Jos tunneli toteutuu, matka-aika Helsingin ja Tallinnan välillä lyhenee puoleen tuntiin.

Jos tunneli toteutuu, matka-aika Helsingin ja Tallinnan välillä lyhenee puoleen tuntiin. Muotoilutoimisto Kairo Oy

TallinnaMitä pitää tapahtua ennen kuin helsinkiläinen voi körötellä maanalaisella Tallinnaan?

Se selviää tänään, kun Helsinki–Tallinna-tunnelista tehdyn selvityksen tulokset julkistetaan. Koko päivän kestävässä seminaarissa ovat keskustelemassa muun muassa Viron pääministeri Jüri Ratas, Suomen Itämeri-suurlähettiläs Erja Tikka, liikenneministerit Anne Berner ja Kadri Simson sekä pormestarit Jan Vapaavuori ja Taavi Aas.

FinEstLink -hankkeen tekemässä selvityksessä on tutkittu muun muassa paljonko Helsinki–Tallinna-rautatietunneli tulee maksamaan, missä sen asemat voisivat sijaita, mikä on tarkka kaupunkien välinen matka-aika ja millaisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia tunnelista on Helsingille ja Tallinnalle.

Helsinki–Tallinna-tunnelin poikkileikkaus, jossa näkyvät myös suunnitellut tekosaaret Uppoluodossa ja Tallinnan matalikolla. Muotoilutoimisto Kairo Oy

Vesterbackalla on oma suunnitelmansa – kuten monilla muillakin

FinEstLink on virkamieshanke, jonka perustajia ja toimeenpanijoita ovat Helsingin ja Tallinnan kaupungit, Viron ja Suomen liikenneministeriöt sekä Uudenmaan ja Harjun maakunnat. Sen tekemää selvitystä ei pidä sekoittaa liikemies Peter Vesterbackan tunnelisuunnitelmaan, joka on ollut viime aikoina paljon julkisuudessa.

Vesterbacka on kertonut aloittavansa pääosin kiinalaisrahoitteisen Helsinki–Tallinna-rautatietunnelin rakennustyöt jo tämän vuoden aikana ja saavansa projektin valmiiksi jouluaattona 2024. Suunnitelma eroaa virallisesta hankkeesta monin tavoin. Kun virallisessa selvityksessä tunnelin suuaukkoa kaavaillaan Helsingin Pasilaan, Vesterbacka suunnittelee sitä Espoon Keilaniemeen.

Vesterbacka on kuitenkin sanonut, ettei ole oikeastaan olemassa mitään erillisiä tunnelihankkeita.

– On olemassa virallinen selvitysprojekti ja me olemme siihen tiiviissä yhteydessä, hän sanoi Ylelle tammikuussa.

Hänen hankkeensa esitellään tänään Tallinnassa muiden yksityisrahoitteisten hanke-ehdotusten joukossa. Vesterbacka ei nimittäin ole ainoa, jolla on vaihtoehtoinen ehdotus tunnelin rakentamiseksi. Esimerkiksi virolainen Toomas Peterson on ilmoittanut rakennuttavansa tunnelin Helsingin ja Tallinnan välille yksityisellä rahalla, ja yli puolet Vesterbackaa halvemmalla – kun Vesterbackan tunneli maksaisi 15 miljardia euroa, maksaisi Petersonin Ankurtunnel-niminen hanke vain 7–8 miljardia.

Peter Vesterbacka puuhastelee myös Helsinki-Tallinna -tunnelin parissa. Derrick Frilund / Yle

Vain yksi tunneli

FinEstLinkin projektijohtaja Kari Ruohonen tähdentää, että tekeillä on vain yksi tunneli. Kahta kilpailevaa tunnelia Suomenlahdella ei siis tulla näkemään, vaikka seminaarissa kuullaankin tänään monenlaisia ehdotuksia.

Ehkä lopputulos on yhdistelmä useampaa toteutus- ja rahoitusmallia. Todennäköistä ainakin on, että yksityinen raha tulee olemaan tunnelihankkeessa mukana tavalla tai toisella.

– Olemme tutkineet erilaisia malleja, joissa on mukana myös yksityinen rahoitus, Ruohonen vahvistaa.

– Varmaankin rahoitusta tarvitaan monesta eri lähteestä.

Yle seuraa tunneliselvityksen etenemistä pitkin päivää.

Lue myös:

Tällainen olisi Helsinki-Tallinna-tunneli – mutta sitä ennen tarvittaisiin nopea junayhteys Berliiniin

Hyppää tulevaisuuden junaan: Vuonna 2050 matkustat kymmenessä tunnissa Berliiniin ja vartissa Tallinnaan

Junalla Helsingistä Tallinnaan? 5 visiota kaksoiskaupungista