Iltalehti kysyi valtiolta, kunnilta ja Kelasta, paljonko humanitäärinen maahanmuutto eli turvapaikanhakijoista ja pakolaisista aiheutuva kustannus on.

Irakilaisia turvapaikanhakijoita Suomessa lokakuussa 2015. Petteri Paalasmaa

Maahanmuutto puhuttaa suomalaisia, erityisesti humanitäärinen maahanmuutto. Kun puhumme humanitäärisestä maahanmuutosta, puhumme turvapaikanhakijoista ja pakolaisista, emme esimerkiksi työperäisestä maahanmuutosta.

Iltalehti uutisoi viime viikolla (IL 7.3.) KHT-tilintarkastaja, ps-taustaisen Pauli Vahteran laskelmasta, jonka mukaan humanitäärinen maahanmuutto maksaa Suomelle 3,2 miljardia euroa vuodessa.

Se on kova luku. Lukua voi verrata vaikkapa Suomen valtion kuluvan vuoden budjetin 55,5 miljardin euron loppusummaan.

Mutta onko se oikea luku?

Jos allekirjoittaneelta kysytään, vastaus kuuluu: en tiedä.

Mutta ei sitä tunnu tietävän kukaan muukaan. Vaikuttaa siltä, etteivät poliitikot ja virkamiehet ole edes halunneet selvittää asiaa.

***

Pientä yritystä toki on ollut.

”Laaditaan riippumaton selvitys maahanmuuton kustannuksista ja vaikutuksista yhteiskunnassamme, joka mahdollistaa tosiasioihin pohjautuvan keskustelun ja paremman kotouttamispolitiikan sekä päätöksenteon.”

Näin kuluu Juha Sipilän (kesk) hallitusohjelman kirjaus kesältä 2015. Yleinen näkemys on, että kirjaus pantiin hallitusohjelmaan perussuomalaisten vaatimuksesta.

Selvityksen tekijäksi valittiin asiantuntija Jere Päivinen STM:stä. Päivisen selvitys julkistettiin joulun alla 2017 nimellä ”Mitä tiedämme maahanmuuton taloudellisista vaikutuksista - selvitys maahanmuuton taloudellisten vaikutusten kokonaisuudesta.”

Nopeasti kävi ilmi, että kyseessä on varsin kunnianhimoton raportti, joka ei vastaa hallitusohjelman kirjausta. Odotus oli, että selvitys maahanmuuton kustannuksista sisältää myös euromääräisen kokonaisarvion.

Päivisen keskeinen johtopäätös kuului: ”Kysymys maahanmuuton synnyttämistä kustannuksista (tai laajemmin julkisen talouden vaikutuksista) on siinä määrin ongelmallinen, että siihen ei ole mahdollista esittää yksioikoisen selvää vastausta. Jo pelkästään se tosiasia, että maahanmuuttajat ovat erittäin heterogeeninen joukko ihmisiä eikä heidän tarkastelunsa yhtenä ryhmänä ole mielekästä, johtaa ongelmiin kysymykseen vastaamisessa.”

Mitä muuta sopii odottaa selvitykseltä, joka pohjautui suurelta osin jo olemassa olevaan tutkimustietoon?

***

Päivinen tarkasteli maahanmuuttoa kokonaisuudessaan. Hän katsoo asiaa sekä julkisen talouden että koko kansantalouden tasolla. Rajaus on siinä mielessä ongelmallinen, että juuri humanitäärinen maahanmuutto on se osa maahanmuuttoa, joka nielee veroeuroja.

Selvitys olisi kannattanut rajata humanitääriseen maahanmuuttoon. Lisäksi sen rahavirtoja olisi voinut tarkastella pelkästään julkisen talouden kannalta. Humanitäärinen maahanmuutto ei tuota kansantalouteen paljon mitään, koska työssäkäynti on tässä ryhmässä pientä.

