Itsenäisyyden juhlavuoden tapauksia on ollut eduskuntatalon remontin valmistuminen. Kansanvallan tyyssijaa uudistettiin pitkään ja hartaasti ja lopputulos on hieno. Kansanedustajat ovat nyt muutaman viikon totutelleet istuntosalin kullattuihin patsaisiin – jopa puheiden tason on toivottu kohenevan arvokkaassa ympäristössä.

Eduskuntatalo rakennettiin itsenäisyyden symboliksi, kuten eduskunnan viestintäjohtaja Marjo Timonen on todennut. Itsenäisyyttä siellä ei kuitenkaan julistettu. Talo valmistui vuonna 1931 eli 14 vuotta itsenäistymisen jälkeen.

Missä itsenäisyydestä sitten päätettiin? Samassa rakennuksessa, jossa valittiin Suomelle kuningas, muutettiin mieltä ja päädyttiin presidenttiin, päätettiin kieltolaista, kahdeksan tunnin työajasta ja monesta muusta vähäpätöisemmästä asiasta.

Suomen eduskunta kokoontui lähes 20 vuotta Helsingin ydinkeskustassa Heimolan talossa. Osoitteen Yliopistonkatu 5 pitäisi olla sata vuotta juhlivan Suomen ytimessä, Arkadianmäen veroinen pyhä paikka, jossa kunnioitamme itsenäisyyttä ja demokratiaa, ja silti – mitään ei piirry mieleen. Missä on Yliopistonkatu 5?

Heimolan talo 1960-luvulla hieman ennen purkua. Kari Hakli / Helsingin kaupunginmuseo (CC BY 4.0)

Eduskuntatalot ennen Arkadianmäkeä

Helsingissä on muutamia "eduskuntataloja", rakennuksia, joissa suomalaiset ovat itse päättäneet asioistaan.

Vanhin niistä on vuonna 1862 valmistunut Ritarihuone Kruununhaassa. Se tunnetaan aateliston hieman salamyhkäisenä klubina, mutta rakennus toimi myös Suomen poliittisen elämän avajaisten näyttämönä. Vuonna 1863 sinne kokoontuivat kaikki neljä säätyä toisille säätyvaltiopäiville, joista käynnistyi säännöllinen poliittinen toiminta Suomessa.

Aatelittomat saivat vuonna 1891 oman Säätytalonsa muutaman korttelin päästä Ritarihuonetta. Siellä säädettiin autonomisen Suomen asioista viitisentoista vuotta, kunnes Venäjällä tuli vallankumous, tsaarin yksinvaltius päättyi ja Suomessakin siirryttiin nykyaikaisen demokratiaan. Säätytalo on yhä politiiikan keskiössä vaalien jälkeen, kun siellä juonitaan maahan hallitusta.

Demokratian näkökulmasta meno siis muuttui ratkaisevasti vuonna 1906. Koko kansa, myös naiset, pääsi nyt valitsemaan edustajansa, kun Suomeen säädettiin yksikamarinen ja yleisellä äänioikeudella valittu eduskunta.

Ongelmana oli se, ettei 200 kansanedustalle ollut työtiloja. Säätytalo ja Ritarihuone olivat armotta liian pienet.

Kun hätä oli suurin, apuun riensi vapaapalokunta. Ensimmäiset kansanedustajat kokoontuivat Ateneumin takana sijainneessa Vapaapalokunnan talossa, osoitteessa Keskuskatu 7.

Talo muistuttaa Ateneumia. Eikä ihme, sillä molemmat ovat arkkitehti Theodor Höijerin käsialaa. Talossa toimi myöhemmin muun muassa äärioikeistolaisen IKL:n ravintola Musta Karhu. Nyt paikalla on World Trade Centerin moderni toimistorakennus.

VPK:n talo, Keskuskatu 7. Helsingin kaupunginmuseo / Valokuvaaja tuntematon Helsingin kaupunginmuseo / Valokuvaaja tuntematon Linkki: https://hkm.finna.fi/Record/hkm.HKMS000005:km002z8x

Heimolan talon purku oli käännekohta rakennussuojelulle

Eduskunta oli siirtynyt uusiin tiloihin jo vuonna 1911. Kluuvikadun päähän oli edellisvuonna valmistunut jugend-tyyliä edustava Heimolan talo, jonka juhlasali sopi hyvin eduskunnan istuntosaliksi.

Talon oli piirtänyt arkkitehti Onni Tarjanne, jonka tunnetuin työ on Kansallisteatteri. Heimolan talon erityispiirre oli koristeellinen puinen torni, joka näkyi jo kaukaa, kun taloa lähestyi Esplanadin puiston suunnasta.

Eduskunnan ensimmäinen istunto sisällissodan päättymisen jälkeen 15.5.1918 Heimolan talossa. Foto Nyblin / Työväen Arkisto (CC BY -NC -ND 4.0)

Parin kymmenen vuoden ajan Heimolan talo oli Suomen demokratian keskus. Ensin siellä kokoontuivat autonomian ajan päättäjät, vuodesta 1917 lähtien itsenäisen valtion eduskunta.

Heti kärkeen oli tosin muutaman kuukauden tauko, kun Helsinki oli sisällissodan ajan punaisten hallussa. Lainsäädäntötyö jatkui jo päivää ennen kuin valkoiset Mannerheimin johdolla ehtivät pitää voitonparaatinsa toukuussa 1918.

Arkadianmäen eduskuntatalon valmistuttua 1931 Heimolan talo pikkuhiljaa rapistui. Talossa toimi muun muassa useita elokuvateattereita.

Moukari jyräsi Heimolan talon toukuisena yönä vuonna 1969 – pian sen jälkeen, kun elokuvateatteri Alohan viimeinen näytös oli päättynyt. Vuonna 1972 paikalle nousi moderni yhdeksän kerroksinen liiketalo. Sen lasipylväässä voi nähdä muistumia vanhan jugend-rakennuksen tornista.

Entinen Heimolan talo ja nykyinen Heimolan Kiinteistö Oy. Helsingin kaupunginmuseo (CC BY 4.0) / Yle

Heimolan talon purku oli keskeisiä tapahtumia, jotka johtivat rakennussuojelun uudistumiseen. Nuoret arkkitehdit Vilhelm Helander ja Mikael Sundman kirjoittivat vuonna 1970 kohua herättäneen pamfletin Kenen Helsinki, jossa arvosteltiin vanhojen rakennusten purkuvimmaa. Esimerkkeinä toimivat muun muassa Heimolan talo ja VPK:n talo.

Ajan henkeä kuvaa se, että päätös kahden "eduskuntatalon" purkamisesta tehtiin vuonna 1967 – itsenäisyyden 50-vuotisjuhlavuonna.