Postimehe ja BNSi tellitud Kantar Emori uuringust selgub, et EKREt toetab peaaegu iga viies Eesti valimisealine kodanik ehk kokku 22 protsenti. Kui Keskerakonna on nad juba sisuliselt kinni püüdnud (vahe on statistilise vea piirides), pole ka liidrikohal tüüriv Reformierakond kaugel – neid lahutab kaheksa protsendi valijaskonna potentsiaalne toetus. Nii lähedal juhipositsioonile pole EKRE veel kunagi olnud.

Kantar Emori sotsioloogi Aivar Voogi sõnul on EKRE toetuspind hakanud eri sotsiaal-demograafilistes rühmades ühtlustuma (v.a mitte-eestlaste hulgas) ning koondab oma toetajaskonna hulka selgelt enam rahulolematuid praeguse valitsuspoliitikaga (näiteks maksupoliitilised ja regionaalsed otsused).

EKRE esimees Mart Helme sõnas, et nende eesmärk ongi olnud Keskerakonnale järele jõuda. «Reformierakonna puhul ei ole meil illusiooni olnud, et me nüüd nii sujuvalt neist mööda väntaks, aga Keskerakonna puhul oleme pidanud seda võimalikuks,» ütles ta.

Seda, et EKRE valijaskond võiks sama kiiresti, nagu nad erakonna taha koondusid, partei ka hüljata, Helme sõnul siiski välistada ei saa. «Ma kipun siiski arvama, et väga paljud valijad, kes siiamaani ei ole julgenud oma eelistust meie suhtes avalikult väljendada, on hakanud oma hirmudest üle saama ja tunnistama, et on meie toetajad.»

Helme ei arva, et Keskerakond sotsiaaldemokraadid EKRE peamise sparringupartnerina välja vahetaks. Ta sõnas, et vastandumine käib eelkõige konservatiivse rahvusluse ja liberaalse globalismi teljel ning senimaani on viimase lipukandjateks olnud eelkõige sotsiaaldemokraadid. «Sotsid on ka ise end väga selgelt meile vastandanud, aga Reformierakonna ja Keskerakonna puhul on see natuke keerulisem.»

EKRE toetuspind on hakanud eri sotsiaal-demograafilistes rühmades ühtlustuma ja koondab toetajaskonna hulka selgelt enam rahulolematuid. 1304

Reformierakonnaga on Helme sõnul küllaltki suur majanduspoliitiline ühisosa, Keskerakonnaga leitakse aga ühist keelt näiteks regionaalpoliitilistel teemadel.

Ka Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid sõnas, et põhilisteks alternatiivideks jäävad valijatele siiski Keskerakond ja Reformierakond. «EKRE on majanduspoliitiliselt rohkem Reformierakonna väike filiaal,» ütles ta.

Karilaid tõi välja, et pärast Kaja Kallase tulekut Reformierakonna juhiks on vahe Keskerakonna ja Reformierakonna vahel vähenenud. «Keskerakonna reiting, mis on natuke tõusnud, annab meile hea toonuse ja oleme valmis valimisvõitu püüdma,» lausus ta.

Ta sõnas, et vaatab EKRE tugevnemist rahuliku positiivsusega, sest kui varem oli võimalik teha kaksikliite vaid Reformierakonna ja Keskerakonna vahel, siis nüüd on oodata, et pärast riigikogu valimisi on võimalused laiemad.