Kymmenien protestoijien huudot kaikuivat salissa, kun Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n uudeksi johtajaksi ehdotettu Gina Haspel astui senaatin kuultavaksi toukokuussa 2018.

Talon ulkopuolella kaksi oransseihin vankihaalareihin ja mustiin huppuihin pukeutunutta protestoijaa istui hiljaa polvillaan. Heidän edessään olevassa kyltissä luki: ”CIA kiduttaa muslimeja.”

There have already been protests inside the room because of Haspel's role in the post-9/11 torture program. Here's one protest set up outside the building where the hearing is taking place: pic.twitter.com/UfenK9jK6Y — Emma Loop (@LoopEmma) May 9, 2018

Presidentti Donald Trump oli nostanut Gina Haspelin CIA:n varajohtajaksi alkuvuodesta 2017.

Jo vuotta myöhemmin, maaliskuussa 2018, hän ilmoitti uusista ylennysuutisista Twitterissä:

“Mike Pompeosta, CIA:n johtajasta, tulee uusi ulkoministerimme. Hän tulee tekemään fantastista työtä! Kiitos Rex Tillersonille palvelusta! Gina Haspelista tulee CIA:n uusi johtaja, ensimmäinen tehtävään valittu nainen. Onnittelut kaikille!”

Mike Pompeo, Director of the CIA, will become our new Secretary of State. He will do a fantastic job! Thank you to Rex Tillerson for his service! Gina Haspel will become the new Director of the CIA, and the first woman so chosen. Congratulations to all! — Donald J. Trump (@realDonaldTrump) March 13, 2018

Trumpin sanoista huolimatta ilmoitusta ei otettu vastaan feministisellä ilotulituksella.

Sen sijaan yhdysvaltalaiset mediat nostivat esiin Haspelin pahamaineisen menneisyyden Thaimaassa sijainneen CIA:n salaisen tutkintavankilan johtajana.

Haspelin alaisuudessa terroristiepäiltyjä muun muassa kiellettiin nukkumasta, vesikidutettiin ja pidettiin tuntitolkulla pienissä, juuri ja juuri ihmisen mentävissä arkuissa.

Poliittinen satiiriohjelma The Daily Show tviittasi nimitysehdotuksen jälkeen:

”Gina Haspel rikkoo lasikaton… kuulusteltavan päähän.”

PRO: Gina Haspel breaks the glass ceiling CON: …over the head of a detainee https://t.co/EoTSE6l4Pu — The Daily Show (@TheDailyShow) March 13, 2018

”Haspel pitäisi pidättää, ei ylentää”, kirjoitti puolestaan Center for Constitutional Rights -ihmisoikeusjärjestön johtaja Vincent Warren sanomalehti Guardianissa.

Saksalainen ihmisoikeusjärjestö ECCHR on jo vuosia vaatinut Haspelille kansainvälistä pidätysmääräystä. Se toisti vaatimuksensa heti nimitysuutisen jälkeen.

Voimakkaan kritiikin takia Haspel yritti sanomalehti Washington Postin mukaan jopa vetäytyä prosessista viime hetkellä. Trumpin hallinto sai kuitenkin taivuteltua Haspelin senaatin eteen.

17. toukokuuta Yhdysvaltain senaatti siunasi Haspelin valinnan CIA:n johtoon äänin 51–43. Viisi päivää myöhemmin, 22. toukokuuta, Haspel vannoi virkavalansa.

Yhdysvaltain Ashlandissa vuonna 1956 syntynyt Haspel varttui sotilastukikohdissa ympäri maailmaa. Hänen isänsä työskenteli Yhdysvaltain ilmavoimissa.

Aikuisiän kynnyksellä Haspel palasi kotimaahansa opiskelemaan. Hän aloitti kielten ja journalismin opinnot ensin Kentuckyn yliopistossa ja siirtyi sitten Lousvillen yliopistoon, josta hän valmistui 22-vuotiaana.

