VarsovaPuolan pääkaupunki on toukokuisena arkiaamuna kiireinen. Varsovalaiset rientävät kahvimuki kädessä metroon, viittovat taksia ja puhuvat kännykkäänsä.

Yhdessä mielessä vilkas miljoonakaupunki poikkeaa useista muista Euroopan keskuksista. Ulkomaalaistaustaiset kaupunkilaiset puuttuvat katukuvasta lähes tyystiin.

Puola kuuluukin väestöllisesti ja uskonnollisesti maailman homogeenisempiin yhteiskuntiin. 97 prosenttia maan asukkaista on etnisesti puolalaisia. Lähes kaikki ovat katolilaisia.

– Meillä on todella pieni muslimiväestö, moskeijoita on parikymmentä koko maassa. Tataarit ovat oma lukunsa, he ovat osa maan historiaa ja heitä on ollut Puolassa 1400-luvulta lähtien. Noin miljoona ukrainalaista on Puolassa, mutta heidät koetaan kulttuurisesti ja muutoin läheisiksi, selvittää sosiologi ja valtiotieteilijä Mikolaj Czesnik SWPS-yliopistolta.

Puola on yksi maailman homogeenisimmista valtioista. Maahanmuutto on vähäistä. Robotti tervehtii kävijöitä Varsovan Kopernikus-tiedemuseossa. Erja Tuomaala / Yle

EU:ssa sovittu pakolaiskiintiö on Puolalle 700. Puola toteuttaa tiukkaa pakolaispolitiikkaa. Se on toistaiseksi kieltäytynyt ottamasta unionissa sisäisesti siirrettäviä pakolaisisa esimerkiksi Välimeren maista. Yleisesti tulijoita on vähän. Esimerkiksi vuonna 2014 vain 0,8 prosenttia turvapaikanhakijoista pyrki Puolaan, heistäkin osa ilmeisesti jatkaakseen muualle.

– Puola ei tulijoille kiinnostava, sosiaaliturva on heikompi kuin esimerkiksi Pohjoismaissa. Meille ei ole tulijoita rajan takana, valaisee professori Czesnik.

Puolassa olevien ulkomaalaisten määrästä on useita tilastoja. Heitä arvioidaan olevan vajaat 297 000. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrää ei ole eroteltu tässä, sillä luvussa ovat mukana myös työ-tai oleskeluluvan omaavat. Tähän tilastoon eivät kuitenkaan kuulu esimerkiksi edellä mainitut Puolassa työskentelevät ukrainalaiset.

Hallitus korostaa turvallisuutta

Nykytilanteesta huolimatta muukalaisvastaisuus on nousemassa myös Puolassa.

Vuonna 2015 vaalit voittanut Laki ja oikeus -puolue hakee kannatusta populistisilla painotuksilla. Myös sukupuolivähemmistöjen ja juutalaisten vieroksunta on Lambda Warsawa-järjestön mukaan lisääntymässä. (siirryt toiseen palveluun)

– Vaikka maahantulijoita ei olekaan, esimerkiksi ääri-islamin ja terrorismin uhka on tärkeä kortti poliittisessa kampanjoinnissa. Tässä mielessä konservatiivihallitus kuuluu Trumpin, Le Penin ja oikeistopoliitikko Jarosław Kaczyńskin leiriin.

Toisaalta vahvoja kannanottoja ja rasismin leimaa halutaan välttää. Tärkeintä on viesti sanojen takana, valaisee puolalaisten äänestyskäyttäytymistä tutkinut professori Czesnik.

Hallituksen perusviesti on, että kansalaisista on huolehdittava ja turvallisuus on taattava, näkee sosiologian laitosta johtava Czesnik.

Puolan parlamentissa sejmissä on 460 paikkaa. Erja Tuomaala / Yle

Puola jakautumassa kahtia

Puolassa on nähtävissä samoja politiikan jakolinjoja kuin monessa muussakin Euroopan valtiossa. Osa äänestäjistä kannattaa konservatiivisia, hallitsevan Laki ja Oikeus -puolueen arvoja. Oppositiopuolue Kansalaisfoorumi nojaa liberaalimpaan ajatteluun. Vastakkainasettelu on kuitenkin osin keinotekoinen.

– Vasta kaksitoista vuotta sitten puolueet muodostivat koalition ja voittivat vaalit yhdessä. Nyt kyse on henkilöristiriidoista, jaolla ei ole juuria yhteiskunnassa, puolalaisten äänestyskäyttäytymistä tutkinut Czesnik sanoo.

Hänen mielestään ristiriidat politiikassa ovat sanojen, eivät niinkään tekojen tasolla. Puolassa kiistellään usein siitä, mitä joku sanoi tai ei sanonut.

Ihmisiä on nähty mielenosoitusmarsseilla kuluneen vuoden aikana useaan otteseen. Perusoikeudet, abortin kielto ja kansalaisjärjestöjen toiminta ovat tuoneet ihmisiä kaduille.

Protesteja kumpuaa somessa

Sanoista on professori Czesnikin mukaan kyse myös mielenosoituksissa. Puola on sosialismin romahduksen jälkeen uudistanut talouttaan, kasvu on ollut nopeaa ja yhteiskunta on kohentunut monin tavoin. Kaikki eivät kuitenkaan ole tyytyväisiä.

– Kaduilla on liikehdintää, samoin somessa. Se on intensiivistä ja sitä on paljon. Tietty määrä poliittista vastakkainasettelua on yhteiskunnassa hyväksyttävää, mutta ei liikaa. Tässä mielessä kärjistymisen uhka on olemassa, pohdiskelee valtiotieteilijä.

Euroopan komissio on huolissaan sananvapauden rajoituksista Puolassa. Puolan parlamentissa media pääsee työskentelemään nykyisin vain tiedotusvälineille osoitetulla alueella. Erja Tuomaala / Yle

Puolan kehitys huolestuttaa EU:ta

Jos Puolan suunta askarruttaa puolalaisia, on yli 38 miljoonan asukkaan ja tärkeän EU:n jäsenen oikeusvaltiokehitys seurannassa myös unionissa.

Euroopan komissio on huolissaan demokratian tilasta. Muun muassa perustuslakituomioistuimen tuomarinimitykset ovat herättäneet kummastusta, kun ehdottoman enemmistön parlamenttiin saanut Laki ja Oikeus -puolue jätti vahvistamatta edellisen parlamentin nimitykset. Myös median toimintaa on haluttu rajoittaa. Tutkija tunnistaa EU:n huolen.

– Perustuslakituomioistuimen kanssa on ongelmia. Myös joitakin tiedotusvälineitä yritetään suitsia ja sanella niille agenda. Tämä ei ole demokraattista vaan huonoa kehitystä.

Puola tienhaarassa

Puolassa vietetään professorin mielestä kriittisiä hetkiä. Puolassa järjestetään seuraavien kolmen vuoden aikana neljät vaalit paikallisvaaleista EU-vaaleihin.

– Hallitus voi valita kovan tien ja vedota vain uskollisiin kannattajiin. Parempi kansakunnalle olisi, että uutta vaalivoittoa tavoiteltaisiin laajentamalla kannatuspohjaa.