Suomessa on viime vuosina ollut 10-15 kätkytkuolemaa vuodessa.

Etenkin pienet lapset ovat herkkiä ilmansaasteille. Kuvituskuva. MOSTPHOTOS

BMJ Open -lehdessä juuri julkaistu tutkimus käsittelee tiettyjen ilmansaastepitoisuuksien lyhyen aikavälin muutoksien ja täysin terveinä pidettyjen vauvojen selittämättömien äkkikuolemien yhteyttä.

Tutkimuksessa löydettiin yhteys kätkytkuolemien ja ilmateitse leviävien pienhiukkasten (PM10) ja typpidioksidipitoisuuksien (NO2) välillä.

Muilla ilmansaasteilla ei todettu olevan merkitystä imeväisikäisten kuolleisuuteen. Tutkimuksessa huomattiin kohonnut kätkytkuoleman riski kaksi päivää kohonneille typpidioksidipitoisuuksille altistumisen jälkeen. Kohonneet ilman pienhiukkaspitoisuudet näyttävät lisäävän äkkikuoleman riskiä jopa viisi päivää altistuksen jälkeen.

Tutkimuksen toteutti Oulun yliopiston kansanterveystieteen professori Jouni Jaakkola yhteistyökumppaneineen. Aineistona on yli 200 kätkytkuolematapausta vuosien 1996 ja 2006 väliltä West Midlandsin alueelta Iso-Britanniasta. Alueen ilmansaastepitoisuudet vastaavat Jaakkolan mukaan lähinnä pääkaupunkiseudun ilmansaastetilannetta Suomessa.

Lapset herkimpiä

Suomessa on viime vuosina ollut 10-15 kätkytkuolemaa vuodessa. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan ilmansaasteet aiheuttavat 3,7 miljoonaa prenataalikuolemaa eli kohtukuolemaa vuosittain. Lapset ovat kaikissa kehitysvaiheissa muita ihmisryhmiä herkempiä ilmansaasteille.

Oulun yliopiston Ympäristöterveyden ja keuhkosairauksien tutkimuskeskuksessa on suunnitteilla vastaavan kaltainen tutkimus suomalaisella aineistolla.

- Suomessa on kansainvälisesti ottaen alhaiset ilmansaastepitoisuudet, mutta kylmä sää saattaa lisätä ilmansaasteiden haittavaikutuksia, Jaakkola kertoo tiedotteessa.