Tammen mukaan on ongelmallista, että rikosrekisteriin jää merkintä siitä, jos henkilö jää kiinni huumausaineiden käytöstä, vaikka tämä olisi mahdollisesti kokeillut huumeita vain kerran.

A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki kertoo videolla syitä siihen, miksi kristallihuume on niin tappavaa.

THL:n päihteisiin ja riippuvuuksiin perehtynyt kehittämispäällikkö Tuukka Tammi on sitä mieltä, että huumausaineiden käytön rikoslaillisesta rangaistavuudesta on käytännössä enemmän haittaa kuin hyötyä. Hän on kirjoittanut asiasta blogikirjoituksen yhdessä THL:n tutkimusprofessori Pekka Hakkaraisen kanssa.

Asia nousi esiin myös, kun huumeiden käytön takia otsikoihin noussut laulaja Jari Sillanpää vieraili kuluvalla viikolla MTV:n ohjelmassa Enbuske, Veitola & Salminen. Sillanpäätä haastatellut Tuomas Enbuske sanoi olevansa sitä mieltä, ettei huumeiden käytön pitäisi olla rikoslaissa rangaistavaa.

- Huumausaineiden käyttö on ollut rangaistavaa 60-70-luvun taitteesta alkaen. Ei ole mitenkään voitu todistaa, että laki olisi kyennyt vähentämään käyttöä tai estämään käytön jatkuvaa kasvua. 90-luvulla tuli nopea nousu, ja senkin jälkeen huumeiden käyttö on yleistynyt koko ajan, Tammi sanoo.

Tammen mukaan on ongelmallista, että rikosrekisteriin jää merkintä siitä, jos henkilö jää kiinni huumausaineiden käytöstä, vaikka tämä olisi mahdollisesti kokeillut huumeita vain kerran.

- Asiaa voi tulla esiin esimerkiksi työ- tai opiskelupaikkaa hakiessa. Esimerkiksi työpaikkaa hakiessa merkintä poliisin tietojärjestelmässä voi nousta esteeksi työpaikan saamiselle jo nuorella iällä. Merkinnästä aiheutuva haitta voi olla dramaattinen.

THL:n kehittämispäällikkö Tuukka Tammi on sitä mieltä, että huumausaineiden käytön rikoslaillisesta rangaistavuudesta on käytännössä enemmän haittaa kuin hyötyä. VESA-MATTI VÄÄRÄ

Vaikeuttaa hoitoa

Tammen mukaan rikoslain käyttö ei myöskään auta lainkaan huumeiden ongelmakäyttäjien tilannetta, vaan pikemminkin vaikeuttaa hoitoon hakeutumista ja hoitopalvelujen kehittämistä.

Eikö vaarana kuitenkin ole, että jos rangaistavuudesta luovutaan, kynnys huumeiden kokeilemiseen ja käyttämiseen laskee?

- Kansainvälisten esimerkkien perusteella ei ole näyttöä siitä, että käytön rangaistavuuden poistaminen lisäisi ainakaan merkittävästi huumeiden käyttöä.

Tammi onkin sitä mieltä, että pelkkä huumeiden käytön rikoslaillisen rangaistavuuden poistaminen ei riitä, vaan sen lisäksi resursseja pitäisi siirtää sosiaali- ja terveydenhuollon puolelle. Lisäksi poliisin resursseja pitäisi siirtää vakavan huumausainerikollisuuden kontrollointiin.

Tammi arvioi, että jos huumeiden käytön rangaistavuus poistetaan, käyttäjät uskaltavat helpommin hakeutua avun piiriin. Myös varhainen puuttuminen helpottuisi.

- Nykyisin terveydenhuollon työntekijöiden on vaikea kysellä laittomien päihteiden käytöstä. Nykyisin huumeita käytetään salassa, eikä siitä kerrota.

Portugalista mallia

Tammen mukaan huumausaineiden rangaistavuus poistettiin rikoslaista Portugalissa jo 15 vuotta sitten.

- Samalla panostettiin tuki- ja hoitojärjestelmään. Käytöstä kiinni jäänyt ihminen voidaan ohjata esimerkiksi puhutteluun, jossa on mukana muiden muassa sosiaalityöntekijä. Rikoslaillisesta rangaistavuudesta luopuminen ei siis tarkoita sitä, ettei huumeiden käyttöön puututa.

Tammi ei kuitenkaan kannata varsinaista pakkohoitoa.

- Tutkimusten valossa pakko on hoitokeinona aika huono. Hyvin vaihtoehtojen ja tuen ja avun tarjoaminen usein johtaa hoidosta kiinnostumiseen.