Säätytalon seminaarissa ei sovittu uusista työllisyyslääkkeistä. Rinne sanoi, ettei hän ole innostunut työttömyysturvan leikkaamisesta.

Pääministeri Antti Rinteen (sd) mukaan leikkauslistat tulevat vaikuttamaan ”aivan järkyttävällä tavalla” tavallisten ihmisten elämään, jos työllisyyden lisäämisessä ei onnistuta. Keskiviikon työllisyysseminaarissa ei ollut Rinteen mukaan tarkoituksena saada vielä päätöksiä aikaan.­

Pääministeri Antti Rinne (sd) linjasi Säätytalolla keskiviikkoiltana järjestetyn työllisyysseminaarin päätöspuheenvuorossaan, että ”meillä ei ole varaa sellaiseen maailmaan, jossa chillaillaan”.

Chillailulla tarkoitetaan rentoa hengailua tai oleilua. Rinteen mukaan työikäisten ihmisten chillailu on omiaan vaarantamaan hyvinvointivaltion tulevaisuuden.

– Töihin pitää lähteä, kun on työkykyinen tai osakykyinen, Rinne totesi.

Samaan hengenvetoon Rinne totesi, että hän ei ole ”ollenkaan innostunut keinoista, jotka liittyvät työttömyysturvan leikkaamiseen”.

– Täytyy löytää keinoja, joilla parannetaan työllisyyttä ilman, että yhdenkään ihmisen arki pahentuu, tällä en tarkoita, etteikö pitäisi olla kannusteita, vähän potkuakin persauksiin, Rinne kuvaili.

Rinteen hallituksen tavoitteena on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin hallituskauden loppuun eli vuoteen 2023 mennessä. 2030-luvulla työllisyysasteen pitäisi olla Rinteen mukaan jo yli 80 prosenttia.

Valtiovarainministeriön hahmottelemalla perusuralla hallituskauden loppuun mennessä syntyy 40 000 uutta työllistä, siis ilman uuden hallituksen työllisyystoimia.

Tämän perusuran päälle hallitus pyrkii saamaan 60 000 työllistä. Neljän vuoden päästä maassa pitäisi olla siis yhteensä 100 000 työllistä lisää.

Apua keinojen suunnittelussa haetaan työmarkkinajärjestöiltä, jotka ovat keskenään erimielisiä työllisyyskonsteista. Osa järjestöjen ideoimista keinoista pitäisi olla käytettävissä jo elokuussa.

Uusi hallitus on ilmoittanut jo purkavansa kiistellyn aktiivimallin, kun ”työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty”.

IS tiedusteli Rinteeltä, miten hallitus aikoo aktivoida työttömiä.

– Lähtökohtana on, että palvelut ovat tarpeeksi tiiviit niin, ettei ihminen koe niitä negatiivisena, vaan ne tukevat työllistymisessä, meillä on huomattavasti vähemmän resursseja työvoimapalveluissa kuin Tanskassa ja Ruotsissa. Sitä tullaan ratkomaan, miten tämä kokonaisuus saadaan palvelemaan merkittävästi työllisyysasteen nostamista, Rinne totesi.

Yhtenä ”elementtinä” Rinne pitää välityömarkkinoita, joiden avulla vaikeasti työllistyviä pitäisi kyetä palauttamaan takaisin työmarkkinoille ”tuetun työllisyyden kautta”.

– Meillä on yli 60 000 nuorta miestä lähinnä, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, se porukka täytyy tavoittaa.

STTK:n puheenjohtajan Antti Palolan mukaan keskiviikon seminaarin antina oli yhteinen käsitys siitä, että työllisyysasteen tulee olla hallituskauden loppuun mennessä 75 prosenttia. Vasemmalta Akavan Sture Fjäder, Palola, EK:n Jyri Häkämies, SAK:n Jarkko Eloranta ja Kuntatyönantajien Markku Jalonen.­

Vaikka Rinne ilmoittikin, ettei hän ole innostunut työttömyysturvan leikkaamisesta, niin Rinteen mukaan mitään työllisyyskeinoa ei ole toistaiseksi suljettu pois. Kirjaus tulee hallitusohjelmasta.

EK on esittänyt työttömyysturvan porrastamista niin, että se olisi alussa nykyistä korkeampi ja kolmen ja kuuden kuukauden jälkeen sitä leikattaisiin kymmenellä prosentilla. Työttömyysturvan enimmäiskestoa lyhennettäisiin 50 päivällä 350 päivään. Sipilän hallitus lyhensi ansiosidonnaista työttömyysturvaa 100 päivällä 400 päivään.

– Minusta on parempiakin keinoja patistaa ihmisiä töihin kuin leikata toimeentuloa, Rinne kommentoi IS:lle esitystä työttömyysturvan porrastamisesta.

Rinne nosti puheenvuorossaan esiin myös digitalisaation merkityksen tuottavuuden kasvattamisessa.

– Olin tammikuussa sairaalassa ja kun siirryin osastolta toiselle samassa sairaalassa saman kuntayhtymän sisällä, tiedot piti kuljettaa paperilla. Tässä ei ole mitään järkeä, ei mitään järkeä! Rinne päivitteli.