Da Nordjyllands Politi en tidlig morgen 2. februar 2017 anholdt SA og IV, fik de et par rumænere i nettet, som var dømt for grove lovovertrædelser i Rumænien.

SA for vold med døden til følge og IV for et groft røveri.

Derfor havde de rumænske myndigheder også udstedt en europæisk arrestordre på dem med krav om udlevering til straffuldbyrdelse.

Det var blot en formsag.

Men godt fire måneder senere blev de to kriminelle rumænere alligevel sat på fri fod igen i Aalborg. En situation, som retsordførere og justitsministeren nu kalder skiftevis »rablende skør«, »fra en anden planet« og »uacceptabel«.

Dom i Højesteret

Mens de to rumænere sad fængslet i Aalborg, afsagde Højesteret en dom, der skulle blive deres udvej.

31. maj besluttede Højesteret, at de fire kriminelle rumænere ikke skulle udleveres til Rumænien, da der ikke kunne stilles garanti for, at de ville afsone under ordentlige forhold.

Pladsen i flere rumænske fængsler er trang. Og det strider ifølge Højesteret mod Menneskerettighedskonventionens artikel 3 om tortur.

FAKTA Retsgrundlaget - derfor kan man ikke udvise Den Europæiske Menneskerettighedskonvention

Artikel 3

Forbud mod tortur

Ingen må underkastes tortur og ej heller umenneskelig eller vanærende behandling eller straf. Bekendtgørelse af lov om udlevering af lovovertrædere

§ 10 h. Udlevering må ikke finde sted, hvis der er fare for, at den pågældende efter udleveringen på grund af sin afstamning, sit tilhørsforhold til en bestemt befolkningsgruppe, sin religiøse eller politiske opfattelse eller i øvrigt på grund af politiske forhold vil blive udsat for forfølgelse, som retter sig mod hans liv eller frihed eller i øvrigt er af alvorlig karakter.

Stk. 2. Udlevering må endvidere ikke finde sted, hvis der er fare for, at den pågældende efter udleveringen vil blive udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende behandling eller stra f. FOLD UD FOLD UD

22. juni oplyste Rigsadvokaten til anklagemyndigheden i Nordjylland, at man ikke kan nå dertil, hvor man kan godkende en udlevering. Og når der ikke var grundlag for at holde dem fængslet for andet, var sagen »ren procedure«.

23. juni åbnede porten i arresten i Aalborg og en mand dømt for dødsvold og groft røveri blev sat ud i det danske samfund igen.

Ordførere: Det holder ikke

Rigsadvokaten kommenterer aldrig konkrete sager, men oplyser over for Berlingske, at der siden 31. maj har været tale om en håndfuld lignende sager.

Folketingets Retsudvalg var for 14 dage siden i Rumænien, hvor det blandt andet besøgte det rumænske Jilava-fængsel.

Trine Bramsen, Socialdemokratiets retsordfører, kalder historien »skør«, og siger det ligeud:

»Vi har nu en situation, hvor man bare skal skynde sig at flygte til Danmark, hvis man er kriminel rumæner. Det er absurd. Dybt kriminelle mennesker ender med at have lovligt ophold i Danmark. Det er jo nærmest et fristed så,« siger hun og fortsætter:

»Det er rablende skørt, at vi ikke kan udlevere dem til Rumænien, som vi har en udleveringsaftale med, på grund af nogle forhold som intet har med Danmark at gøre. De her kriminelle har intet med Danmark at gøre overhovedet, og så sætter vi dem på fri fod i Danmark,« siger Trine Bramsen.

Retsordfører for Dansk Folkeparti, Peter Kofod Poulsen, kalder situationen »vanvittig«.

»Det er vanvittigt, at vi har fri adgang fra et land, hvor vi ikke kan sende folk tilbage, når de har begået kriminalitet. Det er helt på en anden planet. Vi kan ikke have en situation, hvor folk har fri adgang til Danmark, men hvor vi ikke kan slippe af med dem igen, hvis de begår kriminaliet,« siger han og fortsætter om situationen, som den tegner sig nu:

»Man kan være flabet at sige, at hvis man begår kriminalitet som rumæner, skal man bare tage til et andet land. Det er ikke godt, det er virkelig, virkelig alarmerende det her.«

Rumænerne må få styr på fængslerne, eller leje eller købe en sektion i et andet østeuropæisk land. Og så må regeringen hurtigst muligt få lavet en aftale med Rumænien, så vi bliver fri for at sætte dømte forbrydere på gaden i Danmark, mener Peter Kofod Poulsen.

Debat om menneskerettigheder

Siden dommen i Højesteret har de danske myndigheder da også arbejdet på højtryk for at sikre sig, at dømte rumænere kan sendes til afsoning i det land, hvor de begik deres forbrydelse - Rumænien.

Allerede i juni havde statsminister Lars Løkke Rasmussen et møde om situationen med den rumænske præsident, Klaus Werner Johannis, under et EU-topmøde i Bruxelles.

Både Trine Bramsen og Peter Kofod Poulsen bemærker desuden, at Storbritannien skulle have formået at indgå en aftale med Rumænien om, at udleverede rumænere afsoner under lovlige forhold. En sådan generel garanti har Danmark ikke fået.

Som situationen er dags dato, skal de rumænske myndigheder garantere ordentlige forhold for afsoning i hvert enkelte udleveringssag. Kan de ikke garantere dette, finder udlevering ikke sted.

Rumænien deler dansk interesse

I en kommentar fra den rumænske ambassade lyder det, at Rumænien arbejder på at forbedre forholdene i fængslerne.

»Rumænien deler interessen for at finde løsninger på disse spørgsmål, der overholder europæisk lovgivning, og er i færd med at identificere yderligere foranstaltninger til forbedring af fængselsforholdene,« lyder det.

Justitsminister Søren Pape Poulsen vil nu drøfte sagen med den rumænske justitsminister ved et rådsmøde i næste uge.

»Som jeg tidligere har sagt, er det uacceptabelt, at der ikke kan ske udlevering eller overførsel af kriminelle til Rumænien på grund af fængselsforholdene i landet. Jeg har derfor rettet henvendelse til min rumænske kollega for igen at gøre opmærksom på problemet,« siger Søren Pape Poulsen og fortsætter.

»Jeg har også gjort opmærksom på den garanti, som Storbritannien efter det oplyste har fået fra Rumænien om, at personer, der udleveres eller overføres fra Storbritannien, tilbydes afsoningsforhold, der lever op til menneskerettighederne. Og jeg har udtrykt et klart ønske om, at Danmark tilbydes en tilsvarende garanti.«

Berlingske kender de to rumæneres identitet. Berlingske har forsøgt at få kontakt til dem, men dette er ikke lykkedes. Berlingske ved ikke, hvor de opholder sig i dag.