Valmistumisensa jälkeen Haspel työskenteli vuoden kirjastokoordinaattorina Fort Devensin sotilastukikohdassa. Sotilaat tekivät häneen vaikutuksen, varsinkin ne, jotka olivat olleet kenttätehtävissä maailmalla. Heiltä hän sai yllykkeen hakea CIA:hin.

”Halusin olla osa jotain suurempaa. Halusin seikkailuja ulkomailla, joissa voisin käyttää hyvää kielitaitoani. CIA oli se paikka”, Haspel on kuvaillut myöhemmin.

Vuonna 1985 Haspel palkattiin CIA:han. Siellä hän eteni nopeasti.

Haspel ehti työskennellä vain muutaman vuoden päämajalla Langleyssa, kun hänet jo lähetettiin ensimmäiselle ulkomaanpestille Etiopiaan.

Seuraavien kolmen vuosikymmenen aikana Haspel oli useissa peitetehtävissä maailmalla, monissa niistä paikallisen yksikön päällikkönä. Nopea eteneminen johtui hänet tuntevien mukaan siitä, että Haspel oli paitsi hyvä työssään, myös älykäs, tiukka ja taitava poliittinen peluri.

Ensimmäinen suuri henkilökohtainen saavutus tuli Azerbaidzhanista, jossa Haspel johti CIA:n toimintoja. Hän oli mukana operaatiossa, joka johti kahden terroristiepäillyn pidätykseen. Epäillyt oli liitetty Yhdysvaltain suurlähetystöihin Keniassa ja Tansaniassa vuonna 1998 tehtyihin pommi-iskuihin.

Azerbaidzhanissa hän rakensi maineen työlleen täydellisesti omistautuvana ihmisenä: Haspelin kerrotaan nukkuneen operaation aikana usein yönsä aseman lattialla, sillä hän työskenteli lähes vuorokauden ympäri.

Haspel palkittiin operaation johtamisesta George H. W. Bushin nimeä kantavalla terrorisminvastaisella palkinnolla.

Kuulustelunauhojen tuhoamismääräyksen oli allekirjoittanut Haspel.

Haspelin ensimmäistä 15 vuotta CIA:n leivissä määritti ja muokkasi Venäjä – hän oli venäjänkielen taitoinen ja monien alaistensa mukaan tunsi maan paremmin kuin kukaan CIA:n johtaja.

Sitten Haspelin uralla alkoi uusi vaihe. Hänen ensimmäinen työpäivänsä CIA:n terrorismintorjuntakeskuksessa oli syyskuun 11. vuonna 2001.

Kun lentokoneet iskivät WTC:n kaksoistorneihin varhain aamulla, suurin osa CIA:n päämajan henkilöstöstä evakuoitiin. Virginian osavaltiossa Langleyssa sijaitsevan CIA:n päämajan pelättiin olevan myös iskujen kohteena.

Yksi harvoista rakennukseen jääneistä tiimeistä oli Gina Haspelin tiimi. Tarinaa on myöhemmin levitetty osoituksena Haspelin uhrautuvuudesta, isänmaallisuudesta ja rohkeudesta. CIA:n päämajaa ei koskaan pommitettu.

Pian WTC-iskujen jälkeen Yhdysvaltain silloinen presidentti George W. Bush käynnisti laajamittaisen terrorismin vastaisen sodan. CIA perusti ympäri maailmaa satoja salaisia vankiloita, joihin Al-Qaidan terroristiepäiltyjä tuotiin kuulusteltavaksi.

Ensimmäinen salainen vankila perustettiin Thaimaahan. Vankilaa kutsuttiin koodinimellä ”kissan silmä”. Haspel lähetettiin johtamaan vankilaa lokakuussa 2002.

Marraskuun puolessavälissä vankilaan saapui Al-Qaidan terroristiepäilty, Abd Al-Rahim al-Nashiri. Häntä epäiltiin osallisuudesta Yhdysvaltain laivaston ohjushävittäjä USS Colea vastaan tehtyyn terrori-iskuun Jemenissä vuonna 2000.

