Összesen több mint 1200 koncertet tartottak 2018-ban Szegeden, ezzel a számmal pedig Budapest után a városban volt a legtöbb élőzenés fellépés. Fesztiválkoncertekből sem volt hiány, a főváros után itt is Szeged következik – szerepel a ProArt legfrissebb zeneipari jelentésében.

Az előző évhez képest több mint egymilliárd forintos növekedést produkált tavaly a hazai hangfelvétel-iparág, a legnagyobb emelkedést a digitális értékesítések hozták. A 2018-as bevétel 5,6 százalékos növekedést jelent a 2017-es számokhoz viszonyítva. A digitális értékesítések 0,8 milliárd forinttal nőttek egy év alatt, ami több mint 50 százalékos emelkedést jelent. A digitális értékesítésen belül az audiostreaming (Deezer, Spotify) 57 százalékot, a videostreaming (YouTube) 59 százalékot nőtt 2017-hez képest.

A hangfelvétel-kiadói bevételek mellett a szerzői és előadói jogdíjakat is felmérő jelentés kiemeli, hogy a zeneipar 2015 óta folyamatos növekedést mutat. Ez egybevág a globális iparág trendjeivel, amelynek bevételei négy éve emelkednek. A növekedés mértéke 2017-ről 2018-ra 9,7 százalék volt, amely a nemzetközi lemezkiadók szövetsége (IFPI) által mért legnagyobb éves növekedés.

A CD-piacon belül a nemzetközi eladások folyamatosan csökkennek, a hazai a 2017-es nagy visszaesés után 2018-ban stabil maradt. Tavaly az eladott vinyl hanglemezek 95 százaléka nemzetközi album volt, ez az arány a CD-knél csak 18 százalékos volt. A nem zenei szegmens (hangoskönyv) folyamatosan nő, a CD-eladások kismértékű növekedése ennek köszönhető.

2018-ban összesen 48,2 ezer koncertet (élőzenés fellépést) tartottak Magyarországon, ezek túlnyomó többsége könnyűzenei esemény (45,2 ezer) volt. A koncertek szempontjából a legkiemelkedőbb város Budapest: tavaly 14,6 ezer koncert helyszíne volt a főváros, ezer lakosra 8,3 koncert jutott. Budapest után a legtöbb koncertet Szegeden tartották (lakosságarányosan ugyanannyit, mint Budapesten), majd Győr, Debrecen és Pécs következik. Lakosságarányosan Veszprém, Sopron és Siófok is kiemelkedő, utóbbi kisvárosként a tizedik helyre került.

Vizsgálták a fesztiválkoncerteket, illetve az azoknak helyt adó városokat is. Szeged itt is igen előkelő helyezést ért el, míg Budapesten 2018-ban 1602 fesztiválkoncertet adtak, addig Szegeden ez a szám 580, ami kiemelkedő a többi városhoz, sőt, lakosságarányt nézve a fővároshoz képest is. Szeged után Zamárdi jön, majd Veszprém (ami 2017-ben még több feszt.konceret hosztolt, mint Szeged), Siófok és Sopron után sorakoznak csak a nagyobb városok, Debrecen és Győr. Pécs itt egyébként feltehetőleg azért nem szerepel, mert a városhoz kapcsolódik ugyan egy nagyobb és egy kisebb fesztivál – a Fishing on Orfű és az Ördögkatlan -, mégsem a város területén rendezik meg ezeket, ellenben Szegeden itt van a SZIN és a Deja Vu is, hogy csak a két legnagyobbat említsünk.

Ha azt nézzük, hogy egy nap hány olyan esemény zajlik egy-egy városban, ahol élőzene van a háttérben, akkor máris rosszabbul állunk, ugyanis a népszerű fürdővárosok – Hévíz, Hajdúszoboszló, Bükfürdő – mellett előttünk van Sopron, Győr és Debrecen is. Hévízen egy nap 9 ilyen zajlik, a többi top tízes városban pedig 1-3, Szegeden egészen pontosan 1,9-re jött ki ez a szám 2018-at tekintve, ami stagnálás az előző évhez, és csökkenés 2016-hoz viszonyítva.

Mint írták, egy friss, a rádiók, televíziók, dj-k által gyakran játszott nagy sláger egy év alatt ötmillió forint körüli jogdíjbevételt generál az alkotóknak (szerzők, előadók, hangfelvétel-előállítók). Rajtuk keresztül ez a bevétel jelenti a megélhetést a felvétellel dolgozó közreműködőknek is. Igaz, milliós nagyságrendű bevételt generálni képes dalokból kevés van egy évben.

A teljes Zeneipar helyzete számokban 2019 című jelentés a www.zeneipar.info oldalon olvasható. (via MTI)

Nyitókép: koncert a SZIN-en 2019-ben. Fotó: Szegedi Ifjúsági Napok / Facebook