Der findes to versioner af »Analyse af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse«.

Analysen er skrevet af Udlændinge- og Integrationsministeriet og Undervisningsministeriet og har været udgangspunktet for en uges voldsom debat om integration af de såkaldte tredjegenerationsindvandrere.

Den første version af analysen er dateret oktober 2018. Berlingske fik den tilsendt i forrige uge og interviewede på den baggrund integrationsminister Inger Støjberg (V) og undervisningsminister Merete Riisager (LA). De konkluderede i fællesskab, at tredjegenerationsindvandrere ikke er bedre integrerede i Danmark end andengenerationsindvandrere.

Den anden version er dateret december 2018 og blev offentliggjort mandag.

En aktindsigt, som Berlingske har begæret, viser nu, at Danmarks Statistik torsdag i sidste uge problematiserede formuleringer i analysen over for Udlændinge- og Integrationsministeriet. Herefter ændrede ministerierne analysen, idet de tilføjede forbehold og ændrede formuleringer. Berlingske blev ikke orienteret om justeringerne.

Kritikere har siden offentliggørelsen af den første version af analysen indvendt, at det er for bombastisk eller decideret forkert at konkludere på baggrund af rapporten, at integrationen er gået i stå fra anden til tredje generation af indvandrere.

Torben Tranæs, der er forskningsdirektør ved VIVE (Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd) og økonomisk vismand, fastholder at »rapporten beskriver en udvikling, som er bekymrende«. Han har både gennemgået den oprindelige og den nye version af rapporten.

Diskussionen er med andre ord både kompliceret og følsom.

Berlingske retter nu den oprindelige artikel og beklager fejl i dækningen af analysen. Samtidig gøres herunder rede for forløbet.

FAKTA Berlingske retter Berlingske har begået fejl i artiklen »Efter rapport om tredjegenerationsindvandrere: Vi har abonneret på et helt forfejlet syn«, der online har haft overskriften »Indvandrerne fik børn, der fik børn - og de halter stadig efter«. Artiklen blev publiceret digitalt 16. december 2018 og på print dagen efter.



Artiklen tager udgangspunkt i »Analyse af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse«, der er skrevet af Udlændinge- og Integrationsministeriet og Undervisningsministeriet. Berlingske skriver, at rapporten fastslår, »at tredjegenerationsindvandrerne ikke får bedre karakterer i folkeskolen end generationen før dem. At der ikke er flere, som færdiggør en ungdomsuddannelse. Og at der ikke er flere, som får et arbejde.« Det er forkert. Rapporten sammenligner ikke generationer, men jævnaldrende børn og unge, som i dag er indvandrere, efterkommere af indvandrere eller børn af efterkommere. Berlingske skriver, at Danmarks integrationspolitik i årtier har været bygget op om troen på, at med den rette hjælp vil indvandrere og deres efterkommerne generation for generation falde til. Og at en ny undersøgelse rammer en pæl gennem den forestilling. Det er en tolkning. Berlingske burde have skrevet, at interationsminister Inger Støjberg (V) og Merete Riisager (LA) læser analysen på den måde. Berlingske burde i højere grad have nævnt og betonet analysens forbehold. F.eks. er der endnu forholdvis få børn af efterkommere i Danmark. Og de børn af efterkommere, som indgår i analysen, ofte har unge mødre, hvilket kan give dem en anden social profil end børn, der er indvandrere eller efterkommere.

Berlingske interviewede udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg (V), og undervisningsminister, Merete Riisager (LA), og skrev artiklen på baggrund af en analyse, som siden er blevet justeret. I den endelige version af analysen optræder flere forbehold og sproglige ændringer. Det ændrer dog ikke ved, at det er Berlingskes pligt at oplyse offentligheden korrekt. Berlingske beklager. FOLD UD FOLD UD

»Konklusionerne trækkes hårdere op, end datagrundlaget kan give anledning til«

Kontorchef i Danmarks Statistik, Henrik Bang, advarede i en e-mail 13. december en souschef i Udlændinge- og Integrationsministeriet mod flere formuleringer og sammenstillinger i analysen, viser aktindsigten. Henrik Bang opsummerer til sidst, at det er Danmarks Statistiks vurdering, »at der nogle steder i rapporten gøres væsentlige metodiske fejlslutninger, som betyder, at konklusionerne trækkes hårdere op, end datagrundlaget kan give anledning til«.

