De danske logningsregler er i strid med EU-retten, og i over ti år er revisionen af dem blevet udsat igen og igen. Alligevel foreslår den konservative justitsminister, Søren Pape Poulsen, i et nyt lovforslag at udsætte revisionen endnu en gang, selv om regeringen ved, at reglerne er i strid med menneskerettighederne.

Institut for Menneskerettigheder har tidligere kritiseret regeringen og presset på for at få gennemført revisionen, men efter det nye forslag om at udsætte den – for syvende gang – skærper Institut for Menneskerettigheder kritikken i et høringssvar til lovforslaget. Instituttet vil nu have logningsreglerne helt ophævet og et stop for det, instituttet kalder »ulovlig overvågning af den danske befolkning«.

»Uanset hvor længe justitsministeren venter, så kommer EU-Kommissionen ikke til at omgøre EU-Domstolens dom. Generel logning er et afsluttet kapitel, og det er på tide, at vi efterlever EU-Domstolens dom og ophæver de danske logningsregler,« siger Anja Møller Pedersen fra Institut for Menneskerettigheder.

Den dom, Anja Møller Pedersen her henviser til, er den såkaldte Tele2 Sverige-sag fra december 2016. Den fastslog, at generel logning – altså generel registrering af teledata – uden undtagelse er i strid med EU’s grundlæggende rettigheder angående privatliv og databeskyttelse.

De udskældte logningsregler betyder konkret, at hver gang, man foretager et opkald fra sin telefon, så registrerer teleselskaberne, hvem man taler med, hvornår og hvor længe man gør det, og hvor man befinder sig. Det samme gælder, når man sender en besked, går på internettet eller sender en e-mail. Teleselskaberne gemmer oplysningerne, så politiet kan få adgang til dem på et senere tidspunkt.

Ulovlig logning Hver gang, du foretager et opkald fra din telefon, registrerer teleselskaberne, hvem du taler med, hvornår og hvor længe du gør det, og hvor du befinder dig. Det samme gælder, når du sender en besked, går på internettet eller sender en e-mail. Så har teleselskaberne nemlig oplysningerne, hvis politiet skulle få brug for dem på et senere tidspunkt.

Men det er i strid med menneskerettighederne og derfor ulovligt. EU-Domstolen afsagde i december 2016 dom i den såkaldte Tele2 Sverige-sag og fandt, at generel logning (dvs. generel registrering af teledata) uden undtagelse er i strid med EU’s grundlæggende rettigheder angående privatliv og databeskyttelse.

Det betyder, at de danske logningsregler er i strid med EU-retten.

Dommen forhindrer ikke målrettet logning, dvs. logning, der er afgrænset til data vedrørende et bestemt tidspunkt og/eller geografisk område og/eller en personkreds, som på den ene eller anden måde kan have forbindelse til alvorlig kriminalitet.

Også IT-Politisk Forening kalder i sit høringssvar statens fortsatte masseovervågning for »en krænkelse af borgernes grundlæggende rettigheder til privatliv, beskyttelse af personlige oplysninger og ytringsfrihed«.

Trods kritikken lader Justitsministeriet den ulovlige logning fortsætte, og den nye udsættelse af revisionen er den anden efter EU-dommen i 2016. Iføge EU-domstolens praksis skulle medlemsstaterne ellers så hurtigt som muligt iværksætte foranstaltninger til, at EU-dommen bliver efterlevet.

Justitsministeriet lægger vægt på, at EU-Kommissionen er orienteret om, at Danmark – og andre EU-lande – ikke har ændret deres logningsregler endnu, »hvilket ikke har givet kommissionen anledning til bemærkninger«, skriver ministeriet i et skriftligt svar til Information.

Ministeriet bemærker, at »der ikke er nogen bestemt EU-retlig frist for, hvor hurtigt medlemsstaterne skal tage højde for en dom fra EU-domstolen«, når der er tale om en såkaldt præjudiciel sag vedrørende en anden medlemsstats lovgivning.

Vigtig terrorbekæmpelse

Justitsminister Søren Pape Poulsen meddeler i det skriftlige svar, at det er nødvendigt at fortsætte logningen:

»Ved terrorangreb, bandeskyderier og andre alvorlige forbrydelser er det afgørende for politiet og PET, at de efter en retskendelse kan få lov til f.eks. at se teleselskabernes information om, hvem der har været i nærheden af gerningsstedet. Det gælder ikke kun i Danmark, men på tværs af EU.«

Ministeren henviser til, at der lige nu er et omfattende fælles arbejde i gang i EU om »hurtigst muligt« at følge op på EU-dommen. EU-Kommissionen arbejder på nogle fælles retningslinjer, og det arbejde vil regeringen afvente.

