Yhä useampi suomalainen juo hopeavettä, jonka valmistajat ja myyjät väittävät, että sen sisältämä nanohopea parantaa sairauksia. Hopeavettä ei kuitenkaan saa myydä sisäiseen käyttöön. Tutkijat varoittavat, että se voi aiheuttaa sisäelinvaurioita.

Muutama vuosi sitten hopeavettä myytiin ravintolisänä, kunnes Euroopan unioni kielsi sen sisäisen käytön. Hopeavettä saa yhä myydä, mutta lähinnä vain veden puhdistamiseen.

Ylen ruotsinkielisen tutkivan toimituksen Spotlight-ohjelma kuitenkin löysi suomalaisia valmistajia ja myyjiä, jotka väittivät, että hopeavesi parantaa tai ehkäisee sairauksia ja että sitä voi myös juoda.

Suomessa ei saa väittää lääkitseviksi tuotteita, jotka eivät ole lääkkeitä tai joilla ei ole virallisesti hyväksyttyjä terveysvaikutuksia. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira ja Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea eivät ole kiinnittäneet huomiota hopeavettä markkinoivien myyjien verkkosivuihin, mutta puuttuivat ohjelman teon aikana asiaan ja kehottivat yrityksiä muuttamaan tekstejään. Usea firma muuttikin verkkosivujaan tai poisti Facebook-kommenttejaan sillä aikaa, kun Spotlight tutki asiaa.

Spotlight tutkitutti viisi eri hopeavesinäytettä. Valtaosassa niistä hopeamäärä oli kerrottua pienempi, mutta yhdessä vedessä hopeaa oli liian paljon. Yhdessä näytteessä ei ollut hopeaa lainkaan.

Hopeavettä antibioottien korvikkeena

Mustasaarelaiset Linda Holm ja Carolina Beijar juovat hopeavettä, kun he sairastuvat. Heidän mielestään valmiste tepsii bakteereihin ja viruksiin.

Beijarin mukaan maaperässä oli aiemmin hopeaa enemmän, mutta nyt maaperä on köyhtynyt väkilannoitteiden takia, eikä ruoasta ja vedestä saa enää riittävästi hopeaa. Beijarilla on tapana lisätä tyttärensä tuttipulloon hieman hopeavettä, jotta se pysyy puhtaana ja jotta tytär saa hieman lisää hopeaa.

Linda Holm ja Carolina Beijar (sylissään tytär Freja) uskovat, että hopeavesi parantaa ja ehkäisee sairauksia. Linda Holm och Carolina Beijar dricker silvergrogg, silvervatten med citron i. Kuva: Yle/Taisto Lapila.

Linda Holmin mukaan hopeavesi voi estää vatsataudin puhkeamisen. Hän juo hopeavettä huomattuaan ensimmäiset oireet ja kokee, että hän paranee siten nopeammin. Holm antaa hopeavettä myös lapsilleen, kun nämä sairastuvat.

Holm korvaa hopeavedellä antibiootteja. Jos lapsille määrätään puoli desilitraa antibioottia, hän antaa sen sijaan pienemmän määrän hopeavettä, mutta harvoin suun kautta. Korvatulehduksia hän hoitaa laittamalla pari tippaa hopeavettä korviin, ja kertoo, että tulehdus katoaa yön aikana.

Holm pitää Vasabladetin Sevendays-sivustolla blogia, jossa hän kertoo hopeaveden käyttötavoista. Spotlight löysi kaksi muutakin pohjanmaalaista bloggaajaa, jotka ovat kirjoittaneet hopeaveden käytöstä.

Hopeavesi vahingoittaa elimistöä

Itä-Suomen yliopiston toksikologian professori Kirsi Vähäkangas kehottaa jyrkästi välttämään hopeaveden juomista. Hopea ei ole hivenaine, jota ihmisen elimistö tarvitsisi. Se on toksista – siis myrkyllistä – ja voi olla ihmiselle vahingollista.

Vähäkankaan mukaan hopea imeytyy ruoansulatuskanavasta elimistöön ja kertyy sisäelimiin, esimerkiksi munuaiskeräsiin ja aivoihin. Eläinkokeissa on suuremmilla annoksilla todettu maksa- ja munuaisvaurioita.

Hän korostaa, että lapset ja etenkin sikiöt ovat herkempiä toksisille vaikutuksille ja että nanohopea menee istukan läpi sikiöönkin. Tavallista herkempiä ovat myös iäkkäät henkilöt.