Henrik Bang fremhæver blandt andet, at begreber som førstegenerationsindvandrere, andengenerationsindvandrere og tredjegenerationsindvandrere »giver anledning til analytiske fejlslutninger«. Han understreger, at en sammenligning af efterkommere og børn af efterkommere ikke er en sammenligning af børn af efterkommere og deres forældre.

Ministeriet retter analysen, inden den publiceres 17. december. Eksempelvis rettes sætningen: »Forskningen peger således på, at der kan være risiko for ‘negativ integration’, hvor efterkommere (...) klarer sig dårligere end deres forældre«.

I anden version af analysen er ordet »forældre« slettet. Desuden har ministerierne tilføjet et forbehold i sætningen:

»Forskningen, der dog ikke præcist anvender de danske begreber indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere, peger således på, at der kan være risiko for ‘negativ integration’, hvor efterkommere (...) klarer sig dårligere end indvandrere«.

Flere steder i analysen ændrer ministeriet også formuleringer om »1., 2. og 3. generationsindvandrere«, så der i stedet står: »indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere«.

Fem enslydende forbehold er kopieret ind i endelig rapport

Ministeriet ændrer både analysens indledning og resumé, så sproget blødes op, og der tilføjes forbehold, som det ses af faktaboksen.

FAKTA Fakta, Eksempler på forskel mellem 1. og 2. version af analysen I indledningen i 1. version står der følgende: »De danske data på området peger på, at børn af efterkommere ikke nødvendigvis klarer det bedre end den forrige generation, faktisk i nogle tilfælde dårligere. Denne konklusion skal dog tages med et vist forbehold, da der fortsat kun er forholdsvis få børn af efterkommere i Danmark.« I indledningen i 2. version er det ændret til følgende: »De danske data på området peger desuden på, at børn af efterkommere ikke nødvendigvis klarer det bedre end efterkommere. På enkelte parametre klarer de det faktisk dårligere, mens de på andre parametre klarer sig bedre. Denne konklusion skal læses med det forbehold, at der fortsat kun er forholdsvis få børn af efterkommere i Danmark, og at de endnu er en meget ung gruppe. Konklusionen skal endvidere ses i lyset af, at indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland.« I resuméet i 2. version er der tilføjet følgende afsnit, som ikke indgår i første version: »Sammenligningen mellem børn af efterkommere, efterkommere og indvandrere skal læses med det forbehold, at de tre befolkningsgrupper er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland. Det skal også bemærkes, at der ikke er tale om en sammenligning af børn, deres forældre og deres bedsteforældre, dvs. 3 generationer, som er i familierelation til hinanden. Sammenligningen sker mellem tre befolkningsgrupper – indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere.« FOLD UD FOLD UD

Derudover vælger ministeriet at kopiere en helt enslydende sætning ind fem steder undervejs i den endelige version af analysen. Sætningen er endnu et forbehold, der lyder:

»Sammenligningen mellem børn af efterkommere, efterkommere, indvandrere og personer med dansk oprindelse skal læses med det forbehold, at befolkningsgrupperne er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland.«

Denne sætning optræder ikke i den første version af analysen.

Berlingske er ikke blevet gjort opmærksom på hverken advarslen fra Danmarks Statistik eller ændringerne i analysen.

En pressemeddelelse om generationer

I et interview uddyber kontorchef ved Danmarks Statistik Henrik Bang sine pointer fra mailen. Han forklarer, hvorfor Danmarks Statistik mener, ministeriernes anvendelse af generationsbegrebet i første udgave af analysen er forkert:

»Hvis du tager alle dem, der er efterkommere, og sammenligner med dem, der er børn af efterkommere, så sammenligner du en stor gruppe med en anden stor gruppe, men det er ikke børn og deres forældre. Når man taler om generationer, så får man jo det indtryk, at man sammenligner barnet med far og mor. Men det gør man ikke, når man gør det på den her måde,« siger han.

Trods advarslen fra Danmarks Statistik fastholder ministerierne generationsbegrebet i indledningen på deres pressemeddelelse om analysen. Overskriften lyder: »Tredjegenerationsindvandrere klarer sig ikke bedre end anden generation«.

