Helsingin keskustaan suunnitellaan useita uusia kävelykatuja – "Osa autoista varmaan häviää liikenteestä"

Tällaista meininkiä halutaan lisää Helsingin keskustaan. Toni Tervo

Jukka Hämäläinen

Helsinki ryhtyy kohentamaan kävelykeskustaa. Tavoitteena on lisätä keskustan viihtyisyyttä, parantaa jalankulun turvallisuutta ja vilkastuttaa liike-elämää.

Kävelykaduiksi tai ainakin helpommin käveltäviksi on tarkoitus kehittää etenkin Pohjois-Esplanadia, Kaivokatua ja Mannerheimintien eteläpäätä.

Helsingin kävelykeskustaa on kehitetty määrätietoisesti yli kaksi vuosikymmentä.

- Nyt on tehty kaikki se, mitä autoliikennettä haittaamatta on voitu tehdä, liikennesuunnittelupäällikkö Reetta Putkonen summaa.

Kaupunkisuunnitteluviraston toimialajohtajan Mikko Ahon mukaan nyt on aika miettiä, miten kävelykeskustaa kehitetään tästä eteenpäin.

- Keskustan tila on rajallinen. On päätettävä, tehdäänkö valintoja vai kompromisseja.

Tällä Aho tarkoittaa sitä, että on valittava, kehitetäänkö ydinkeskustaa autojen vai jalankulkijoiden ehdoilla vai sekä että.

Kaikkien kävelykatusuunnitelmien toteuttaminen tarkoittaisi väistämättä sitä, että keskustan poikittaisliikenne hakeutuisi uusille reiteille. Kun suunnittelijoilta kysyy minne, heillä ei ole vastausta.

- Useille eri reiteille. Osa autoista varmaan häviää liikenteestä, Putkonen ja liikenneinsinööri Pekka Nikulainen arvailevat.

Tosiasia kuitenkin on, että jalankulkijoiden määrä keskustassa on lisääntynyt. Kaupunkisuunnitteluviraston mukaan jalkakäytävät ovat paikoin ahtaita jo nykymäärille. Painetta jalankulun parantamiseen tulevat lisäämään sekä keskustakirjasto että Laajasalon raitiotien päätepysäkin tulo Kaivokadulle.

Kävelykeskustan kehittämiseksi on hahmoteltu erilaisia ratkaisumalleja, joihin suuri yleisökin saa sanoa sanansa, ennen kuin hankkeet etenevät päätettäväksi.

Esplanadien osalta tutkitaan Pohjoisesplanadin muuttamista kävelykaduksi, jolla sallittaisiin vain huoltoajo. Silloin Eteläesplanadi muuttuisi kaksisuuntaiseksi. Toisessa vaihtoehdossa kummankin esplanadin jalkakäytäviä levennettäisiin, jolloin ajoradat kaventuisivat yksikaistaisiksi. Kolmas vaihtoehto on muuttaa molemmat kadut kokonaan kävelykaduiksi.

Jalankulun painopiste on viime vuosina siirtynyt Kampin suuntaan ja painetta on lisätä Mannerheimintien ylittämisen turvallisuutta.

- Yksi vaihtoehto on leventää jalkakäytäviä, jolloin suojatieylitykset lyhenisivät ja niistä tulisi turvallisempia, Putkonen pohtii.

Mannerheimintien jalkakäytävien leventäminen tarkoittaisi sitä, että ajorata kaventuisi 1+1-kaistaiseksi Erottajan ja Pohjoisen Rautatiekadun välillä.

Kaivokadulla liikenne joudutaan ajattelemaan uudestaan siksi, että kadulle Rautatieaseman eteen on aikanaan tulossa Laajasalon pikaraitiotien päätepysäkki. Kaivokatu voitaisiin muuttaa 1+1-kaistaiseksi tai sillä sallittaisiin pelkästään raitiovaunuliikenne.

Lisäksi Fabianinkadulle tutkitaan ratkaisua, jossa Fabianinkatu muutettaisiin kävely- tai kävelypainotteiseksi kaduksi Pohjoisesplanadin ja Kaisaniemenkadun välillä.

Eerikinkadulla ja Kalevankadulla tutkitaan jalkakäytävien leventämistä samaan tapaan kuin Eerikinkadun itäpäässä on jo tehty. Eerikinkadulla muutos koskisi osuutta Fredrikinkadusta Ruoholahden suuntaan ja Kalevankadulla Yrjönkadun ja Annankadun väliä.

Kevään aikana tehtävien selvitysten pohjalta valmistellaan yleiset periaatteet kävelykeskustan kehittämiselle. Kaupunkisuunnittelulautakunta ottaa niihin kantaa huhtikuussa ja varsinaiset päätökset tekee uusi valtuusto kuntavaalien jälkeen.

Kävelykeskustan laajentaminen tapahtuu sen jälkeen vaiheittain 10-15 vuoden kuluessa.

Suunnitteluaineistot ja mahdollisuus antaa palautetta löytyvät osoitteesta http://kerrokantasi.hel.fi/hearing/kavelykeskusta