Osa suomalaisista, varsinkin suomalaisista nuorista, potee alati voimistuvaa ilmastoahdistusta. Ilmastonmuutoksen aiheuttamat uhat ovat synnyttäneet voimakasta pelkoa ja synkkiä uhkakuvia.

Mihin ilmastonmuutoksen torjunnassa pitäisi katse suunnata? Millä toimilla olisi eniten vaikutusta?

IS kysyi aiheesta YK:n alaisen Maailman ilmatieteen järjestön (WMO) pääsihteeriltä, meteorologiasta filosofian tohtoriksi väitelleeltä Petteri Taalakselta. Hänen mielestään asiassa pitäisi nähdä metsä puilta.

– Ilmastonmuutos on relevantti fakta, ja kaikkialla maailmassa keskustellaan ilmastonmuutoksesta, mikä on hienoa ja tärkeää, Taalas painottaa aluksi.

– Joissakin maissa keskustelussa on kuitenkin ollut nähtävissä hysteriamaisia erityispiirteitä, muun muassa Suomessa, eikä siihen ole mitään syytä.

– Ihmiskunta ei ole kuolemassa eikä maailmanloppu ole näköpiirissä, vaikka olosuhteet pallollamme muuttuvatkin jossain määrin huonommiksi. Keskustelussa on monissa yhteyksissä lähdetty dramatisoinnin tielle poliitikkoja myöten sen sijaan, että yritettäisiin tunnistaa asioiden suuruusluokat. Kaiken ei tarvitse tapahtua huomenna, Taalas sanoo.

Ilmaston lämpeneminen näkyy niin ilmassa kuin merissä. Maailman sadeolosuhteet ovat muuttuneet, ja samaan aikaan suureksi vitsaukseksi ovat nousseet massiiviset metsäpalot. Ne ovat Taalaksen mukaan vapauttaneet ilmaan suuria määriä hiilidioksidia sekä vahingoittaneet luontoa ja ihmisterveyttä.

– Joissakin maissa ilmastonmuutos on nostanut ruoan hintaa, minkä seurauksena maatalousväestö on menettänyt töitä ja tulojaan. On syntynyt kapinaliikkeitä ja sotiakin. Konflikteja on kuivuuden vaikutuksen vuoksi nähty Syyriassa, Libyassa ja Egyptissä, Taalas sanoo.

– Ilmastonmuutoksen ikävät vaikutukset näkyvät siis jo. Lähivuosi­kymmeninä on saatava aikaiseksi iso muutos, jotta ilmastonmuutos olisi torjuttavissa. Isossa kuvassa olisi ymmärrettävä, mitkä ovat siinä työssä keskeisiä keinoja ja mitkä eivät.

Taalaksen mielestä olennaista koko maailman mittakaavassa ei ole Pohjoismaiden metsänielut, ei siirtyminen vegaaniseen ruokavalioon, eikä edes lentoliikenteen lopettaminen.

– Kaikista keskeisintä on luopua kivihiilen, öljyn ja pidemmällä aikavälillä maakaasun käytöstä ja korvata ne vesi-, ydin- ja uusiutuvalla energialla.

– Liikennettä voidaan sähköistää, ja biopolttoaineita käyttää myös lentoliikenteessä. Jos talot rakentaa puusta, se on jo sinällään ilmastoteko. On myös onnistuttava torjumaan metsäpaloja ja lakata hävittämästä trooppisia sademetsiä.

– Metsänieluilla saadaan joitakin myönteisiä asioita aikaiseksi, mutta fossiiliset päästöt ovat niin suuria, ettei ratkaisu löydy metsistä. Afrikassa on tiettyjä maita, kuten Etiopia, joissa metsittämisestä voisi olla selkeästi hyötyä, mutta puheet esimerkiksi Saharan autiomaan metsittämisestä ovat utopiaa. Maaperä ei ole kelvollinen siihen, Taalas sanoo.

Hiilen, kaasun ja öljyn käytöstä syntyvän hiilidioksidin vaikutus ilmastoon kestää satoja vuosia. Hiilidioksidipitoisuus ilmakehässä on jo korkein kolmeen miljoonaan vuoteen, joten ei ihme, että volyymitaso ilmasto­muutoskeskustelussa on noussut.

– Konkreettisista ratkaisuista puhuttaessa homma menee niin, että poliittisten päättäjien on pystyttävä luomaan sellaiset raamit, jotka mahdollistavat esimerkiksi tuuli- ja ydinvoimaratkaisuja. Samaan aikaan myös kuluttajille on luotava raamit, jotka puolestaan mahdollistavat muun muassa sähköautojen hankinnan sekä korostavat lämpöpumppujen käytön järkevyyttä kodin lämmityksessä, Taalas ruotii.

– Ruokakysymys vaikuttaa hieman, mutta ei siis ole millään tavalla ratkaisun keskiössä. Oleellista on myös ymmärtää, ettei julkinen rahoitus riitä mahdollistamaan ilmastonmuutoksen torjumisessa tarvittavia resursseja. Pallo on yksityisellä sektorilla. Sieltä on tultava rahoitusta, ja viime aikoina on ollut hienoa huomata, että yksityisen sektorin intressit asiassa ovat kasvaneet.

Nuorison äänitorvi Greta Thunberg on yrittänyt vedota maailman päättäjiin ilmastoasiassa. Hänestä on nopeasti tullut ilmastonmuutoksen vastustamisen keulakuva.

– Thunberg on indikaattori siitä, että maailman nuoriso on huolissaan. On hyvä, että nuorison ääni pääsee esiin, Taalas sanoo.

-– Hänen neuvonantajiensa piirissä tiedettä on lähestytty anarkistisista näkökulmista, ja sitä kautta hänen mielipiteensä ovat olleet hyvin dramatisoivia. On syötetty tietoa, joka on ollut omiaan synnyttämään hysteriaa, mutta johon ei kuitenkaan ole ollut mitään syytä.

Mitä sinun mielestäsi ilmastonmuutoksen torjunnassa pitäisi Suomessa ja maailmalla tehdä? Keskustele kommenteissa!