Paljon hopeavettä juova voi pahimmassa tapauksessa sairastua hopeamyrkytykseen eli argyriaan, joka värjää ihon siniseksi tai harmaaksi.

Toksikologi Kirsi Vähäkangas kehottaa välttämään hopeaveden juomista. Kirsi Vähäkangas, professor i toxikologi, varnar för att nanosilver kan skada inre organ. Kuva: Itäsuomen Yliopisto/Raija Törrönen

Viranomaiset ovat samoilla linjoilla kuin Vähäkangas. Evira kielsi muutama vuosi sitten suomalaisfirma Carno Impexin hopeaveden myynnin.

Eviran Annika Nurttila kertoi Spotlightille, että hopeavettä markkinoitiin sisäiseen käyttöön, eikä yritys ollut halukas muutamaan käyttöohjetta. Koska hopeavesi ei täyttänyt lainsäädännön vaatimuksia ja saattoi olla terveydelle vaarallista, se vedettiin pois markkinoilta.

Carno Impex sai jatkaa hopeaveden myyntiä muutettuaan käyttöohjetta. Pakkauksessa lukee nyt, että valmiste on tarkoitettu vain ulkoiseen käyttöön kuten ihonpuhdistukseen.

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA on katsonut, että ei ole riittävän hyviä eikä kattavia perusteita todeta kolloidisen hopean olevan turvallinen elintarvike. Siksi kolloidista hopeaa ei saa myydä ravintolisänä EU:ssa, vaikka se onkin sallittua USA:ssa.

Hopeavesi auttoi tulehduksiin

Spotlight jututti Pohjanmaalla miestä, joka haluaa pysyä nimettömänä, joten hänestä käytetään tässä artikkelissa nimeä ”Kristian”. Spotlight pääsi seuraamaan, miten Kristian valmistaa hopeavettä tislatusta deionisoidusta vedestä.

Valmistusmenetelmänä on elektrolyysi. Sekä anodi että katodi ovat hopeisia. Sauvat ovat 99,9-prosenttista hopeaa. Kun sauvoihin johtaa sähkövirtaa, niistä irtoaa nanopartikkeleita.

Kristian alkoi valmistaa hopeavettä, kun hänen isänsä sairastui noin 70-vuotiaana ja joutui sairaalaan. Isä kärsi jatkuvista virtsatietulehduksista, eivätkä lukuisat antibioottikuurit tehonneet. Tulehdukset loppuivat, kun isä alkoi juoda hopeavettä. Kristian antoi isälleen aamuin illoin snapsilasillisen. Kun Kristian on itse kipeä, hän juo kolmesti päivässä lasin 50 ppm hopeavettä.

Ppm (parts per million) ilmaisee miljoonasosia, ja tarkoittaa milligrammaa vesilitrassa.

Näin hopeavettä valmistuu Pohjanmaalla keittiössä. Hopeaveden valmistamista kotikeittiössä. Kuva: Yle

Kristian antoi isälleen aamuin illoin snapsilasillisen kotitekoista hopeavettä. Silvervatten av olika styrka i glas. Kuva: Yle/Dennis Storhannus.

Kristianin mukaan hopeaveden valmistuksessa on eri koulukuntia. Hän itse hyödyntää niin sanottua vihersynteesiä. Kristian lisää joukkoon liivatetta, johon hopea koteloituu. Siten se selviää vatsahapoista paremmin ja pääsee imeytymään suolistossa.

Tällainen hopeavesi voi olla hyvin vahvaa, pitoisuudeltaan jopa 100 ppm. Mitä vahvempi hopeavesi, sitä tummempi väri. Se voi muistuttaa vahvaa teetä.

Kaupoissa ja netissä myytävä hopeavesi on pitkälti ionista, väritöntä ja harvoin vahvempaa kuin 10 ppm. Valmistajat suosittelevat pitämään hopeavettä hetken suussa ennen nielemistä. Siten hopea imeytyy paremmin.

Kristian kertoi, että koteloidun ja ionisen hopeaveden valmistajat ovat keskenään tukkanuottasilla. Kumpikin väittää kolloidista hopeavettään paremmaksi. Hän itse käyttää ionista hopeavettä ulkoisesti.

Jututtamiemme tutkijoiden mukaan valmistusmenetelmällä ei kuitenkaan ole väliä vaan kaikenlainen hopeavesi voi vahingoittaa sisäelimiä.

Mitä vahvempi hopeavesi, sitä tummempi väri. Silvervattnet får mörkare färg ju starkare det blir. Kuva: Yle/Dennis Storhannus.