Haspelin valvonnan alaisuudessa Al-Nashiria kuulusteltiin vesikiduttamalla, raporttien mukaan ”ainakin kolmesti”.

Vesikidutus on kidutusmentelmä, jonka tarkoituksena on tuottaa kuulusteltavalle hukkumisen tunne.

Kuulusteltavan pää peitetään ja hänen päälleen kaadetaan vettä niin kauan, kunnes hän on tukehtua. Pahimmillaan vesikidutus voi aiheuttaa aivo- ja keuhkovaurioita sekä pysyviä psyykkisiä oireita.

Al-Nashiria painostettiin myös lukitsemalla hänet arkkuun tuntikausiksi ja paiskomalla seinää vasten, CIA:n myöhemmin julkistamat raportit paljastavat.

Vuonna 2008 CIA:n silloinen johtaja Michael W. Hayden tunnusti julkisesti, että CIA oli käyttänyt vesikidutusta kuulustelumenetelmänä kolmeen vankiin: Al-Nashiriin, Abu Zubaydahiin ja Khalid Shaikh Mohammediin.

Myös Abu Zubaydahia kuulusteltiin Thaimaan vankilassa, vain muutama kuukausi ennen, kuin Haspel saapui johtamaan vankilaa.

Al-Qaidan terroristiksi epäiltyä Zubaydahia vesikidutettiin raporttien mukaan jopa 83 kertaa yhden kuukauden sisällä. Vankeutensa aikana Zubaydah menetti näön vasemmasta silmästään. Lopulta CIA:n työntekijät päättivät, ettei Zubaydahilla ollut mitään hyödyllistä tietoa kerrottavanaan.

Vuoden 2002 loppuun mennessä vankila suljettiin. Al-Nashiri ja Zubaydah siirrettiin Guantanamo Bayn vankileirille, jossa he ovat edelleen.

Thaimaan vankilassa tehdyt kuulustelut tallennettiin, ja niitä säilytettiin Thaimaassa. Vuonna 2005 CIA määräsi kaikki lähes sata kuulustelunauhaa hävitettäväksi. Tuhoamismääräyksen oli allekirjoittanut Haspel.

CIA:n mukaan päätöksen oli kuitenkin tehnyt Haspelin silloinen esimies, Jose Rodriguez.

Haspel itse sanoi senaatin kuulemisessa seisovansa täysin tuhoamismääräyksen takana. Nauhat olivat turvallisuusriski niille CIA:n työntekijöille, joiden kasvot esiintyivät nauhoilla, hän puolusti. Arvostelijoiden mukaan tuhoamisen tarkoituksena oli tosiasiallisesti hävittää todisteet CIA:n historian kenties synkimmästä jaksosta.

Yhdysvaltain oikeuslaitos päätti olla nostamatta syytteitä kuulustelunauhojen tuhoamisesta.

Ihmisoikeusjärjestöt, lainoppineet ja monet muut ovat tuominneet myöhemmin jyrkästi CIA:n terrorismin vastaisessa sodassa käyttämät niin kutsutut ”tehostetut kuulustelumenetelmät”.

Vuonna 2006 Bushin hallinto kielsi vesikidutuksen käytön kuulusteluissa. Vuonna 2009 Barack Obama määräsi CIA:n salaiset vankilat suljettaviksi.

Vuonna 2014 Yhdysvaltain senaatin tiedustelukomitea julkaisi 7000-sivuisen raportin CIA:n käyttämistä tehostetuista kuulustelumekanismeista.

Yksi raportin johtopäätöksistä oli, että CIA oli pimittänyt tietoa sekä kertonut vääristeltyä totuutta kuulustelumekanismeista. Toinen oli se, että kuulustelumekanismit olivat paitsi brutaaleja myös auttamattoman tehottomia.

Raportin mukaan CIA ei ollut antanut uskottavaa näyttöä siitä, että kuulustelumenetelmät olisivat estäneet terroristi-iskuja tai säästäneet yhdenkään ihmisen henkeä. Myöskään siitä ei ollut näyttöä, että terroristiepäillyiltä ei olisi voitu saada samaa informaatiota myös perinteisemmillä kuulusteluilla.

