Megszólalt az Emmi a gender szakról: gazdaságilag nem racionális és nincs rá igény

A minisztérium szerint a társadalmi nemek tanulmánya képzés más szakoktól vesz el erőforrásokat és rontja az egyetemek gazdasági stabilitását.

Gazdaságilag nem racionális és nincs rá igény a magyar munkaerőpiacon – ezzel indokolta az Emberi Erőforrások Minisztériuma, miért szüntetnék meg a képzést a társadalmi nemek tanulmánya mesterszakon. A Zoom.hu kérdésére a tárca sajtóosztálya úgy fogalmazott: joggal lehet feltételezni, hogy a szakot „nem a munkaerőpiac igényeire reagálva hozták létre, és nem azért, hogy gyorsan és közvetlenül hasznosítható tudást kapjanak a hallgatók”.

Ennek némiképp ellentmond, hogy a mesterszakot már bőven a Fidesz-kormány alatt, 2016-ban indították el az Eötvös Loránd Tudományegyetemen. A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság engedélyében is az szerepel, hogy

a program koncepciója világos és releváns, tudományos háttere pedig biztosított.

Hasonló képzés még a Közép-Európai Egyetemen működik Magyarországon, de az amerikai diploma érvényességét nem érintené a mostani rendeletmódosítás.

Ennek ismeretében érthetetlen, miért döntött úgy minden előzmény nélkül a kormány, hogy megszüntetik a szakot, amelyre egyébként az első évben tízen jelentkeztek az elérhető 18 helyre.

Egy napot kaptak

Először a hvg.hu írt róla, hogy az egyetemek a hét elején alig 24 órát kaptak arra, hogy véleményezzék az Emmi és az Igazságügyi Minisztérium rendeletmódosító előterjesztését, amelynek egy pontja kimondja: a jövőben nem indulhat el a képzés. Ráadásul az egyetemeken szabadságolások vannak, ezért kizárt, hogy ennyi idő alatt el tudnák küldeni a véleményüket a minisztériumoknak.

Lapunk is több érintettel próbált beszélni, de vagy nem kívántak nyilatkozni, vagy nem lehetett őket elérni.

Válaszolt viszont az Emberi Erőforrások Minisztériuma, igaz, arra ők sem adtak egyértelmű választ, hogy végleg megszüntetik-e a képzést, és ha igen, akkor milyen határidővel. A hvg.hu úgy tudja, az ELTE-n idén is vettek fel hallgatókat. A jogszabályok alapján ők, illetve azok, akik már hallgatók, befejezhetik a képzést, ám jövőre az egyetem a képzést már nem hirdetheti meg, ha a rendelet hatályba lép.

A tárca a Zoom.hu-nak főleg gazdasági okokkal magyarázta a döntést. Mint írták,

a szakon végzettekre nincs szükség a munkaerőpiacon.

Az is kérdéses, hogy az ilyen deklaráltan és felvállaltan alacsony hallgatói létszámmal indított szakok mennyiben gazdaságosak és fenntarthatóak.

„A képzés más szakoktól vesz el erőforrásokat, rontja az egyetemek gazdasági stabilitását. Az állami közfinanszírozású egyetemeknek mindezt figyelembe kell vennie, mivel ezen felsőoktatási intézmények célja a társadalmi és munkaerőpiaci valós igényeknek való megfelelés” – tették hozzá.

Szálka a kormány szemében

Azt sem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy a társadalmi nemek tanulmánya képzést már régóta bírálják a kormányhoz közel állók. A KDNP ifjúsági szervezete például luxusnak, feleslegesnek és rombolónak nevezte a szakot, Rétvári Bence, az EMMI államtitkára pedig egy írásbeli kérdésre adott válaszában azt fejtegette, hogy a szak tartalma szemben áll mindazzal, amit a kormány értékvilága az emberről vall.

A döntés mégis okozott némi kognitív disszonanciát a kormányoldalon, hiszen péntek délelőtt Bencsik Gábor, a Magyar Krónika főszerkesztője, a Demokrata újságírója vette védelmébe a képzést.

Bencsik szerint a társadalmi nemek tanulmánya nem csak fenimizmusról és a szélsőséges liberalizmusról szól; vannak értékes munkát végző tudományos műhelyek is a területen, amik a közösség jobbítását is szolgálják, azt vizsgálják, hogy a biológiai nem miként jelenik meg a társadalomban.

Arról egyébként, hogy pontosan mit is tanítanak a képzésen, a 444.hu írt hosszú és alapos cikket a szak egyik oktatója, Gregor Anikó szociológus segítségével.

A CEU tanára, Pető Andrea pedig a Facebook-oldalán írta meg véleményét. A szakember úgy fogalmazott: „a kormányrendelet tervezete felsőoktatásba rendeleti úton való durva beavatkozás, mely komoly elemzés és konzultáció nélkül megszüntetne egy egyetemi szakot s ez kihatással lehet a magyar egyetemekre, a felsőoktatás minőségbiztosítására és a felsőoktatás nemzetközi kapcsolataira is”.