»Det er vigtigt, at de danske regler både tager højde for EU-dommen og giver politiet og PET de redskaber, der skal til for at bekæmpe alvorlig kriminalitet og terror. Samtidig skal databeskyttelsen være i orden, ligesom telebranchen ikke skal pålægges unødige byrder,« lyder det fra Søren Pape Poulsen.

På tværs af EU har der været stor modstand mod at ophæve nationale logningsregler. Logning sætter politiet i stand til at fastslå, hvem man har kommunikeret med, hvornår man har kommunikeret, og hvor man har befundet sig. Og i modsætning til politiets øvrige – målrettede – efterforskningsredskaber omfatter logning uden undtagelse alle borgere.

Logningen har således den fordel for politiet, at der gives adgang til oplysninger om den kommunikation, borgeren foretog, før vedkommende kom under politiets mistanke. Og derfor er logningen ifølge myndighederne særligt værdifuld. EU-Domstolens afgørelse vil i den optik fjerne et nødvendigt middel til bekæmpelse af alvorlig kriminalitet.

Skadeligt i et demokrati

Institut for Menneskerettigheder anerkender, at de nuværende logningsregler er et stærkt middel til at bekæmpe alvorlige kriminalitet.

»Men det er også derfor, at logning er så skadeligt for et demokratisk samfund,« siger Anja Møller Pedersen.

»Generel logning indebærer reelt overvågning af hele den danske befolkning og udgør dermed et alvorligt indgreb i alle borgeres ret til privatliv og databeskyttelse, uanset om den enkelte borger har, eller nogensinde vil få forbindelse til kriminalitet. Det er et alvorligt problem.«

Instituttet henviser til, at logningen kan svække fundamentale demokratiske rettigheder.

»Det kan give os følelsen af at være under konstant overvågning. Det kan få os til i ringere grad at gøre brug af vores demokratiske rettigheder og udtale os mindre frit,« siger Anja Møller Pedersen og minder om, at historien har vist forfærdelige eksempler på, at overvågning er blevet brugt til at undertrykke visse meninger og forfølge særlige grupper.

»Og det er selvfølgelig også noget, vi skal være opmærksomme på, når vi skal målrette logningen. At vi ikke rammer visse grupper uforholdsmæssigt hårdt.«

Ønske om udløbsdato

I lighed med Institut for Menneskerettigheder finder IT-Politisk Forening det »meget utilfredsstillende, at revisionen af de danske logningsregler udskydes endnu engang«, siger formand Jesper Lund.

»Der er tale om, at staten opretholder en masseovervågning, som jævnfør Tele2-dommen udgør en krænkelse af borgernes grundlæggende rettigheder til privatliv, beskyttelse af personlige oplysninger og ytringsfrihed.«

IT-Politisk Forening foreslår, at der sættes en udløbsdato på de ulovlige regler, så de eksempelvis ophæves med virkning fra den 1. juli 2019.

»Det er om 16 måneder, og det må give Justitsministeriet tilstrækkelig tid til at udarbejde bestemmelser om en målrettet logningsordning, som respekterer grundlæggende rettigheder,« siger Jesper Lund.

Syvende udskydelse af revision af logningen Fra logningspligtens indførelse har det været en betingelse, at reglerne skulle ændres. Bekendtgørelsen blev til efter mange års forhandlinger – fra den første varsling med antiterrorloven i 2001 og den færdige logningsbekendtgørelse fem år senere i 2006. Det var svært at blive enige om teknikken, og politisk var logningsbekendtgørelsen omdiskuteret.

De lange forhandlinger udmøntede sig i en aftale om en en dansk logningspligt. Retsplejelovens paragraf 786, stk. 4, blev indført ved paragraf 2 i lov nr. 378 af 6. juni 2002, som trådte i kraft den 15. september 2007.

Den nye bestemmelse lød: Det påhviler udbydere af telenet eller teletjenester at foretage registrering og opbevaring i et år af oplysninger om teletrafik til brug for efterforskning og retsforfølgning af strafbare forhold. Justitsministeren fastsætter efter forhandling med ministeren for videnskab, teknologi og udvikling nærmere regler om denne registrering og opbevaring.

Ifølge lovens paragraf 8 skulle justitsministeren i folketingsåret 2005-06 fremsætte forslag til revision af retsplejelovens paragraf 786, stk. 4. Det blev imidlertid udskudt til folketingsåret 2009-10. Det var første gang revisionen blev udskudt. Også revisionsbestemmelsen, der var en forudsætning for indførelsen af logningspligten i 2002, blev ændret, og revisionen er efterfølgende blevet udskudt yderligere seks gange i en periode på over ti år. Senest ved lov nr. 673 af 8. juni 2017.

Hver af disse udskydelser har haft forskellige grunde. Den seneste udskydelse og udskydelsen fra juni 2017 adskiller sig fra de forrige, fordi regeringen er klar over, at de danske logningsregler er i strid med EU’s grundlæggende rettigheder.