Většina zemí Evropské unie chce zajistit, aby se planeta neoteplila na úroveň, kterou vědci považují za vážné ohrožení pro současnou formu života na Zemi. Lídři členských států podpořili na summitu v Bruselu snahu, aby se EU k roku 2050 stala klimaticky neutrální. To znamená, že by se na jejím území produkovaly téměř nulové emise skleníkových plynů. Tento cíl ale nepodpořily všechny země. Ke skeptikům patří i Česko. Premiér Andrej Babiš (ANO) záměr tvrdě kritizoval.

Summit se podle původního plánu neměl domluvit přímo na závazném slibu nulových emisí. Prezidenti či premiéři měli pouze vyzvat Evropskou komisi a příslušná domácí ministerstva, aby určily, jak by bylo možné „zajistit přechod ke klimaticky neutrální EU do roku 2050“. EU by tedy nejprve měla zjistit, za jakých okolností by takový cíl bylo možné splnit.

Pro Polsko, Česko a Maďarsko byl ale i takový text prohlášení summitu nepřijatelný. Slovensko ho naopak podpořilo. Skeptici tvrdí, že jde o příliš ambiciózní a drahý cíl, který by mohl vážně ochromit evropský průmysl. Podle zastánců je to naopak jediná možnost, jak zabránit katastrofálním změnám klimatu. Státy EU se proto nakonec dohodly na formulaci, podle které unie trvá na svých závazcích z Pařížské dohody o klimatu. Ta počítá s dosažením klimatické neutrality ve druhé polovině tohoto století. Zároveň ale v závěrech summitu stojí, že „velká většina členských zemí je přesvědčená, že klimatické neutrality je potřeba dosáhnout k roku 2050“.

Podle propočtů Evropské komise by přechod ke klimatické neutralitě stál 176 až 290 miliard eur ročně mezi lety 2030 až 2050. Tedy až sedm a půl bilionu korun každý rok. Zároveň ale tato politika podle komise přinese zásadní hospodářské zisky – prý dosáhnou až 400 miliard eur ročně, což je přes 10 bilionů korun. A to hlavně díky snížení nákladů na energie nebo přínosu rozvoje nových technologií.

Premiér Babiš je ale k možnosti dosažení klimatické neutrality skeptický. „Říct, že k roku 2050 nebudou v Evropě žádné emise, je z podstaty nesmysl. To znamená, že tady nebude žádné auto na spalovací motor, že nebudeme svářet, že tady nebudou živé krávy. To je absurdní.“ Ve skutečnosti ale klimatická neutralita neznamená to, co popisuje premiér. Země unie by nemusely odstranit naprosto všechny emise skleníkových plynů. Měly by je přiblížit co nejvíce k nule a zbytek „vynahradit“ opatřeními, jako je například sázení stromů. Závazek klimatické neutrality už některé státy světa přijaly, například Velká Británie, Bhútán, Dánsko nebo Island. Chystá se k němu Francie či Nový Zéland.

EU musí „zvýšit úsilí, aby dokázala čelit existenciální hrozbě klimatických změn“, prohlásil Donald Tusk, který Evropské radě, tedy summitu lídrů členských zemí, předsedá. Podle vědců je závazek ke klimatické neutralitě nezbytný, aby bylo možné dosáhnout toho, že se Země neoteplí o více než o 1,5 stupně Celsia oproti stavu před průmyslovou revolucí. Pokud by oteplení bylo vyšší, svět podle současného stavu vědeckého bádání zasáhnou například extrémní vedra či povodně, což z domovů vyžene další desítky milionů lidí. V Česku by se výrazně zhoršil současný vážný problém se suchem.

Premiér Babiš upozorňuje, že zatímco státy EU své emise snižují, řada dalších zemí světa dělá opak. Snahu stanovit přísnější klimatické cíle v rámci EU označil za „ekologickou hysterii“. Podle něj by státy unie měly řešit, „jak donutíme ostatní země, aby plnily ekologické závazky. Není možné, aby cíle plnila jen Evropa“. Podle zastánců přísnějších cílů ale zkušenost ukazuje, že zbytek světa se k boji proti změnám klimatu přidá jen tehdy, když se iniciativy chopí Evropa.