Iranin maltillisella presidentillä Hassan Rouhanilla saattaa olla edessään tukalat ajat myös kotimaassa, Yhdysvaltojen vetäydyttyä Iranin ydinsopimuksesta.

Tarkkailijat arvioivat, että presidentti Donald Trumpin päätös heikentää Rouhania ja hänen uudistusmielisiä tukijoitaan, jotka olivat vuoden 2015 ydinsopimuksen takana.

Sen sijaan Iranin vanhoillisten voimien asema saattaa vahvistua. He ovat suhtautuneet sopimukseen epäillen. Vaikka maan korkein johtaja ajatollah Ali Khamenei hyväksyi aikoinaan sopimuksen, hän on toistuvasti kehottanut olemaan luottamatta Yhdysvaltoihin. (siirryt toiseen palveluun)

Sopimus toi toivoa paremmasta

Yhdysvaltain vetäytyminen Iranin vastaisia pakotteita purkavasta ydinsopimuksesta on Iranille taloudellisesti suuri isku, arvioi Iraniin perehtynyt väitöskirjatutkija Joonas Maristo Helsingin yliopistosta.

Hän huomauttaa, että Iranin taloudessa tapahtui selvää positiivista kehitystä sen jälkeen, kun sopimus oli solmittu ja länsimaat purkivat pakotteitaan. Sitä ennen Iranin talouskehitys oli lähinnä miinusmerkkistä ja työttömyys sekä inflaatio korkeita.

Talous kasvoi 12,5 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) vuonna 2016 ja 4,5 prosenttia viime vuonna. Keskeinen tekijä oli öljynviennin voimakas kasvui pakotteiden purkamisen jälkeen. (siirryt toiseen palveluun)

Muun muassa kauppa EU-maiden kanssa (siirryt toiseen palveluun) on kasvanut voimakkaasti.Teheran Times -lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) Iranin ja EU:n välinen kauppa kasvoi 78 prosenttia vuonna 2016 ja 53 prosenttia vuonna 2017.

Maristo toteaa, että EU-maat ovat pakotteiden purkamisen jälkeen tehneet Iraniin merkittäviä investointeja, Iranissa on käynyt kauppavaltuuskuntia ja kauppaa on pantu vireille. Iraniin on investoitu 14 miljardia dollaria (siirryt toiseen palveluun) pakotteiden purkamisen jälkeen ja 21,8 miljardia dollaria sen jälkeen, kun Rouhani vuonna 2013 valittiin presidentiksi.

Myös Suomen vienti Iraniin on kasvanut merkittävästi vaikkei olekaan volyymiltaan suurta, noin 40 miljoonaa euroa. Vienti kasvoi 106 prosenttia vuonna 2015 ja 90 prosenttia vuonna 2016.

Eurooppalaiset yritykset haluaisivat osansa Iranin 80-miljoonaisen väestön kulutuksesta. Stringer / EPA-EFE

USA:n merkitys kahdenvälistä kauppaa suurempi

Kauppa Yhdysvaltain kanssa (siirryt toiseen palveluun)on edelleen vähäistä, vaikka sekin on kasvanut. Yhdysvaltain vetäytyminen ydinsopimuksesta ei kuitenkaan vaikuta vain maiden kahdenvälisiin suhteisiin, vaan sillä on globaalisti tuhoisa vaikutus Iranin kauppapolitiikalle, Maristo huomauttaa.

Yhdysvallat on ehkä jopa merkittävin toimija rahoitus- ja pankkialalla. Nyt se uhkaa seuraamuksilla myös niitä länsimaisia tahoja, jotka kiertävät sanktiot.

Tämä vaikeuttaa huomattavasti kaupankäyntiä Iranin ja muiden maiden välillä, Maristo sanoo.

Jo ennen kuin Trump vahvisti ydinsopimuksesta vetäytymisen, monet yritykset jäivät odottavalle kannalle Iranin-investointien suhteen ja samoin on ollut pankkien rahoituksen laita, kertoo uutiskanava France 24. (siirryt toiseen palveluun)

Vähentynyt halukkuus sitoutua Iran-kauppoihin näkyi myös Teheranin toukokuisilla öljymessuilla: Ulkomaisia osallistujia saapui kolmannes vähemmän kuin vuosi sitten.

