Tämän vuoden euroviisut menivät Suomelta tutun kaavan mukaan: biisiä kehutaan etukäteen ja sen odotetaan sijoittuvan kärkijoukkoon. Pettymys on kuitenkin suuri, sillä lopullinen sijoitus löytyy tuloslistan häntäpäästä.

On helppo syyttää muita maita naapuriavun antamisesta, mutta esiintymisjärjestyksellä saattaa olla suurempi vaikutus. Kun kaikki laulut on laulettu ja katsojat vihdoin pääsevät äänestämään, alkupään esitykset ovat jo unohtuneet. Siksi paikka esityslistan lopussa on menestyksen kannalta kullanarvoinen.

Oheinen taulukko kertoo, miten esiintymisjärjestys on vaikuttanut sijoitukseen vuosien 2006-2013 euroviisuissa. Ykköseksi tullut esitys on merkitty vihreällä, Suomi sinisellä.

Esitysjärjestys vs. sijoitukset.

Heti nähdään, että ennen puoltaväliä esitetty kappale ei ole voittanut kertaakaan. Voitot ovat aina menneet numeroille 17-24 (keskiarvo 19,25). Suomen vuoro on kahta poikkeusta lukuunottamatta ollut kilpailun alkupäässä. Jälkimmäinen poikkeus oli 2009, jolloin sijoitus oli 25., ja ensimmäinen vuonna 2006, jolloin 17. esityspaikka toi Lordille voiton.

Vastaavasti kymmenen ensimmäisen esityksen joukosta on kolmesti ylletty kakkossijalle (2006, 2009 ja 2012), mutta yhtä kolmos- (2011) ja yhtä nelossijaa (2008) lukuunottamatta muut hyvät sijoitukset ovat viides tai sitä huonompia.

Excelin CORREL-funktio laskee näppärästi korrelaation kahden havaintosarjan välillä. Luku +1 kertoo täydellisestä korrelaatiosta, jossa esiintymisjärjestys ja sijoitus vastaavat täysin toisiaan (ensimmäiseksi esiintynyt voittaa, kakkonen tulee toiseksi jne). Vastaavasti -1 kertoo käänteisestä korrelaatiosta: mitä myöhäisempi esitysvuoro, sitä parempi sijoitus (viimeinen voittaa, toiseksi viimeinen tulee toiseksi jne).

Jos esiintymisjärjestyksellä ei ole lainkaan vaikutusta tulokseen, korrelaatiota ei ole, ja tuloksena on luku nolla. Näin pitäisi olla, jos vain musiikilliset arvot ratkaisisivat.

Korrelaatio on kuitenkin vahva:

Negatiivinen korrelaatio on selvä, vain 2011 ja 2009 ovat poikkeuksia.

Varsinkin vuosien 2008 ja 2006 korrelaatiot ovat erittäin selviä, sillä ne ylittävät -0,5:n. Vain kerran (2009) korrelaatio on ollut plussalla, eli alkupään esitykset ovat sijoittuneet hieman loppupään esityksiä paremmin. Korrelaatioiden keskiarvoksi saadaan -0,30.

Eilisen kilpailun korrelaato oli -0,44 eli kolmanneksi vahvin taulukoiduista vuosista. Se ei varmaankaan maksanut Kristalle voittoa, mutta oli kuitenkin yksi tekijä Suomea vastaan. Toivotaan ensi kerralla parempaa arpaonnea — ja musiikillisesti hyvää biisiä.