On epäselvää, kuinka suuri rooli Haspelilla oli CIA:n terrorismin vastaisen sodan aikaisessa kuulusteluohjelmassa.

Trump ei nimennyt Haspelia CIA:n johtoon kidutussyytöksistä huolimatta, vaan niiden takia.

Haspel on lähes 50 vuoteen ensimmäinen CIA:n johtaja, joka on tehnyt uransa viraston sisällä. Yleensä viraston johtoon on valittu kokeneita poliitikkoja tai entisiä Yhdysvaltain armeijan upseereita.

Haspel on kuitenkin tehnyt suurimman osan työurastaan salaisissa peitetehtävissä ja siksi hänen menneisyydestään tiedetään vain sirpaleita.

Ennen senaatin kuulemista osa senaattoreista vaati, että CIA:n on julkaistava lisää tietoa Haspelin menneisyydestä ja osallisuudesta ”tehostetun kuulustelun” ohjelmaan, jotta senaattorit voisivat aidosti punnita hänen soveltuvuuttaan tehtävään.

CIA suostui julkaisemaan vain palasia sieltä täältä. On arveltu, että julkaistujen dokumenttien tehtävänä oli esittää Haspel mahdollisimman hyvässä valossa, ei antaa hänen menneisyydestään rehellistä kokonaiskuvaa.

Eräs entinen Yhdysvaltain hallituksen virkamies arveli aikakauslehti The New Yorkerille, että Haspelin ylentäminen on CIA:n kosto.

”Virasto näyttää keskisormea kaikille niille, jotka olivat ikinä kriittisiä [tehostetun kuulustelun] ohjelmaa kohtaan.”

CIA:n sisällä Haspelilla on vankka tukijoukko. Työntekijät asettuivat näkyvästi Haspelin tukijoiksi heti sen jälkeen, kun Trump oli nimennyt hänet ehdolle tehtävään.

”Ihminen, joka on sitoutunut kaikista korkeimpiin käytöksen ja eettisen käyttäytymisen standardeihin.”

“Rohkea mutta pragmaattinen päätöksentekijä, joka asettaa kansakunnan intressit aina henkilökohtaisen etenemisen edelle.”

Muun muassa näin työntekijät kuvailivat Haspelia.

Barack Obaman aikainen CIA:n johtaja John Brennan vakuutti, että Haspel tarjoaisi “kaunistelematonta, epäpoliittista ja objektiivista tiedustelutietoa Donald Trumpille”.

Toinen entinen CIA:n johtaja, Michael Hayden, kehui Haspelia “juuri sellaiseksi totuuden kertojaksi, jonka haluat huoneeseen silloin, kun merkittäviä päätöksiä tehdään.”

Haspelin osallisuutta terroristiepäiltyjen kuulusteluihin on puolusteltu myös sillä, että ”vankkumattomana isänmaan puolustajana” hän teki vain sen, mitä ”häneltä pyydettiin”. Eräs Haspelia ja CIA:n ohjelmaa läheltä seurannut henkilö kuvaili Financial Timesille, että Haspelin ”lojaalius on moitteetonta”.

Käskyjä sokeasti noudattava CIA:n johtaja ja vesikidutusta puoltava presidentti ovat pahimillaan myrkyllinen yhdistelmä. CIA:n johtajana Haspel johtaa viraston operaatioita. Presidentti puolestaan antaa operaatioille siunauksensa.

On selvää, ettei Trump nimennyt Haspelia CIA:n johtoon hänen kidutussyytöksistään huolimatta, vaan nimenomaisesti niiden takia.

Trump vastasi Twitterissä Haspelin nimitystä seuranneeseen kritiikkiin:

”Haspel on joutunut tulilinjalle, koska hän oli liian tiukka terroristeille. Ajatelkaa sitä, näinä vaarallisina aikoina meillä on kaikista pätevin ihminen, nainen, jonka demokraatit haluavat ulos, koska hän on liian tiukka terroristeille. Gina voittoon!”