Henrik Bang fortæller, at en analyse fra Danmarks Statistik sidste år viste, at børn af efterkommere klarer sig lidt bedre i skolen end efterkommere, hvis man tager højde for, hvilke lande de kommer fra. Deres karakterer er dog fortsat lavere end børn med dansk oprindelse.

Berlingske har bedt Undervisningsministeriet om et interview, hvor ministeriet forholder sig til, hvorfor rapporten blev ændret i 11. time, og hvorfor ministeriet ikke orienterede Berlingske.

Undervisningsministeriet svarer skriftligt:

»Undervisningsministeriet samt Udlændinge- og Integrationsministeriet foretog på baggrund af dialog med Danmarks Statistik en endelig redigering af analysen af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse frem mod offentliggørelse. I den forbindelse blev bl.a. nogle forbehold skrevet tydeligere frem. Disse forbehold fremgik allerede af det rapportudkast, som Berlingske havde modtaget, og som Undervisningsministeriet gerne havde uddybet nærmere, hvis Berlingske havde efterspurgt dette.«

Svaret fortsætter:

»Det blev desuden præciseret, at de tre grupper, som sammenholdes i rapporten (indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere) er sammensat forskelligt for så vidt angår oprindelsesland, hvilket er relevant at være opmærksom på ifm. læsningen af rapporten. Det ændrer dog ikke ved, at konklusionerne i rapporten er de samme.«

På den første udgave af analysen står der ingen steder, at det er et udkast. Ministeriets pressemedarbejdere har heller ikke på noget tidspunkt oplyst, at det skulle være tilfældet.

Berlingske retter

Hos Berlingske siger chefredaktør Tom Jensen følgende:

»Det her forløb er ærgerligt, for det betyder, at vi i mandags er endt med at lave journalistik på et ufuldstændigt grundlag. Hvis vi havde kendt til de ændringer, der er lavet i rapportens udgave nummer to, havde vi givetvis skrevet historien anderledes med flere forbehold og en mere forsigtig tolkning. Og vi havde undgået at lave den regulære fejl, som vi laver i spørgsmålet om generationer,« tilføjer han.

Berlingskes chefredaktør mener, diskussionen om analysen ender med at skygge for en diskussion af analysens egentlige indhold.

»Det er især ærgerligt, fordi der i kernen af den her historie faktisk er en væsentlig historie om manglende integration for en bestemt del af efterkommernes børn. Det er ærgerligt, at diskussionerne om rapporten og dermed vores journalistik kommer til at skygge for det,« siger han.

På grund af en tidlig deadline på søndagens printavis, bringes denne artikel først på print mandag.