Muun muassa Foreign Policy -lehti kuitenkin arvioi (siirryt toiseen palveluun), etteivät Trumpin päätöksen vaikutukset ole samaa luokkaa kuin aiempien pakotteiden, jotka leikkasivat yli puolet Iranin öljynviennistä. Näin siksi, ettei kansainvälinen yksimielisyys ole yhtä suurta nyt kuin silloin.

Vierailijoita ja työntekijöitä Iranin kansainvälisillä öljymessuilla 6. toukokuuta. Abedin Taherkenareh / EPA-EFE

Mariston mukaan Iranin kannalta positiivista voi olla myös se, että EU ja muut sopimuksen osapuolet tiivistävät välejään.

Rouhani sanonut, että he pyrkivät pitäytymään sopimuksessa ja neuvottelemaan jäljellä olevien osapuolten kanssa. Myös Ranska, Saksa ja Britannia ovat sanoneet pitävänsä kiinni sopimuksessa ainakin toistaiseksi. Molemmilla osapuolilla on tähän taloudellinen intressi, Maristo huomauttaa.

Pakotteet eivät astu heti voimaan, vaan 3–6 kuukauden päästä.

Rouhani tukalassa paikassa

Mariston mukaan presidentti Rouhanin asema varmasti tukaloituu Yhdysvaltojen päätöksen myötä.

Iranin vanhoilliset saavat tästä hyvän syyn väittää, että sopimus on huono. Näin he ovat sanoneet alusta alkaen ja pitäneet Yhdysvaltoja petollisena neuvottelukumppanina. Konservatiivit käyttävät sopimuksen kariutumista varmasti lyömäaseena Rouhania vastaan, Maristo uskoo.

Maristo huomauttaa, että Iranin politiikassa voidaan nähdä selvä kahtiajako. Rouhani suuntautuu ulospäin ja on diplomaattisesti avoin. Konservatiivit puolestaan käpertyvät itseensä ja näkevät Iranin itseriittoisena maana, joka ei tarvitse minkään muun maan apua.

Konservatiivit ovat sanoneet, että Iranille on siunaus, jos Yhdysvallat ei ole mukana. He pitävät sopimuksen raukeamista hyvänä, koska eivät tarvitse ulkovaltoja Iranin kehittämiseen, Maristo kertoo. Rouhani näkee sopimuksen tuovan talouskasvua ja pyrkii neuvottelemaan sen jatkamisesta.

Ajatolla Ali Khamenei on Iranin korkein johtaja. Iranian supreme leader office / EPA-EFE

Iranin korkein johtaja, ajatolla Ali Khamenei on konservatiivi, mutta edustaa ydinsopimuksen suhteen tavallaan kolmatta linjaa, Maristo arvioi. Khamenei on sanonut, että Trump teki virheen vetäytyessään sopimuksesta.

Maristo kuitenkin uskoo, että Iranin sisällä käydään keskustelua siitä kannattaako sopimusta ylipäätään jatkaa. Konservatiivien äänenpainot varmasti kärjistyvät, hän uskoo.

Viime kädessä Khamenei voi päättää, mitä Iran tekee. Khamenei voisi periaatteessa jopa erottaa presidentin, mutta käytännössä Rouhani ja Khamenei käyvät koko ajan vuoropuhelua poliittisista linjoista.

– Ei näytä siltä, että he kaksi olisivat riidoissa tai heillä olisi merkittäviä näkemyseroja, Maristo toteaa.

Vanhoillisuuden pesäkkeitä Iranissa ovat etenkin vallankumouskaarti ja armeija.

Maristo arvioi, että tavalliset iranilaiset ovat jakautuneet kuten poliitikot: konservatiiveihin, Rouhania tukeviin uudistusmielisiin sekä niihin, jotka haluavat häntäkin suurempia uudistuksia.

Kansan tyytymättömyyttä valtaapitäviin ovat lisänneet viime vuosina huono taloustilanne, inflaatio ja se, ettei köyhimmillä ole varaa päivittäisiin elintarvikkeisiin. Hallitusta syytetään jatkuvasti Iranin sisällä siitä, ettei se esimerkiksi jaa öljytuloja riittväästi kansalle, Maristo kertoo.

The New York Times -lehti arvioi (siirryt toiseen palveluun), että ydinsopimuksen purkautuminen voisikin olla pitkän päälle huono uutinen Iranin koko johdolle, sillä jos talousongelmat yhä lisääntyvät, kansan tyytymättömyys voi kasvaa.