Nanohopea vahingoittaa solujen perintötekijöitä

Tukholman Karoliinisen instituutin toksikologi Hanna Karlsson on tutkinut hopeapartikkeleiden vaikutusta keuhkosoluihin. Karlssonin mukaan hopea vahingoittaa solujen DNA:ta eli perintötekijöitä.

Karlsson ei altistaisi itseään eikä lapsiaan hopean nanopartikkeleille.

Toksikologi Hanna Karlsson (oikealla) tutkii, miten nanopartikkelit vaikuttavat keuhkoihin. Hanna Karlsson är toxikololg och forskar i hur lungorna påverkas av nanopartiklar. Kuva: Yle/Taisto Lapila.

Facebook-ryhmissä jotkut hopeaveden myyjät neuvovat keuhkosairauksista kärsiviä hengittämään hopeavettä inhalaattorin avulla. Karlsson ei pidä ajatusta hyvänä.

Karlssonin mukaan usea tutkimus osoittaa, että partikkelit aiheuttavat keuhkoissa tulehduksen, eikä inhalaatiohoidon mahdollisia riskejä ei ole tutkittu riittävästi.

Vaaroista on päteviä todisteita

Yhdysvaltojen terveysviraston alainen tutkimuskeskus NCCIH (National Center for Complementary and Integrative Health) arvioi vaihtoehtoisia hoitomuotoja. NCCIH:n tutkijoiden mukaan hopeaveden tehosta on liian vähän korkeatasoisia tutkimuksia. Sen sijaan vaaroista on päteviä todisteita.

USA:n viranomaisten artikkeli hopeavedestä.

Karlssonin mukaan hopeaveden pitkäaikaisvaikutuksista ei ole tehty toksikologisia tutkimuksia. Ei esimerkiksi tiedetä, voiko se aiheuttaa syöpää.

Pitkäaikaistutkimukset ovat vaikeita, kestävät kauan eikä niitä ole tehty hopean nanopartikkeleista.

Sen sijaan monia testejä on tehty lähinnä eläimillä ja jossain määrin ihmisilläkin. Näissä tutkimuksissa on havaittu muun muassa haittavaikutuksia maksaan ja vaikeasti arvioitavia immunologisia vaikutuksia. Karlsson arvioi, että nanohopea voi heikentää vastustuskykyä.

Hanna Karlssonin mukaan hopeaveden pitkäaikaisvaikutuksia ei ole tutkittu. Toksikologi Hanna Karlsson. Kuva: Yle

"Nesteessä olevaa hopeaa"

Spotlight pyysi hopeavettä juovia Carolina Beijaria ja Linda Holmia tutustumaan NCCIH:n artikkeliin. He eivät vakuuttuneet lainkaan.

Beijar ihmetteli, että kolloidinen hopea oli määritelty "hopeaksi, jota on nesteessä". Hän kysyikin, oliko kyse vedestä vai kenties typpihaposta.

Moni hopeaveden myyjä ja juoja väittää, että puhdas nanohopea on vaaratonta, kun taas erilaiset hopeasuolat ja hopeanitraatit ovat vahingollisia. Linda Holmin mielestä voi olla epäselvää, millaista hopeavalmistetta tutkimuksissa on käytetty.

Professori Kirsi Vähäkankaan mukaan myös puhdas hopea ja hopeavesi ovat myrkyllisiä. Linda Holm suhtautui tietoon epäuskoisesti ja totesi lopulta, että professori Vähäkangas saa pitää puhdastakin hopeaa myrkyllisenä, jos kerran on asiasta vakuuttunut.

Linda Holmin hopeagrogi sisältää hopeavettä ja sitruunamehua. Linda Holm ja Carolina Beijar nauttivat hopeajuomaa, jossa on hopeavettä ja sitruunamehua. Kuva: Yle

Kirsi Vähäkangas ei ole vain toksikologian professorin lisäksi lääketieteen ja kirurgian tohtori. Ennen Spotlightin haastattelua hän tutustui 22 tieteelliseen artikkeliin, joissa käsitellään nanohopeaa.

”Kun sanon, että hopea on myrkyllistä, se ei ole mielipide. Puhun sen tiedon varassa, mitä olen 40-vuotisen urani aikana kerännyt.”

Vähäkangas kertoo, että hopeaioneja vapautuu kaikenlaisesta hopeasta, sekä puhtaasta hopeasta että nanohopeasta ja hopeasuoloista. Tutkijat otaksuvat, että myrkyllisyys johtuu juuri ioneista.