FAKTA Eksempler på forskelle mellem analyserne Herunder kan du læse flere eksempler på forskelle mellem version et og to af »Analyse af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse«: Analyse 1: Der ses i denne analyse nærmere på gruppen ’Børn af efterkommere’, også kendt som 3. generationsindvandrere. Analyse 2: Der ses i denne analyse nærmere på gruppen ’Børn af efterkommere’. Analyse 1: Som udgangspunkt må det forventes, at forskellen mellem 1., 2. og 3. generationsindvandrere gradvist indsnævres, når der ses på (...) Analyse 2: Som udgangspunkt må det forventes, at forskellen mellem indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere gradvist indsnævres (..) Analyse 1: Denne analyse viser imidlertid, at det ikke nødvendigvis er tilfældet. Forskningen peger således på, at der kan være risiko for ’negativ integration’, hvor efterkommere, der vokser op i socialt udsatte familier og boligområder, klarer sig dårligere end deres forældre. Og de danske data på området peger på, at børn af efterkommere ikke nødvendigvis klarer det bedre end den forrige generation, faktisk i nogle tilfælde dårligere. Denne konklusion skal dog tages med et vist forbehold, da der fortsat kun er forholdsvis få børn af efterkommere i Danmark. Analyse 2: Denne analyse viser imidlertid, at det ikke nødvendigvis er tilfældet. Forskningen, der dog ikke præcist anvender de danske begreber indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere, peger således på, at der kan være risiko for ’negativ integration’, hvor efterkommere, der vokser op i socialt udsatte familier og boligområder, klarer sig dårligere end indvandrere. De danske data på området peger desuden på, at børn af efterkommere ikke nødvendigvis klarer det bedre end efterkommere. På enkelte parametre klarer de det faktisk dårligere, mens de på andre parametre klarer sig bedre. Denne konklusion skal læses med det forbehold, at der fortsat kun er forholdsvis få børn af efterkommere i Danmark, og at de endnu er en meget ung gruppe. Konklusionen skal endvidere ses i lyset af, at indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland. Analyse 1: Udenlandske studier indikerer, at hvis efterkommere ikke opnår middelklassestatus, kan det føre til stagnation eller ligefrem negativ integration i de fremtidige generationers uddannelsesmæssige og økonomiske forudsætninger. Analyse 2: Udenlandske studier, der dog ikke præcist anvender de danske begreber, indikerer, at hvis efterkommere ikke opnår middelklassestatus, kan det føre til stagnation eller ligefrem negativ integration i de fremtidige generationers uddannelsesmæssige og økonomiske forudsætninger. Analyse 1: Generelt klarer pigerne sig bedre end drengene til den nationale test i 2. klasse og ved prøverne i 9. klasse, både når der ses på 1., 2. og 3. generation og personer med dansk oprindelse. Analyse 2: Generelt klarer pigerne sig bedre end drengene til den nationale test i 2. klasse og ved prøverne i 9. klasse, både når der ses på indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere. Analyse 1: Andelen af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, der hverken har tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelsessystemet, er lige så høj som andelen af ikke-vestlige efterkommere. Tallene tyder på, at det primært er drenge/unge mænd, der hverken er i beskæftigelse eller uddannelse. Analyse 2: Børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse har i samme grad som efterkommere med ikke-vestlig oprindelse hverken tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelsessystemet. For de 20-24-årige drejer det sig om knap hver fjerde, der hverken har tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelsessystemet. Det er primært drenge/unge mænd, der hverken er i beskæftigelse eller uddannelse. Sammenligningen mellem børn af efterkommere, efterkommere og indvandrere skal læses med det forbehold, at de tre befolkningsgrupper er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland. Det skal også bemærkes, at der ikke er tale om en sammenligning af børn, deres forældre og deres bedsteforældre, dvs. 3 generationer, som er i familierelation til hinanden. Sammenligningen sker mellem tre befolkningsgrupper – indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere. Analyse 1: Når man ser på gruppen af indvandrere og de næste generationer, skal man være opmærksom på, at hovedparten af indvandrerne er kommet til Danmark inden for de seneste årtier. Analyse 2: Når man ser på gruppen af indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere, skal man være opmærksom på, at hovedparten af indvandrerne er kommet til Danmark inden for de seneste årtier. Analyse 1: Børn af efterkommere adskiller sig ligeledes i forhold til oprindelsesland fra indvandrere og efterkommere med ikke-vestlige oprindelse, idet 41 pct. og 21 pct. har henholdsvis tyrkisk eller pakistansk baggrund, Analyse 2: Børn af efterkommere adskiller sig ligeledes fra indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse i forhold til oprindelsesland, idet 41 pct. og 21 pct. har henholdsvis tyrkisk eller pakistansk baggrund, jf. figur 5. Det er en større andel end for både indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse. Herunder kan du læse eksempler på tilføjelser i den endelige version af analysen: Ovenstående forklaringer skal dog ses i sammenhæng med, at selve stigningen i antallet af efterkommere på de ældre alderstrin også kan være en forklaring på, at den gennemsnitlige fødselsalder blandt mødre til børn af efterkommere stiger. I 2018 er der således betydelig flere potentielle mødre på de ældre alderstrin blandt efterkommere, end der var for 25 år siden. Det kan i sig selv være med til at trække gennemsnitsalder ved førstegangsfødsel op. Derudover har sammensætningen af gruppen af efterkommere og børn af efterkommere med hensyn til oprindelsesland også forandret sig over tid og kunne være en del af forklaringen på udviklingen i mødrenes gennemsnitsalder ved førstegangsfødsel.

Sammenligningen mellem børn af efterkommere, efterkommere, indvandrere og personer med dansk oprindelse skal læses med det forbehold, at befolkningsgrupperne er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland. FOLD UD FOLD UD

Den nye version af rapporten dateret »December 2018« kan læses her.

Den gamle version af rapporten dateret »Oktober 2018« kan læses her (læser du på en mobil, skal du trykke i det grå felt for at aktivere dokumentet):