Eläkeläisten ylimmässä satakerholaisten joukossa tienattiin viime vuonna 23 975 euroa kuukaudessa, kun suomalaisen keskieläke oli 1 680 euroa.

Sadan kovatuloisimman eläkeläisen ansiot liitävät kaukana suomalaisten keskieläkkeestä.

Eläketurvakeskuksen (Etk) Taloussanomille keräämistä tiedoista käy ilmi, että sadan kovimman eläkkeen keskiarvo oli 23 975 euroa kuukaudessa viime vuonna. Miehillä eläke oli 24 217, kun taas naisilla se jäi selvästi alemmas eli 18 175 euroon.

Eläketurvakeskus pitää lukua lakisääteisistä työeläkkeistä. Sen virallisissa tilastoissa eivät näy yritysten omat eläkejärjestelyt eli lisäeläkkeet.

Suomalaisen keskieläke oli viime vuonna 1 680 euroa, joten ero oli huima: 22 295 euroa.

Etk:n toisesta tilastosta käy ilmi, mikä on suomalaisen yleisin eläkeluokka: Se on vain reilun tonnin. 1 000–1 199 euroa tienasi 16 prosenttia naisista, ja miehistä vajaat 11 prosenttia. Yli viiden tonnin kokonaiseläkettä nostaa 2,1 prosenttia mieseläkeläisistä, ja naisista 0,3. Todella pienituloisia, alle 800 euroa tienaavia eläkeläisiä on enemmän kuin joka kymmenes.

Katso alla olevasta taulukosta mihin luokkaan kuulut. Sen alla on kaksi taulukkoa top 100 -eläkkeistä.

Jos grafiikka ei näy, katso se tästä.

Sadassa suurimmassa eläkkeessä keskiarvo on noussut. Vuonna 2008 keskieläke oli 17 270 euroa, joten kasvua viimevuotiseen on ollut 28 prosenttia.

Rikkaat rikastuvat edelleen ja varallisuuserot kasvavat, käytännössä pääomatulojen ansiosta, mutta keskieläketulojen top 100 –tilastossa näkyy erikoinen käänne vuonna 2017. Suurin keskieläke oli vuonna 2016, mutta vuonna 2017 keskieläkkeet tippuivat noin tonnilla. Viime vuonna ne pysyivät suunnilleen samana.

Jos grafiikka ei näy, katso se tästä.

Alemmassa taulukossa top 100 -eläketuloja on eritelty tarkemmin.

Sukupuoliero on silmiin pistävä. Eläkeläisten satakerhossa miehiä on 95–96, naisia vain muutama (katso alla).

Jos grafiikka ei näy, katso se tästä.

– Tilastosta näkyy, että kasvu on taittunut, sanoo Eläketurvakeskuksen tilastotutkija Jukka Lampi sanoo.

Syitä voi vain arvailla, tai vaikka käydä läpi kuolinilmoituksia viime vuodelta.

– Toisaalta kannattaa muistaa, että kyseessä on vain sata henkilöä ja eläkejakauma on vinoutunut. Tällöin jo muutaman henkilön vaihtuminen ryhmässä saattaa vaikuttaa keskieläkkeeseen merkittävästi.

Lampi arvelee, että syy voi olla myös yksittäisiä yritysjohtajia tai vuorineuvoksia yleisempikin.

– Eläkeuudistusten yhteydessä on otettu käyttöön välineitä, jotka alentavat uusia alkavia eläkkeitä, muun muassa elinaikakerroin, joka ottaa huomioon elinajan pitenemisen. Lisäksi eläkkeiden määräytymisperusteisiin on tehty muutoksia. Jollei eläkeiän nostamisen seurauksena työurat pitene, saattaa uudet alkavat eläkkeet jäädä aikaisempia pienemmiksi.

– Suuria eläkkeitä saavat ovat myös maksaneet ansioistaan merkittävästi työeläkemaksuja.

Yli 85 prosenttia ylimpään tulokymmenykseen päässeistä eläkkeensaajista oli kartuttanut eläkettään yksityisellä sektorilla. Julkisella puolella tähän kastiin päässeiden osuus oli alle 12 prosenttia vuonna 2017. Hyvätuloiset eläkeläiset keskittyvät Uudellemaalle, mutta myös Pirkanmaalle ja Varsinais-Suomeen.

Parinkymmenen tuhannen euron eläkkeet ovat kovia, mutta jäävät vielä selvästi isoimpien yritysjohtajien eläkepaketeista. Lisäeläkkeet, mahdolliset jatkuvat hallituspalkkiot ja muut tulot nostavat ansiot miljoonaluokkaan.

Kari Jordan, Matti Alahuhta, Jorma Ollila.­

Suomen kovatuloisimpiin eläkeläisiin siirtyy myös Kari Jordan, jonka viime vuoden verotettavat ansiotulot olivat 8,4 miljoonaa euroa. Jordan jäi eläkkeelle Metsä Groupin pääjohtajan paikalta viime vuoden huhtikuusta. Metsä Groupin maksamaa palkkaa, palkkiota ja etuuksia hänelle maksettiin palkkioselvityksen mukaan 6,5 miljoonaa euroa.

Viime vuonna yhtiö maksoi Jordanin etuusperusteista eläkettä reilut 407 000 euroa ja maksupohjaista eläkettä lähes 837 000 euroa. Jordanin eläkkeen tasoksi on sovittu 60 prosenttia työeläkelain mukaisesta kokonaispalkasta.

Päätyöstä eläköityneillä yritysjohtajilla on usein edelleen hallituspaikkoja ja muita säännöllisiä tai satunnaisia tuloja, jotka nostavat kokonaisansiota.

– Työeläkkeiden osuus ei näissä liene järin suuri, Etk:n Lampi sanoi.

Koneen entinen toimitusjohtaja Matti Alahuhta lienee Suomen kovatuloisin eläkeläinen. Hän tienasi ansiotuloja 1,2 miljoonaa ja pääomatuloja 2,4 miljoonaa euroa. Koneen eläkkeen osuus ansioista oli yhtiön vuosikertomuksen mukaan 21 843 euroa kuukaudessa.

Eläkeläisten harvalukuiseen miljonäärikerhoon pääsivät myös Nokian entinen pääjohtaja Jorma Ollila, OP-ryhmän entinen pääjohtaja Reijo Karhinen, Fortumin entinen pääjohtaja Mikael Lilius ja Wärtsilän ex-konsernijohtaja Ole Johansson.