The Washington Post у редакційній статті «Трамп щойно був у таємній змові з Росією. Відкрито» пише, що Дональд Трамп на прес-конференції з Владіміром Путіним під час їхньої зустрічі у Гельсінкі 16 липня «виявився на боці Кремля супроти американських правоохоронних органів, перед російським правителем та світовою громадськістю».

Як пише видання, Трамп заявляв, що під час розмови з Путіним порушить питання про втручання Росії у вибори, однак у результаті вийшла серія заяв, які могла б написати Москва.

«Вочевидь, Трамп вважає, що вторгнення Росії в Україну та Грузію, військові злочини в Сирії, атаки з використанням отруйних речовин у Британії та збиття цивільного малайзійського авіалайнера над Україною морально еквівалентні політиці попередніх американських адміністрацій», — підсумовує видання висловлювання нинішнього американського президента під час вчорашньої прес-конференції. Поки що невідомо, про що конкретно говорили президенти США та Росії під час своєї двогодинної зустрічі за зачиненими дверима, однак, як зазначає The Washington Post, навіть якщо Путіну й не вдалося отримати щось конкретне від Дональда Трампа, перший отримав символічний тріумф, стоячи на рівних з американським президентом. «У Гельсінкі Трамп знову наполягав, що «не було таємної змови з Росією». Однак, відмовляючись визнати прості факти про поведінку Росії, трощячи водночас судову систему своєї країни, Трамп насправді відкрито перебував у змові з кримінальним лідером ворожої країни», — підсумовує американське видання.

Читайте також: Die Welt: Росія як сировинний придаток Китаю, взаємний обман Меркель і Трампа, хто знищує НАТО?

Відомий знавець Росії та журналіст британського видання The Guardian Люк Гардінґ у своїй статті «Трамп зобов‘язаний Путіну? Саміт не зробив нічого, щоб розвіяти це враження» пише, що американський президент не зумів відстояти національні інтереси своєї країни під час суперечливої прес-конференції у Гельсінкі.

Гардінґ відзначає, що для критиків Трампа його виступ разом із російським президентом був нічим іншим, як зрадою. «Якщо Трампа буде піддано імпічменту, то цей кліп буде в усіх відповідних телевізійних драмах і документальних фільмах», — наголошує журналіст. Він також знову ставить питання про те, чи має Кремль компромат на американського президента. Це питання витає над Трампом ще з січня 2017 року.

Під час прес-конференції на одне із запитань Владімір Путін відповів, що йому було невідомо про перебування майбутнього американського президента у 2013 році під час проведення конкурсу «Міс Всесвіт» у Москві. Гардінґ вважає, що це брехня, адже «Путін знав про поїздку Трампа у той час, мав попередні плани зустрітися з ним і відправив Трампові подарунок». Британський журналіст також зазначає, що Дональд Трамп, перераховуючи міжнародні теми, про які вони говорили з російським президентом, не згадав ані Україну, ані замах на Сєрґєя Скріпаля. Про останню справу, за даними журналіста, Трампа просила поговорити з Путіним прем‘єр-міністр Великої Британії Тереза Мей. Вочевидь, на марне.

Екс-заступник українського міністра фінансів Олександр Савченко в статті для Politico.eu пише, що Трамп продав Україну за можливість сфотографуватися із кремлівським лідером і за футбол.

«За останні п'ять днів президент США Дональд Трамп принизив НАТО, образив канцлера Німеччини Анґелу Меркель, принизив прем'єр-міністра Великої Британії Терезу Мей, нешанобливо повівся із британською королевою і оголосив Європейський Союз «ворогом». Тепер на підлабузницькій зустрічі у Фінляндії з російським президентом Владіміром Путіним він продав мою країну», — пише Савченко. Він, як і інші оглядачі, зауважує, що Трамп не згадав Україну під час прес-конференції навіть попри те, що це критичне питання у відносинах Росії та Заходу і причина для санкцій проти московського режиму.

Читайте також: Die Welt: глобальні торговельні війни, карт-бланш Путіну, кульгавий Бундесвер, зустріч НАТО

«Здається, Трамп відчайдушно прагне подобатися людині, чий світогляд залежить від помсти за розпад Радянського Союзу і хто своїми діями та словами суперечить усьому, за що виступає Захід. Це дуже небезпечно і не лише для України», — зазначає оглядач та, що важливо, пише ще про Будапештський меморандум, коли 1994 року Україна добровільно відмовилася від ядерної зброї в обмін на захист з боку Заходу. Сьогодні ж Україна є найменш убезпеченою, ніж будь-коли до цього у своїй історії, і ніщо не свідчить про хвилювання американського президента щодо цього. «Трамп має зрозуміти, що українське питання — це не просто сварка між сусідами», — наголошує Савченко і додає, що найкраще його дає змогу зрозуміти робота американського дослідника Семюеля Гантінґтона «Зіткнення цивілізацій».

Журналісти ще одного американського видання The New York Times також схиляються до думки, що саме російський президент отримав від цього саміту найбільше. «Для Путіна — це саміт, про який він мріяв протягом 18 років», — пишуть Ендрю Гіґґінс та Стівен Ерланґер. Як зазначають журналісти, президент Путін не змусив Трампа підтримати окупацію Криму, зняти санкції, призупинити нову гонку озброєнь, яку Москва може мало собі дозволити, або ж укласти угоду щодо інших справ, що так псують відносини Вашингтона і Москви. Однак він отримав те, чого хотів найбільше від зустрічі в Гельсінкі: «заяву президента Трампа, що незважаючи на те, що каже американська розвідувальна спільнота про втручання Москви у вибори 2016 року і якою б не була шкода, якої завдали дії Росії в Україні, — Путіна раді бачити знову у клубі світових лідерів».

Читайте також: Die Welt: Як Путін нишком робить політику

Американський ресурс ABC News також пише, що після повернення до США на Дональда Трампа чекало засудження від представників і демократичної, і республіканської партій. «Президент США Дональд Трамп повернувся додому після зустрічі «один на один» зі Владіміром Путіним в Гельсінкі, щоб стикнутися з хвилею критики, яка перейшла партійні лінії», — пише видання.

Трампа критикували за коментарі, які він зробив на прес-конференції із Владіміром Путіним і де, як зазначає ABC News, був на боці російського лідера, а не власного ФБР.