Klupko se počinje odmotavati i nije pitanje hoće li netko odgovarati pred pravosuđem već je pitanje tko će sve odgovarati za nepravilnosti u Agrokoru

Aleksandar Makedonski jednim je potezom raspleo Gordijski čvor, a u nedavnom intervjuu za Večernji je Maksim Poletajev jednom rečenicom najavio rasplitanje Agrokorovog čvora.

"Lagali su nam", rekao je Poletajev i time otvorio, ako ćemo se poslužiti još jednim primjerom iz Antike, čitavu Pandorinu kutiju nevolja za Todoriće i Agrokor.

Najavio je predstavnik ruskog Sberbanka i mogućnost tužbe, a čini se da je odlučio iskoristiti maksimum mogućnosti koje mu daje hrvatsko pravosuđe. Kako donosi Jutarnji, Sberbank je podnio kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića, a u osnovi tužbe Sberbanka nalazi se zadnjih 100 milijuna eura kredita koje su Rusi odobrili u ožujku ove godine, odnosno u trenutku kad su veliki problemi Agrokora s likvidnošću već bili jako dobro poznati financijskoj, ali i općoj javnosti. Taj kredit Rusi su odobrili, kako je rekao predsjednik Uprave Sberbanka za Hrvatsku Mario Henjak, “u funkciji stabilizacije situacije”, a od 100 milijuna tri četvrtine otišlo je na plaćanje dobavljačima, 21 milijun na porezne obveze te 4 milijuna za plaće zaposlenih. Rusi procjenjuju da ih je Todorić navukao na davanje tog kredita prikazivanjem nepotpunih odnosno nerealnih bilanci.

O takvom raspletu situacije Express je pisao još krajem svibnja kada nam je ugledni zagrebački odvjetnik Ante Ramadan pojasnio kakav pravni lijek je preostao ruskoj banci.

"Apsolutno bi se Rusi mogli naplatiti od Todorića, kao od osobe koja je obavljala dužnost člana uprave i eventualno kao od osobe koja je iskoristila svoj utjecaj da bi se netočno prikazali podaci. Prvo bi se pred nadležnim sudom, a za poslovanje Agrokora te za odgovornost članova uprave i za iskorištavanje utjecaja u društvu nadležan je Trgovački sud u Zagrebu, utvrdila kolika je šteta nastala netočnim prikazivanjem podataka. Jednom kad se utvrdi iznos štete koja je počinjena od strane uprave namjerno ili grubom nepažnjom, uprava i/ili osoba koja iskoristila svoj utjecaj, odgovara cjelokupnom svojom imovinom za iznos štete. Tu moram napomenuti da bi odgovarali samo za iznos štete kojeg ne bi uspjeli naplatiti nekim drugim procesom od Agrokora ili od neke povezane kompanije ili kolaterala. Dakle, sve što Rusi ne bi naplatili od kolaterala bi mogli naplatiti od uprave koji su njima to krivo prezentirali", rekao nam je Ramadan.

Međutim, Ramadan nam je napomenuo i da bi Rusi mogli detaljno pregledavati Agrokorovo poslovanje unatrag deset godina.

"Bitno je za napomenuti da bi se u slučaju stečaja Agrokora i/ili povezanih društava mogle pobijati i sve pravne radnje bez naknade koje imaju i obilježje namjernog oštećenja vjerovnika unazad 10 godina tako da bi se mogla obuhvatiti i imovina osoba bliskih članovima uprave koji su tu imovinu stekli od Agrokora i/ili povezanih društava, a da za to nisu dali odgovarajuću protučinidbu (pozajmice, nezakonita isplata dividende, fiktivni poslovi itd...). Slijedom navedenog, vjerovnici bi se mogli naplatiti ne samo od imovine članova uprave Agrokora koja je eventualno netočno prikazala podatke već i od imovine osoba bliskim članovima uprave ako je ta imovina stečena unazad 10 godina od dana podnošenja prijedloga za stečaj na način kako je to gore opisano", ispričao je Ramadan u razgovoru za Express.