Väitetään tehoavan borrelioosiin

Spotlight löysi monta hopeavettä valmistavaa tai myyvää yritystä, jotka antavat ymmärtää, että hopeavesi parantaa tai ehkäisee sairauksia. Toimittaja tutustui yritysten verkkosivuihin ja liittyi kahteen suljettuun Facebook-ryhmään, joissa keskustellaan hopeavedestä.

Mikko Viinikainen valmistaa Lehtola Silverin hopeavettä Lappeenrannassa ja kuuluu Facebook-ryhmään, jossa on yli tuhat suomalaista jäsentä.

Mikko Viinikainen valmistaa hopeavettä ja jakaa neuvoja suljetussa Facebook-ryhmässä. Kuvakaappaus Facebook-sivulta. Mikko Viinikainen tillverkar Lehtola silvers silvervatten i Villmanstrand, han är också medlem i en sluten facebookgrupp som diskuterar kolloidalt silver. Kuva: Yle/Miiku Lehtelä.

Viinikainen ei halunnut kommentoida Facebook-kirjoituksiaan. Hän viittasi kanadalaiseen tekstiin, jossa borrelioosipotilaita neuvotaan juomaan yksinomaan hopeavettä, kunnes oireet katoavat.

Närpiössä asuva Ann-Katrine Backman tarjoaa vaihtoehtoista terveyspalvelua ja pitää nettikauppaa, joka myy ruotsalaista Ionosil-hopeavettä. Hän myös ylläpitää Facebook-ryhmää, johon kuuluu yli 11 000 jäsentä Ruotsista ja Suomesta.

Närpiöläinen Ann-Katrin Backman antaa hopeaveden käyttöön neuvoja suljetussa Facebook-ryhmässä. Ann-Katrin Backman ger råd om bruk av silvervatten i facebookgrupp. Kuva: Yle/Miiku Lehtelä.

Keuhkoahtaumatauti on keuhkosairaus, jossa keuhkoputket ahtautuvat pysyvästi. Backmanin Facebook-kommentti on osa pitempää kirjoitusta, jossa hän kertoo, että hopeavesi tehoaa monenlaisiin vaivoihin, muun muassa borrelioosiin.

Ann-Katrin Backman ei halunnut antaa haastattelua. Hän kuitenkin kiisti väittäneensä, että hopeavesi parantaa mitään sairautta, ja tähdensi, että hän kommentoi Facebookissa yksityishenkilönä.

Reijo Matilainen valmistaa hopeavettä Seppälänmäen marjatilalla Pieksämäellä. Yrityksen verkkosivujen mukaan hopeavesi on ”luonnon oma antibiootti”. Verkkosivuilla on myös paikallislehden artikkeli, jonka otsikossa hopeavettä kuvaillaan ihmelääkkeeksi. Matilainen ei halunnut antaa haastattelua eikä kommentoida yrityksensä verkkosivuja.

Paikallislehti Paikallisen otsikointia. Artikkeli löytyy verkkosivuilta, joilla Reijo Matilainen mainostaa Pieksämäellä valmistamaansa hopeavettä. Silvervatten är en bortglömd mirakelmedicin, skriver Reijo Matilainen som tillverkar silvervatten i Pieksämäki. Utdrag ur lokaltidningen Paikallinen som finns med på företagets webbsidor.l Kuva: Okänd

Viranomaisten mielestä laitonta markkinointia

Suomen Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea ei tiennyt hopeavesiyritysten verkkosivuista eikä Facebook-ryhmistä, ennen kuin Spotlight pyysi kommenttia.

Ylilääkäri Päivi Ruokoniemi on huolissaan: ”Saatuamme tiedon tästä asiasta olemme olleet yhteydessä viiteen tahoon, jotka ovat markkinoineet kolloidisia hopeatuotteita, ja kiinnittäneet heidän huomiota siihen, että heidän markkinointinsa on lainvastaista. Samalla olemme antaneet tietoa siitä, miten heidän tulisi tätä markkinointia muuttaa.”

Ylilääkäri Päivi Ruokoniemi kertoi, että Fimea on ollut yhteydessä viiteen yritykseen niiden lainvastaisesta markkinoinnista. Päivi Ruokoniemi, överläkare, säger att läkemedelsmyndigheten Fimea kan gripa in om företagen fortsätter med olaglig marknadsföring. Kuva: Yle/Otso Reunanen.

Ruotsin lääkevirasto kielsi Ion Silveriä markkinoimasta hopeavettään sairauksia parantavana tai ehkäisevänä tuotteena. Kiellon rikkomisesta lankeaa maksettavaksi 800 000 kruunun eli noin 80 000 euron uhkasakko.

