Tartu ülikooli ja Tallinna ülikooli õppejõud saatsid haridusministeeriumisse minister Mailis Repsile ja üldharidus-, keele- ja noortepoliitika asekantslerile Kristi Vinter-Nemvaltsile pöördumise, milles avaldavad rahulolematust "Lasteaia riikliku õppekava" tööversiooni arendamisprotsessi ja dokumendi sisu kohta, heites ette lausa vastuolu inimõigustega.

Õppejõudude hinnangul ei olnud dokumendi valmimise protsess läbipaistev ega demokraatlik ning selle väljatöötamisse ei kaasatud alushariduse valdkonna ekspertideks aineliitude või ühenduste esindajat ega õpetajahariduse eest vastavate ülikoolide alushariduse valdkonna esindajat.

Pöördumises heidetakse ette, et töörühma koosseis on alushariduse kontekstis arusaamatu ja selle moodustamise protsess ei olnud avalik.

Arusaamatuks peetakse õppekava uue versiooni koostamise lähteülesannet. "Selle asemel, et arendada edasi kehtivat koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava eesmärgiga viia see vastavusse kaasaja ootustega, loodi uus õppekava tööversioon, mille puhul ei ole esitatud uuringuid, põhjendusi ega argumente, mis näitaksid vajadust kehtivast õppekavast kontseptsiooni poolest hoopis erineva õppekava loomiseks," seisab pöördumises.

Vastuolu inimõigustega

Õppejõud leiavad, et dokument on vastuolus Euroopa liidu ja Eesti hariduse strateegiliste dokumentidega ja inimõigustega.

"Uue õppekava tööversioonis on seisukohti, mis on vastuolus inimõiguste ja lapse õigustega, diskrimineerib kaks- ja muukeelseid peresid," märgitakse kirjas ministeeriumile.

Lisaks ütlevad õppejõud, et uus õppekava tööversioon ei ole kooskõlas kehtiva koolieelse lasteasutuse seadusega ning et see on vastuolus Eesti elukestva õppe strateegiaga 2020 ja 2035. aasta haridusstrateegia visioonidokumendiga ning nüüdisaegse õpikäsituse mudeliga. Samuti Euroopa liidu strateegia- ja poliitikadokumentidega.

Õppejõudude kinnitusel ei ole tööversioon kooskõlas tänapäevaste õpikäsituse põhimõtetega, mille eesmärk on kujundada avatud, koostöised, julged, vastutusvõimelised, ennastjuhtivad ja elukestvale õppele orienteeritud õppijad. Tööversioon tugineb nende sõnul täiskasvanukesksele kasvatusele. Nüüdisaegne kvaliteetne alusharidus juhindub aga kogu maailmas lapsest lähtuvast kasvatusest.

Vastuolu teadusuuringute tulemustega

Õppekava tööversiooni teaduspõhisus ja tõenduspõhisus on õppejõudude sõnul küsitavad, sest ühelegi kasutatud allikale ega kasutatud uuringule ei ole viidatud. Paljud esitatud seisukohad ei ole kooskõlas kaasaegsete seisukohtade ja uuringute tulemustega.

Pöördumises rõhutatakse, et õppimine läbi mängu peaks olema alushariduses läbiv põhimõte. Nimetatud dokumendis aga käsitletakse mängu ja õppimist, neid selgelt eristades. Õppekavas kirjeldatakse ainult õppemängu kui ainsat mängu liiki.

"Puudulik arusaam õpikäsitusest tuleb välja üldoskusi käsitlevas osas, mille

struktureerimata loetelu näitab , et puudub arusaam, mis on lapsele eakohane ja oluline," seisab pöördumises.

"Uuringud viitavad sellele, et õpetaja autonoomial on oluline roll õppekava

rakendamisel. Käesolev tööversioon aga kirjutab õpetajale liigse detailsusega ette, mida ja kuidas peab õpetama või milline peab olema õpikeskkond," lisatakse.

