Natsien käyttämä Spigelgrundin klinikka ja sen edustalla uhrien muistomerkki.

Natsien käyttämä Spigelgrundin klinikka ja sen edustalla uhrien muistomerkki. AOP

Hans Asperger oli sodan jälkeen tunnettu natsien vastustajana. Uusi tutkimus osoittaa hänen olleen syvällisesti mukana natsien toiminnassa ja ideologiassa.

Aikansa johtaviin mielenterveyden tutkijoihin kuuluneesta Hans Aspergerista on julkaistu tutkimus, joka muuttaa käsityksen hänen urastaan päälaelleen.

Hans Asperger (1906–1980) oli itävaltalainen lääkäri, joka ensimmäisenä tunnisti myöhemmin aspergerin oireyhtymänä tunnetun keskushermoston kehityshäiriön. Asperger työskenteli pääosin Itävallassa ja saavutti arvostetun aseman hoitopedagogiikan tutkijana. Hän myös johti lastensairaaloita ja lapsikyliä.

Wienin yliopiston tutkija Herwig Czech on tutkinut Aspergeria kahdeksan vuoden ajan. Hänen tutkimuksensa on julkaistu Molecular Autism -tiedelehdessä (siirryt toiseen palveluun). Tutkimuksesta uutisoivat muiden muassa brittiläiset Guardian (siirryt toiseen palveluun)- ja Independent (siirryt toiseen palveluun) -lehdet.

Aspergerista on ollut vallalla mielikuva, että hän olisi sodan aikana vastustanut natsihallintoa. Czech perehtyi tutkimuksessaan Aspergerin henkilökohtaisiin muistiinpanoihin ja potilastietoihin. Kuva edistyksellisestä autismitutkijasta muuttui täysin.

Tuki natsien tavoitteita

Czechin mukaan Asperger oli syvällisesti mukana natsien toiminnassa ja oli omaksunut heidän ideologiansa, jonka mukaan vain vahvoilla yksilöillä oli oikeus elää.

Czech kertoo Aspergerin edenneen urallaan natsimielisyytensä ansiosta samaan aikaan, kun hänen juutalaisia kollegoitaan savustettiin ulos viroistaan.

Vakavimman syytöksen mukaan Asperger lähetti potilainaan olleita lapsia Wienin Spiegelgrundin klinikalle. Se merkitsi käytännössä kuolemantuomiota.

Spiegelgrundin klinikka toimi keskuksena, jonne koottiin lapsia, jotka natsihallinnon mielestä "eivät olleet elinkelpoisia". Klinikka toteutti natsijohtaja Adolf Hitlerin niin kutsuttua T4-eutanasiaohjelmaa.

Ohjelman tavoitteena oli vakavasti vammaisten tai parantumattomien ihmisten poistaminen yhteiskunnasta, toisin sanoen surmaaminen. T4-ohjelman myötä surmattiin kaikkiaan yli 300 000 ihmistä.

Spiegelgrundissa surmattiin sodan aikana tiettävästi 789 mielenterveysongelmista kärsinyttä lasta. Useimmat surmattiin myrkkykaasulla tai ruiskeella. Lapsia kuoli myös sairauksiin tai nälkään. Osalle tehtiin julmia kokeita, joita perusteltiin lääketieteellisellä tutkimuksella mutta jotka saattoivat koitua uhrin kohtaloksi.

Teki pitkän uran sodan jälkeen

Hans Asperger työskenteli arvostetuissa tehtävissä vielä 30 vuotta sodan jälkeen. Aspergerin oireyhtymä -nimi otettiin käyttöön vuonna 1981. Nykyään oireyhtymän katsotaan kuuluvan autismikirjoon.

Czechin tutkimuksen mukaan Aspergerilla oli näkemys, jonka mukaan seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi joutuneet lapset olivat itse syyllisiä tapahtumiin. Hän myös omaksui stereotyyppisiä näkemyksiä juutalaisista, ja nämä käsitykset päätyivät hänen diagnoositeksteihinsä.

– Asperger kieltäytyi näkemästä natsihallinnon harjoittamaa juutalaisten vainoa. Tämä välinpitämättömyys oli nähtävillä sekä sodan aikana että sen jälkeen, Czech kirjoittaa.

Herwig Czechin tutkimus on osa laajempaa selvitystä, jossa tutkitaan Saksan valtakunnan lääkärien toimintaa natsiaikana.