I 2011 blev Malou Horsted nemlig mor til Maggie, og det har altid ligget i kortene for Malou, at hun skulle have to børn, inden hun afsluttede sit studie. Og når hun til sommer afleverer sit kandidatspeciale, er planen lykkedes, fordi hun til december endnu engang bliver mor til en lille pige.

Stod det til Københavns Kommune, Miljø- og Fødevareministeriet og Sundheds- og Ældreministeriet var langt flere unge mennesker som Malou Horsted.

Med en ny kampagne forsøger de således at få unge til at overveje at få børn tidligere, end de generelt gør nu.

Kampagnen er et resultat af, at førstegangsforældre i Danmark er blevet ældre og ældre i løbet af de seneste mange år. Jo ældre man bliver, jo mindre bliver chancen også for, at det er muligt at få børn, og ifølge overlæge og chef for Rigshospitalets fertilitetsklinik, Søren Ziebe, er nedsat frugtbarhed en »fuldstændig overset folkesygdom«.

I dag lider 15 procent af danske par af nedsat fertilitet, mens hvert 10. barn fødes med hjælp fra en fertilitetsklinik.

En fordel at få børn tidligt

Når en ung dansk kvinde får sit første barn, var hun i 2014 i gennemsnit 29,1 år, mens hun i gennemsnit var 23,1 år i 1960.

Og ifølge tal fra Københavns Kommune er de førstegangsfødende, der har en længere videregående uddannelse i bagagen, endnu ældre end gennemsnittet. 31,8 år er en kvinde med en lang videregående uddannelse således, når hun første gang bliver mor.

Sundheds- og Omsorgsborgmester i Københavns Kommune, Ninna Thomsen (SF), så gerne, at de unge danskere i højere grad får børn, mens de stadig studerer.

Målet er dog ikke, at alle 25-årige kvinder på de danske universiteter nødvendigvis skal blive gravide lige med det samme.

»Men vi vil gerne have folk til at tage den overvejelse, at det kan være en god idé at få børn, mens man stadig er under uddannelse,« lyder det fra borgmesteren.

Og for de unge studerende er der også en række fordele ved at stifte familie, inden de pludselig skal bruge 37 timer om ugen på at sidde på et kontor.

»Der er ofte langt større fleksibilitet i et studieliv end i et arbejdsliv. Derfor er børnene lettere at passe ind i hverdagen. Og mange føler, at de står bedre på arbejdsmarkedet, hvis de har fået et eller to børn, før de skal søge job, fordi de så sender et signal til arbejdsgiveren om, at de ikke skal tage en barselsorlov,« siger Mette Knudsen, der er rådgivningschef i DJØF.

Økonomien kan spænde ben

For Malou Horsted gav det god mening at blive gravid, selv om hun i 2011 stadig havde lang tid tilbage på skolebænken.

Med drømmen om at blive advokatfuldmægtig inden for områderne rekonstruktion og insolvens kan hun nemlig se frem til travle uger, hvor hun først kommer sent hjem fra kontoret. Og så kan hun ikke gennemskue, hvordan hun skulle få tid til at passe et nyfødt barn.

»Hvis jeg først skulle til at stifte familie, når jeg bliver advokatfuldmægtig, og jeg skal arbejde 50-60 timer om ugen, så kan jeg slet ikke se, hvordan jeg skulle få tid til at passe helt små børn. Jeg kan ikke engang se, hvornår der skulle være tid til at lave børnene,« siger hun.

Fordi Malou i de seneste 10 år har drevet sin egen virksomhed, har hun altid haft styr på økonomien. Men sådan er virkeligheden ikke for en hel del af de studerende, som ikke har anden indtjening end deres SU.

Mange af disse studerende vil gerne have styr på økonomien, inden de skal stifte familie, så de slipper for at bo til leje på et klubværelse, hvor babyen ikke kan falde i søvn på grund af overboens dunkende bas.

»Mange studerende har en økonomi, der måske ikke egner sig til at få et barn, og langt de fleste vil både have bedre boligforhold og flere penge mellem hænderne, når de er færdige på studiet og har fået et arbejde,« siger Mette Knudsen.

En stressende kampagne

23-årige Lasse Baggesen studerer sociologi på Københavns Universitet, og han er en af dem, som gerne vil vente med at blive far, til han bliver lidt ældre.

Selv afviser han ikke, at han bliver 37, inden han får sit første barn. Og den nye kampagne provokerer Lasse Baggesen lidt, fordi han og mange af hans medstuderende på ingen måde er klar til at tage sig af et lille barn.

»Det handler jo om noget så gammeldags, som at man skal kunne forsørge sin familie og tage ansvar for sit barn. Der giver det bare bedst mening at have overstået sin uddannelse og have en fast indkomst,« siger han.

Og selv om Malou Horsted selv har fået et barn under sin studietid, er hun heller ikke udpræget begejstret for den nye kampagne fra Københavns Kommune og de to ministerier, fordi hun mener, at den kommer til at stresse en masse mennesker, der endnu ikke er klar til rollen som forælder.

»Mange af dem, jeg læser med, har hverken deres egen lejlighed eller en fast kæreste. Når man ikke har det og samtidig har en lav indtægt, kan jeg godt forstå, hvis man ikke er klar til at få børn,« siger hun.