Aivan kuten selvityksessä todetaan: ”Maahanmuuttajien julkisen talouden vaikutusten osalta selvityksessä nousee esiin, että henkilön taloudellisen vaikutuksen kannalta merkitsevin yksittäinen tekijä on työllisyys.”

Pahat kielet väittävät, että Sipilän hallituksen into selvitystä kohtaan lopahti samaan aikaan, kun siniset irtautuivat perussuomalaisista kesällä 2017, ja sinisiä huomattavasti maahanmuuttokriittisempää linjaa vetäneet persut jäivät hallituksesta oppositioon.

Lopputulokseksi jää, että raportissa ei kerrota maahanmuuton tai pelkästään humanitäärisen maahanmuuton kustannuksista mitään.

***

Vahtera käyttää laskelmassaan mm. valtion budjetin lukuja, Kelan maksamia etuuksia sekä kuntapuolen lukuja.

Budjettiluvut ovat melko helposti kaivettavissa budjetista. Kuntien ja Kelan osalta ei samaa voi sanoa.

Kustannukset oleskeluluvan saaneista turvapaikanhakijoista ja pakolaisista lankeavat pitkälti kuntien vastuulle.

Iltalehti kysyi kuntien edunvalvontajärjestö Kuntaliitolta, paljonko humanitäärinen maahanmuutto maksaa kunnille vuodessa. Erityisasiantuntija Anu Wikman-Immonen vastaus kuului sanatarkasti näin:

– Kuntaliitolla ei ole tietoa siitä, kuinka paljon kunnilta kuluu vuodessa humanitaarisin perustein kuntiin muuttaneiden maahanmuuttajien palveluihin.

– Palvelujen ja kotoutettavien tukitoimien järjestämisestä aiheutuneita kustannuksia on vaikea selvittää. Yksityiskohtaisesti ei ole onnistuttu selvittämään kustannuksia, sillä mm. lainsäädäntö ei mahdollista erillisten, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden palvelujen käyttöä koskevien seurantatietojen ylläpitoa. Lisäksi kustannukset jakautuvat kaikille kuntien toimialoille.

Wikman-Immosen mukaan kunnat ovat arvioineet, että erityisesti maassa oleskelun alkuvaiheessa esimerkiksi kieli- ja kulttuurierojen sekä palvelujen erityisjärjestelyjen vuoksi palveluun käytettävän ajan ja henkilöresurssin tarve maahanmuuttajien palveluissa on noin 1,5-2-kertainen verrattuna kantaväestön tarvitsemiin palveluihin.

Valtio korvaa kunnille kotouttamisen kustannuksia maksamalla kunnille laskennallisia korvauksia ja erityiskustannusten korvauksia kiintiöpakolaisten ja oleskeluluvan saaneiden turvapaikanhakijoiden vastaanotosta.

Kun Iltalehti pyysi Wikman-Immoselta edes summittaista euromääräistä arviota, vastaus kuului:

– Ikävä kyllä meillä ei ole euromääräistä summittaista arviota. Kustannuksia on yritetty useaan otteeseen selvittää, mutta aina on törmätty samaan ongelmaan, Wikman-Immonen viestitti tarkoittaen ongelmalla tietosuojasyitä.

***

Entäpä Kela?

Kela maksaa erilaisia etuuksia humanitäärisistä syistä Suomeen tulleille maahanmuuttajille. Ne ovat samoja etuja, joita myös kantaväestölle maksetaan, esimerkkeinä vaikkapa toimeentulotuki ja asumistuki.

Kela julkaisi 2014 työpaperin (työpapereita 64/2017) maahanmuuttajien sosiaaliturvan käytöstä. Ongelma on siinä, että Kelan luvut ovat vuodelta 2011. Ne ovat siis auttamattomasti vanhentuneita. Tilanne muuttui radikaalisti 2015, kun Suomeen tuli vajaat 32 500 turvapaikanhakijaa.