Vastuolu Eesti alushariduse seniste suundumustega

1. Koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava (2008) rakendamiseks on loodud

tugimaterjalid. See võimaldab lasteaedadel, kes tuge vajavad, juhiseid kasutada, kuid ei sätesta neid kohustuslikult kõigile, andes õpetajatele pedagoogilist vabadust.

Õppekava uuest versioonist jääb õppejõudude sõnul mulje, et ei usaldata lasteaiaõpetajat kui professionaali, kes on saanud vajaliku ettevalmistuse.

"Seeläbi avaldatakse selle dokumendiga umbusaldust ka lasteaiaõpetajate

ettevalmistusele ülikoolides."

"Eestis tegutsevatele Hea Alguse (Step by Step), Montessori, Waldorfpedagoogika, Reggio Emilia, keelekümbluse, uurimusliku õppe, ettevõtlus- ja õuesõppe ning tervist edendavatele lasteaedadele uue õppekava kasutuselevõtt ei sobi, sest erineb kontseptuaalselt nimetatud pedagoogilistest lähenemistest," tõid õppejõud välja.

Õppejõud leiavad, et ei ole õige ja piisav kajastada õppekavas laste arengut alates 3 aasta vanusest, sest alusharidus on haridus sünnist kooliminekuni.

"Kehtivas õppekavas on õpiväljundid 6 -7aastastele lastele. Küsitav on õppekava tööversioonis esitatud 5-aastase lapse õpitulemuste eesmärk ja vajalikkus."

Pöördumises osundatakse veel, et kasutatud terminoloogia ei vasta kehtivale seadusandlusele ega alushariduse terminoloogiale ja väljenditele. Mõistete selgitused on dokumendis ebajärjekindlad, kohati ebatäpsed ja eksitavad.

Õppejõudude ettepanekud

Õppejõud teevad pöördumises ettepaneku katkestada "Lasteaia riikliku õppekava" tööversiooni arendus, kuna see on kontseptuaalselt ja paradigmaatiliselt sobimatu nüüdisaegse kvaliteetse alushariduse

rakendamiseks.

Pöördumises tehakse ettepanek jätkata tööd kehtiva koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava nüüdisajastamiseks,mille arendamisega tegeles esimene töörühm või algatada uue õppekava väljatöötamine.

"Mõlemal juhul peaks protsess olema demokraatlik. Töörühm peaks koosnema ekspertidest, teadlastest ja praktikutest, kes on pädevad alushariduse valdkonnas. Oluline on kaasata alushariduse ühenduste ja ülikoolide esindajad. Õppekava peab arvestama nüüdisaegsete teadusuuringute ja strateegiliste dokumentidega," võtavad pöördumise õppejõud kokku.

Pöördumise koostasid Tallinna ülikoolist haridusteaduste instituudi direktor Tiia Õun, koolipsühholoogia professor Eve Kikas, alushariduse dotsent

Maire Tuul, eripedagoogika külalislektor Tiiu Tammemäe. Ja Tartu ülikoolist haridusteaduste assistent, haridusteaduste doktorant ja haridusteaduste instituudi asejuhataja õppe alal Pille Nelis, koolieelse lasteasutuse õpetaja õppekava programmijuht ja alushariduse dotsent Merle Taimalu, riikliku õppekava arendamise 1. töörühma liige ja õppekavateooria assistent Maria Jürimäe, eripedagoogika dotsent Marika Padrik, alushariduse assistent ja haridusteaduste doktorant Heily Leola, käsitöö ja kodunduse didaktika assistent Irja Vaas, kunstiõpetuse õpetaja Ave Avalo, eesti keele õpetaja

Ilona Võik, algõpetuse professor Krista Uibu, loodusteaduste didaktika õpetaja ja haridusteaduste doktorant Aigi Kikkas, loodusteaduste didaktika õpetaja Marianne Olbrei ning didaktika ja praktika õpetaja Esta Sikkal.