Ovaj iskusni stečajni upravitelj izrazio nam je uvjerenje da bi čitava uprava Agrokora mogla odgovarati pred pravosuđem:

"Todorići su bili članovi uprave i kao takvi su bili dužni prikazivati točne podatke o poslovanju kompanije kojom upravljaju. Za svako neistinito prikazivanje podataka oni odgovaraju trećim osobama, a u ovom slučaju je riječ o Sberbanku. Oni bi mogli tužiti kompletnu upravu, pa čak i članove nadzornog odbora jer su i članovi nadzornog odbora dužni kontrolirati poslovanje uprave osim ako je uprava i njima netočno prikazivala podatke."

Marko Lukunić (PIXSELL)

Sami proces, dođe li uopće do suđenja, trajao bi pet ili šest godina, a u međuvremenu bi odvjetnici mogli tražiti od Suda zabranu raspolaganja imovinom optuženima. U takvoj situaciji Todorići ne bi mogli prodati ili prepisati na nekoga drugoga vlasništvo nad svom imovinom za koju se utvrdi da je njihova.

Ramadan je već tada upozorio da je jako teško precizno govoriti o svim mogućim situacijama zato što brdo stvari ovisi o specifičnostima ugovora koji su potpisani za dobivanje posljednjih tranši kredita.

"Naravno, sve ovisi o samim ugovorima potpisanima tijekom dogovaranja financiranja. Ako je ugovorom definirana nadležnost nekog drugog suda ili arbitraža, Rusi bi tamo mogli tražiti pravnu satisfakciju. Obično, uprava jamčim pod punom kaznenom i materijalnom odgovornosti da su podaci istiniti. Sigurno je to i u ovom slučaju. Teško je decidirano reći što sve Sberbank može uraditi bez uvida u potpisane ugovore, ali svakako nisu izgubili pravo tužiti upravu pred Trgovačkim sudom u Zagrebu. Vjerojatno je tim ugovorom definirana nadležnost za sporove između banke i samog Agrokora, ali to ostavlja mogućnost tužbe protiv uprave pred našim pravosuđem".

Patrik Macek (PIXSELL)

U čitavu priču upleten je i ministar Zdravko Marić, nekadašnji izvršni direktor za strategiju i tržište kapitala u Agrokoru. Postavlja se pitanje je li i on pravno izložen, ali Ramadan je bio uvjeren da se ministar, barem ovog puta, "izvukao".

"Ministra Zdravka Marića ne vjerujem da mogu tužiti. On je izjavio da nije ništa potpisivao i vjerujem da on nije odgovoran. Odgovorna je uprava, eventualno nadzorni odbor ili revizori koji su prezentirali krive informacije. Marić, kao zaposlenik Agrokora, ne odgovara trećim osobama. Ako je on počinio neku štetu svojim radom, on Agrokoru može odgovarati za tu počinjenu štetu, ali ne i trećim osobama. Pravno gledano, treće osobe ni ne znaju za njega zato što surađuju s ovlaštenim osobama upisanima u sudski registar", ispričao nam je Ramadan.

Jednom kad bi taj hipotetski sudski proces došao kraju i pod uvjetom da bi sud stvarno dosudio u korist Sberbanka, moglo bi se početi s ovrhom imovine od koje se ne bi mogli izvući čak ni skrivanjem po raznim inozemnim oazama.

"Čak i imovina u inozemstvu. Na temelju pravomoćne presude se ta imovina može ovršiti. Jedino, ako je riječ o imovini izvan Europske unije onda bi njihovo pravosuđe moralo potvrditi presudu i onda bi se moglo pristupiti ovrsi, ali to je u većini slučajeva samo formalni postupak bez utvrđivanja sadržaja presude. Unutar Europske unije čak ni to nije potrebno", završio je naš razgovor ovaj ugledni odvjetnik.

Brojni sugovornici su nam ponavljali da je samo pitanje vremena kad će početi prve tužbe. Kad su u javnost puštene brojke o prošlogodišnjim gubicima Agrokora svima je bilo jasno da su dotadašnja financijska izvješća čitavog koncerna sumnjiva. Prva meta trebala je biti revizorska kuća Discordia koja je potpisivala financijska izvješća Agrokora već godinama. Podsjetimo da je izvješće o prvih devet mjeseci prošle godine pokazalo da Agrokor posluje s milijunskim dobicima, a da je samo nekoliko mjeseci kasnije Agrokorovo poslovanje propalo. Međutim, Rusi su se okomili na Todoriće zato što su im oni osobno predočili netočne podatke i, kako nam je to Ramadan pojasnio, primarno su odgovorni za brojke koje daju investitorima.