Kelan luvuista on erotettavissa ”pakolaismaista” tulleille maksetut etuudet. Siinä keskeisinä muuttujina on käytetty henkilöiden äidinkieltä ja syntymävaltiota.

Iltalehti pyysi Kelalta näitä lukuja. Kelan mukaan kyseessä on iso työ, johon menee aikaa, sillä Kela ei käytä tietoa syntymävaltiosta normaalissa tilastoinnissaan. Toinen hankaloittava asia Kelan mukaan on se, että laskelmassa tarvittava ”päättelyketju” pitäisi tuottaa jokaiseen Kelan etuuteen erikseen.

Iltalehti uutisoi Kelan laskelmat sitten, kun ne valmistuvat.

***

Sama ongelma humanitäärisen maahanmuuton kustannusten laskemisesta koskee myös valtion budjettia.

Iltalehti kysyi valtiovarainministeriöltä, mikä on VM:n arvio humanitäärisen maahanmuuton kokonaiskustannuksista Suomessa vuodessa.

– Meillä on kerättynä tietoa siitä, miten paljon vuosina 2015-2016 kasvaneet turvapaikanhakijamäärät ovat lisänneet menoja valtion budjetissa. Sen sijaan emme pysty sanomaan, mikä osa menopohjasta liittyy humanitääriseen maahanmuuttoon.

– Tämä johtuu siitä, että eri menolajeja ei yleensä pyritä/pystytä tarkastelemaan ihmisten taustan mukaan. Esimerkiksi koulutuskustannukset ovat koulutuskustannuksia – riippumatta siitä, millaisia erilaisia ”määreitä” koulutettaviin halutaan liittää, neuvotteleva virkamies Niina Suutarinen VM:sta kertoo Iltalehdelle.

VM:sta löytyy siis tieto ainoastaan siitä, miten turvapaikanhakijoiden määrän vuosittaiset vaihtelut vaikuttavat budjetin menolisäyksiin, joten kokonaiskuva budjetin osalta jää vajaaksi. Huippuvuonna 2017 turvapaikanhakijoista aiheutuneet menolisäykset eri ministeriöissä olivat yhteensä 638 miljoonaa euroa. Arvio kuluvan vuoden osalta on 465 miljoonaa euroa.

Iltalehti kysyi valtiovarainministeriöltä arviota Vahteran laskelmasta, jonka mukaan humanitäärinen maahanmuuttoa maksaa vuodessa 3,2 miljardia euroa.

Suutarisen mukaan Vahteran laskelma vaikuttaa yliarvioivalta.

– Siihen sisältyy oletuksia, jotka vaikuttavat epärealistisilta. Esimerkiksi laskelmassa näytetään olettavan, että kaikki tarkasteluun jollakin perusteella valittujen kansallisuuksien edustajat saisivat asumistukea.

Iltalehti kysyi myös, mikä on VM:n oma arvio humanitäärisen maahanmuuton kustannuksista, mutta ministeriöllä ei ollut esittää omaa arviota asiasta.

Sipilän hallitukselle selvityksen tehnyt Jere Päivinen ei hänkään halunnut ottaa kantaa Vahteran laskelmiin.

– Pauli Vahtera on eritellyt useita maahanmuuton kustannuksiin liittyviä tietoja selvityksessään. Selvityksessä käytetyt tilastot, oletukset ja käsitteet eroavat monilta osin vuonna 2017 julkaistussa selvityksessämme käytetyistä tilastoista, oletuksista ja käsitteistä, Päivinen kommentoi Iltalehdelle.

***

Maahanmuutto on mitä todennäköisimmin yksi huhtikuun eduskuntavaalien tärkeä teema. Äänestäjän kannalta on ikävää, ettei Suomen virkamieskunta ja poliitikot ole saaneet aiheesta aikaiseksi tolkullista laskelmaa.

Samalla voidaan unohtaa hallituksen toive ”tosiasioihin pohjautuvasta” keskustelusta.