Bivši državni tajnik za demografiju Marin Strmota istaknuo je kako je razočaran sastankom Vijeća za demografsku revitalizaciju te da mu je zamorno slušati iste stvari 20 godina

Jesu li napokon Banski dvori i Pantovčak pronašli zajednički jezik u sprječavanju demografske katastrofe? Kako zaustaviti val iseljavanja i vratiti one koji su otišli? Može li optimizam potaknut sportskim uspjesima promijeniti depresivnu klimu u Hrvatskoj?

'Ovo više nije folklor, ovo je igrokaz. To Vijeće sam stvorio ja, ovo je njegov peti sastanak, a mjere su iste koje su predstavljene i na prva četiri sastanka Vijeća. Ono što je danas usvojeno je isto ono što smo mi već predlagali, a to je pokušaj da se ispravi nepravda vezana uz rodiljne naknade i doplatke za djecu. Ništa nova danas nije predloženo. Vjerujem da zastupam mišljenje većine građana - slušati iste stvari već 20 godina je pomalo zamorno', ukazao je Strmota.

Ministrica za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku Nada Murganić naglasila je kako je najvažnije što se dogodilo na sastanku Vijeća u ponedjeljak to što su usporedili mjere koje je predsjednica nedavno predstavila sa svim onim mjerama i naporima koje provodi Vlada RH.

'Naš istraživački tim smatra da ove mjere sada nisu dovoljne. One mogu pomoći našem društvu, ali mi smo sada u situaciji da kuća gori, a mi na prvome katu biramo boju zavjesa', slikovito je objasnio situaciju Jurić. 'U Njemačkoj imamo pola milijuna Hrvata, više ih je u Njemačkoj nego u BiH te u pet godina imamo skok iseljavanja za 1000 posto', istaknuo je.

Tado Jurić s Hrvatskog katoličkog sveučilišta rekao je kako on nije demograf pa zato drugačije promatra ovu problematiku.

Anđelko Akrap, posebni savjetnik predsjednice za demografiju, kaže da su demografi od 1990. upozoravali na problem depopulizacije. Sve su Vlade RH, pritisnute brojnim drugim problemima, odgađale rješavanje tog problema i tek u drugoj polovici mandata donosile su demografske mjere, istaknuo je.

'Moramo voditi računa o tome da Hrvatska do 2050. u odnosu na popis iz 2011. gubi milijun stanovnika u radnoj dobi. To znači da će veliki prostori naše zemlje biološkim izumiranjem ostati bez stanovnika. Mora se oblikovati nekakva politika da se to spriječi. I zato ove mjere koje je nedavno predsjednica predstavila pridonose rješavanju problema. Hrvatska mora napraviti projekcije stanovništva u prostoru, tada će biti očito da veliki prostori ostaju bez stanovnika i na osnovi toga stvoriti bilancu radne snage. Zatim moramo mjerama posebne ekonomske politike poticati razmještaj stanovnika u ta područja', objasnio je Akrap i pozvao na politički konsenzus o ovom pitanju.