Lääkeviraston selvitysmies Martin Burmanin mukaan vain hyväksyttyjä lääkkeitä saa myydä niin, että niiden väitetään toimivan ja sopivan sairauksien hoitoon: ”Käyttötarkoituksensa takia lääkkeiden on syytä toimia. Muuten riskinä on, että vakaviin sairauksiin käytetään tehottomia tuotteita.”

Martin Burman toimii selvitysmiehenä Ruotsin lääkevirastossa, joka kielsi Ion Silveriä markkinoimasta hopeavettään sairauksia parantavana tuotteena. Martin Burman är utredare vid Läkemedelsverket i Sverige, som förbjöd företaget Ion Silver att marknadsföra silvervatten med påståenden om att det botar sjukdomar. Kuva: YLE/Annvi Gardberg

Ion Silver oli markkinoinut hopeavettä sekä suljetuissa Facebook-ryhmissä että esitelmissä, jotka oli kuvattu ja laitettu verkkoon.

Burmanin mukaan Ion Silver on väittänyt eri yhteyksissä, että heidän hopeavetensä voi parantaa lukuisia sairauksia, kuten eri syöpiä ja borrelioosia sekä MS-taudin ja reumatismin kaltaisia kroonisia sairauksia.

Yrittäjä "kommentoi yksityishenkilönä”

Hopeavettä valmistavan Ion Silverin toimitusjohtaja Anders Sultan kommentoi sähköpostitse:

"Pidän kieltoa laittomana. Olen aina puhunut hopeaveden tieteellisesti osoitetusta tehosta yksityishenkilönä ja tutkijana.”

Omasta mielestään Anders Sultan puhuu hopeavedestä yksityishenkilönä ja tutkijana. Anders Sultan är VD för företaget Ion Silver som tillverkar kolloidalt silver i Sverige. Kuva: Ion Silver / Anders Sultan

Anders Sultanin mielestä Ruotsin lääkevirasto on rajoittanut hänen sananvapauttaan. Lääkevirasto kuitenkin katsoo, että Sultan edustaa yritystään: ”Anders Sultan on valittanut päätöksestä, mutta hallinto-oikeudenkin näkemyksen mukaan hän antaa lausuntoja yrityksen edustajana.”

Spotlight kysyi ylilääkäri Päivi Ruokoniemeltä, voiko Fimea puuttua tiukemmin hopeaveden markkinointiin Suomessa.

Ruokoniemen mukaan Fimea seuraa tilannetta ja sillä on tarvittaessa lääkelain suomat valtuudet luokitella hopeavesi lääkkeeksi (kuten Ruotsissa on tehty). Sen jälkeen keinovalikoimassa ei ole pelkästään markkinoinnin rajoittaminen vaan myös myynnin rajoittaminen. Mikäli yritykset eivät noudata lakia, hopeaveden myynti voidaan kieltää.

Hopeavesiä testattiin

Spotlight osti viiden eri valmistajan hopeavettä ja testautti hopeapitoisuudet Itä-Suomen yliopistossa. Tulokset osoittivat, ettei etiketteihin voi luottaa. Pulloissa oli hopeaa joko paljon luvattua vähemmän tai enemmän.

Itä-Suomen yliopisto tutki hopeavedet kahdella eri spektrometrisellä menetelmällä. Sekä atomiabsorptioon perustuva AAS että röntgensäteilyn heijastumiseen perustuva TXRF mittaavat veden metallipitoisuuksia.

Lehtola Silverin hopeavedessä oli luvatun 10 ppm:n sijaan hopeaa vain 1,3 ppm. Carno Impexin tuotteessa ei ollut hopeaa lainkaan. Seppälänmäen marjatilan hopeavedessä taas oli liian paljon hopeaa: ei 10 ppm vaan 15,9 ppm.

Ruotsalaisen Ionosilin hopeapitoisuus oli lähimpänä ilmoitettua: 7,9 ppm luvatun 10 ppm:n sijaan. Amerikkalainen Silver Water sisälsi etiketissä luvatun 3 ppm:n sijaan 1,3 ppm hopeaa.

Itä-Suomen yliopisto tutki viittä eri hopeavettä. Kuvassa vasemmalta katsoen Sonja Holopainen, Jouko Vepsäläinen ja Ylen toimittaja Annvi Gardberg. Östra Finlands universitet undersöker fem flaskor med silvervatten. På bilden från vänster Sonja Holopainen, Jouko Vepsäläinen och Annvi Gardberg (Yle). Kuva: Yle/Taisto Lapila.