Raiskausväitteitä levittänyt 22-vuotias nainen tuomittiin törkeästä kunnianloukkauksesta. Hänet määrättiin maksamaan uhrille 10 000 euroa korvauksia.

Pääkaupunkiseudulla korkeakoulussa opiskelut aloittaneen miehen opiskelijaelämä muuttui painajaiseksi heti uusien opiskelijoiden juhlan jälkeen elokuussa 2015.

Juhlan jälkeen toinen, samaa alaa opiskellut naisopiskelija alkoi levittää väitteitä, että mies oli raiskannut hänet. Nainen kertoi asiasta usealle eri henkilölle.

Asia paljastui miehelle itselleen pikkuhiljaa. Hän alkoi huomata, että osa uusien opiskelijoiden juhlaan osallistuneista henkilöistä käyttäytyi häntä kohtaan oudosti.

Lokakuussa 2015 kolme naista kävi miehen kimppuun. Naiset olivat maininneet raiskauksen ja miehen nimen. Mies oli ihmetellyt tilannetta.

Keväällä 2016 miehelle selvisi lopulta, että nainen oli kertonut laajalle piirille raiskausväitteitä. Kesällä mies kuuli myös eräältä tutorilta väitteen, että hän oli raiskannut naisen.

Myös opiskelijajärjestön hallitus oli saanut asian tietoonsa ja hallituksessa pohdittiin porttikieltoa miehelle opiskelijatapaamisiin.

Raiskaajan leima

Syyttäjä nosti naista kohtaan syytteet törkeästä kunnianloukkauksesta. Asiaa puitiin oikeudessa viime syksynä.

Oikeudessa mies kertoi tapauksen tuhonneen hänen opiskelijaelämänsä. Juuri koulut aloittanut mies oli saanut raiskaajan leiman.

Hän kärsi ahdistuksesta ja uskoi asiasta jäävän elinikäiset arvet. Hän kertoi myös pelkäävänsä kärsivänsä raiskaajan leimasta vielä tulevaisuudessa.

Raiskausväitteet vaikuttivat huomattavasti miehen sosiaaliseen elämään: hän ei saanut ystäviä, eikä osallistunut juhliin.

Leimautuminen vaikutti myös itse opiskeluun. Hän kertoi saaneensa paheksuvia katseita opiskelutilanteissa. Opiskelu oli tuntunut ahdistavalta.

Mies harkitsi jopa opintojensa keskeyttämistä.

Kertoi luottamuksella

Nainen kertoi oikeudelle kertoneensa seksuaalisesta hyväksikäytöstä seuraavana päivänä opiskelijoiden tapaamisessa. Hän ei ollut kuitenkaan maininnut raiskaajan nimeä.

Nainen kertoi kokeneensa tilanteen traumaattisena ja häntä oli pelottanut mennä yliopistolle.

Syyskuussa nainen meni poliisille. Hänen mukaansa kuulustelijalla oli erikoinen asenne. Kuulustelija kertoi näyttövaikeuksista ja varoitti kunnianloukkauksen vaaroista.

Nainen ei tahtonut jatkaa asian selvittämistä eikä ollut vaatinut rangaistusta.

Nainen oli kertonut myös terveydenhoitohenkilöstölle, että hänet oli painostettu suuseksiin.

Nainen sanoi oikeudessa kertoneensa asiasta luottamuksella neljälle henkilölle. Hän väitti luottaneensa, että kukaan heistä ei olisi levittänyt tietoa.

Nainen kertoi, että tapahtuman vuoksi hän alkoi välttää yliopistoa, mutta opiskeli suunnitelmien mukaan. Huhtikuusta 2016 lähtien hän alkoi käydä töissä.

Oikeudessa nainen kertoi, että hän on aiemmin ollut seksuaalirikoksen uhrina, mutta tapauksesta ei tullut rikosjuttua. Eräästä myöhemmästä tapauksesta oli tullut rikosjuttu.

Nainen ei ollut poliisin esitutkinnassa kertonut juurikaan mitään tapauksesta, koska hänellä ei ollut tilanteessa avustajaa ja hän koki tilanteen ahdistavana. Naisen mielestä kuulustelijan kysymykset olivat olleet asiattomia.

Todistajien kertomus painoi

Oikeus antoi painoarvoa kahden todistajan kertomukselle. Toinen heistä oli uusien opiskelijoiden tutorina toiminut mies.

