Заглавието, разбира се, е глупост. Но наблюденията ми са, че много хора нямат ясно разбиране за това какво става като нарушиш закона. Не че е нужно нещо повече от базовото разграничение на престъпление от административно нарушение, но ми се щеше да систематизирам темата.

Започвам с важното уточнение, че не съм юрист. Участвал съм в законодателния процес (съвместно с юристи), но правя систематизацията не от гледната точка на експерт, а от тази на добре информиран страничен наблюдател, който може да допринесе за описването на базови концепции. Защото за един юрист нещата, които ще напиша сега, вероятно са материал от първи курс и изобщо не са интересна тема (все едно да тръгне старши програмист да обяснява какво е for-цикъл).

Та какво става, когато нарушиш закона? Зависи от много неща. Но те са разделени в групи:

Престъпление (наказателна отговорност) – това е, когато убиеш някого, нанесеш телесна повреда, откраднеш чуждо имущество и още стотици неща, описани в Наказателния кодекс. Престъпленията са общественоопасни деяния и затова се наказват строго – често със затвор. За престъпления делата се образуват при обвинения от прокуратурата или при искане (тъжба) от засегната страна, в зависимост от престъплението, съответно от общ или от частен характер. Важно е да се отбележи, че престъпления има само в Наказателния кодекс и никъде другаде. Кодексите като цяло уреждат една материя изчерпателно и не допускат други закони да се бъркат в нея (напр. Изборният кодекс е единственият закон, който се занимава с изборите). Процедурите, по които се случва събирането на доказателства, обвиняването и делата, се определят в Наказателно-процесуалния кодекс (и никъде другаде). С други думи, ако едно деяние не е вписано в Наказателния кодекс, то не е престъпление.

Административно нарушение (административна отговорност) – това е, когато нарушиш някоя разпоредба на някой закон (и има наказващ административен орган). Неподаване на декларация в срок, шофиране с превишена скорост, вдигане на шум в непозволено за това време, неправомерно изискване на документ и др. Наказанието е най-често „глоба“. Няма Административно-наказателен кодекс, така че административните нарушения и глобите за тях се дефинират във всеки закон поотделно, в глава „Административнонаказателни разпоредби“ към края на закона. Но административните нарушения могат да се определят само със закон – не може някой министър да издаде наредба, с която изведнъж може да ви глоби за нещо, което законодателят не е предвидил. При общинските съвети е малко по-гъвкаво – там с наредби могат да се определят детайли за нарушения, но все пак рамката е определена в Закона за местното самоуправление и местната администрация. Законът, който определя реда за налагане на санкциите при административни нарушения е Закона за административните нарушения и наказания. Той не е кодекс, макар че според мен трябва (и има проект за такъв кодекс, защото законът е много стар – от 69-та). Процесът е двустъпков – първо се съставя акт за установяване на административното нарушение, като след като актът бъде потвърден, се издава наказателно постановление. На всички стъпки нарушителят има право да обжалва. Т.е. като ви напишат акт, можете да обжалвате (през наказващия орган, не пред съда). Ако не обжалвате, после можете да обжалвате наказателното постановление пред съда. Тук има някои специфични моменти – напр. т.нар принудителна административна мярка. Може преди да сте обжалвали да ви бъде отнето нещо – напр. да ви се отнеме книжката. Принудителните административни мерки се определят в отделна глава в законите, които ги предвиждат. Т.е. не е задължително едно нарушение да мине през целия процес, за да бъде наложена административната принуда.

Гражданскоправни казуси (гражданска и имуществена отговорност) – това е доста широка материя, в която се включват всички дела, където държавата не е наказващ орган и няма престъпление (това не е коректно определение, но описва нещата грубо). Ако ви съдят, че дължите пари, или делите имот, или вие съдите някое дружество, че ви е нарушило правата, или пък две дружества се съдят за неспазен договор – това всичко е гражданскоправна материя. Редът за воденето на делата се определя в Гражданския процесуален кодекс, а самите нарушения често произтичат от нарушение на договори, правилата за които са определени в Закона за задълженията и договорите, но за разлика от Наказателния кодекс и административнонаказателните разпоредби, тук няма изчерпателен списък от нарушения, по които може да се носи отговорност. Когато загубите гражданско дело, обаче, не сте престъпник и не се водите „осъждан“ в свидетелството за съдимост. И има логика – ако Топлофикация ви осъди да си платите сметката, няма нищо чак толкова сериозно. Ако съдружник ви осъди, че са му нарушение правата съгласно дружествения договор, това си е между вас. Понякога в публичното пространство хора, загубили граждански дела, се определят като „осъждани“. Формално може и да е коректно, но тази дума създава разбиране за престъпление, каквото няма по граждански дела.

Нарушения в ролята на служител (дисциплинарна отговорност) – тук отговорността е за нарушение на условията на трудово правоотношение от страна на служителя, или съответно на служебно правоотношение за държавни служители (по Закона за държавния служител). Кодексът на труда, Законът за държавния служител и трудовите договори предвиждат санкциите и реда за тяхното прилагане. Ако се стигне до съд, делата са граждански.

Това, което най-често се случва на средностатистически човек са административни нарушения. Чувал съм твърдения, как ако не си платиш глобата за административно нарушение, в един момент ставаш престъпник – това не е така. Престъпление е само ако укриваш данъци в големи размери. Държавата има други начини да си събира задълженията – запори, възбрани, чрез държавни съдебни изпълнители. Обратното обаче е възможно – съдът да освободи някого от наказателна отговорност и да наложи административна санкция (чл. 78а от НК).

За да имам малко повече принос от средностатистическа статия в правен портал, ще направя една табличка, която да онагледи горното описание.

Отговорност Къде са описани нарушенията? Къде е описан редът за налагане на наказание? Кой инициира процеса? Изпълнение без участие на съд? Наказателна Наказателен кодекс Наказателно-процесуален кодекс Прокуратурата или частен тъжител Не Административнонаказателна Глава „Административнонаказателни разпоредби“ (или подобна) във всеки закон Закон за административните нарушения и наказания Наказващият административен орган, определен със закона Да Гражданска и имуществена – Граждански процесуален кодекс Всяко физическо или юридическо лице Не Дисциплинарна Кодекс на труда, Закон за държавния служител, трудови договори Кодекс на труда, Закон за държавния служител Работодател Да

Според мен тези неща трябва да се учат в училище. Важни неща са за начина, по който е конструиран правния свят, в който живеем. И Не изискват кой знае какъв капаците за да се разберат поне като базови концепции (ясно е, че граничните случаи и „тънките моменти“ са там, където юристите са силни).

Надявам се съм направил разбираема и коректна систематизация.