Mies kertoi, että uusien opiskelijoiden juhlaa seuranneena päivänä nainen oli kertonut hänelle raiskauksesta. Naisen kaveri oli näyttänyt Facebookista tekijän kuvan.

Tutorin mukaan nainen kävi aktiivisesti juhlissa vuonna 2015. Tutorin käsityksen mukaan nainen ja hänen kaverinsa olivat levittäneet tietoa raiskauksesta.

Tutorina toiminut mies kehotti naista tekemään rikosilmoituksen, mutta ei tiennyt tekikö nainen sitä.

Toinen oikeudessa kuultu todistaja oli naisen silloinen ystävä. Ystävän mukaan nainen kertoi hänelle raiskauksesta pari päivää tapahtuneen jälkeen juhlissa. Nainen kertoi, että mies oli työntänyt hänet bussipysäkkiä vasten ja pakottanut hänet suuseksiin. Naisen mukaan mies oli myös työntänyt kätensä naisen alapäähän ja käyttänyt väkivaltaa.

Ystävän mukaan tieto oli levinnyt laajasti. Hänen mukaansa nainen oli sanonut ensin, ettei ole tehnyt rikosilmoitusta. Myöhemmin hän kertoi käyneensä tekemässä ilmoituksen ja kertonut poliisien tehneen asiattomia kysymyksiä.

Myös ystävä kertoi naisen käyneen juhlissa, mutta pelänneen lähteä niistä pois yksin.

Ystävä kävi myös poliisikuulusteluissa ja kummastui, kun hänelle luettiin tutkintapäätöksen teksti. Ystävän mukaan tutkintapäätöksen tapahtumapaikka oli ollut eri kuin hän oli luullut. Tekstissä väitettiin myös opiskelijatovereiden painostaneen rikosilmoituksen tekoon. Ystävä tuli vakuuttuneeksi, että raiskausväite oli valetta.

Erittäin suurta halveksuntaa

Käräjäoikeus antoi tapauksessa tuomion joulukuussa 2017.

Oikeus katsoi naisen syyllistyneen törkeään kunnianloukkaukseen elokuusta 2015 lähtien lokakuuhun 2016 saakka.

Nainen tuomittiin 50 päiväsakkoon, joista kertyi naiselle maksettavaa 700 euroa.

Oikeuden perusteluista käy ilmi, että nainen sanoi, ettei hän ollut syyttänyt miestä raiskauksesta. Hän väitti kertoneensa vain ystävilleen joutuneensa seksuaalisen ahdistelun kohteeksi.

Todistajien mukaan nainen oli kuitenkin kertonut raiskauksesta ja nimennyt miehen tekijäksi usealle eri henkilölle. Oikeuden mukaan naisen olisi pitänyt ymmärtää asian leviävän opiskelijapiireissä laajaan tietoisuuteen.

Naisen mukaan tieto ei ole valheellinen, koska mies on syyllistynyt raiskaukseen. Oikeus totesi kuitenkin, että miestä ei ole tuomittu eikä edes syytetty raiskauksesta, minkä vuoksi väite perustuu vain naisen omaan käsitykseen asiasta.

Oikeus huomauttaa, että tällainen oma käsitys tapahtuneesta rikoksesta ei oikeuta esittämään tietoa miehestä raiskaajana. Käsityksen oikeudellisuudella ei ole oikeuden mukaan merkitystä kunnianloukkaukseen, joten käräjäoikeus ei arvioinut, onko naiseen kohdistunut rikosta.

Oikeuden mukaan raiskaajaksi leimaaminen aiheuttaa erityisen suurta halveksuntaa ja on levinnyt laajasti miehen läheisissä opiskelijapiireissä, minkä vuoksi tekoa pidetään törkeänä.

Mies vaati henkisistä kärsimyksistä oikeudessa 10 000 euron korvauksia. Nainen piti sopivana korvauksena 50 euroa.

Oikeus katsoi, että miehen vaatima summa on kohtuullinen korvaus ja määräsi naisen maksamaan miehelle 10 000 euron kärsimyskorvaukset.

Tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Nainen on ilmoittanut tyytymättömyytensä tuomioon.

Osa tuomiosta määrättiin salassa pidettäväksi 60 vuodeksi arkaluontoisten tietojen vuoksi.