Mistä on kyse? Natsijärjestö PVL:n aktiiveihin kuuluva Jesse Torniainen potkaisi ohi kulkenutta miestä rintaan Helsingin asema-aukiolla syyskussa 2016

Asema-aukiolla oli käynnissä PVL:n mielenilmaus

Uhri sai vakavia vammoja päähänsä

Mies kuoli myöhemmin sairaalassa

Uhri oli ehditty kotiuttaa omasta vaatimuksestaan

Käräjäoikeus katsoi, että pahoinpitelyllä ja uhrin kuolemalla ei ollut syy-yhteyttä, ja hylkäsi syytteet törkeästä kuolemantuottamuksesta

Kaikki osapuolet valittivat hovioikeuteen, jossa tapauksen käsittely käynnistyi perjantaina

Niin kutsutun Helsingin asema-aukion hyppypotkun pääkäsittely on päättynyt hovioikeudessa.

Oikeus antaa tapauksesta tuomionsa viimeistään 26. tammikuuta.

Syytetty Jesse Tornianen on uusnatsistisen Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen aktiivi ja PVL:n rahoittajana tunnetun Pohjoinen Perinne -yhdistyksen puheenjohtaja.

Pirkanmaan käräjäoikeus päätti lakkauttaa uusnatsistisen Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen sekä Pohjoinen Perinne -yhdistyksen viime kuussa. Käräjäoikeus katsoi, että yhdistykset ovat hyvän tavan vastaisia ja levittävät vihapuhetta. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Syyttäjä vaatii pitkää ehdotonta tuomiota

Sekä syyttäjät että asianomistajat vaativat Helsingin hovioikeudelle päivän päätteeksi esittämissään loppulausunnoissa, että Jesse Torniainen tuomitaan törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.

Syyttäjien ja asianomistajien mukaan Torniainen tulisi tuomita 5,5–6 vuodeksi vankeuteen.

Puolustus puolestaan näkee loppulausunnossaan, että Torniainen voidaan tuomita enintään vuoden ja kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen pahoinpitelystä.

Hovioikeus joutuu punnitsemaan myös koventamisperusteita, joita syyttäjä on esittänyt kaksi: rasistisen motiivin ja aiemmat Torniaisen väkivaltarikokset.

Puolustus puolestaan haluaa tapauksessa sovellettavan kohtuullisuusperustetta Torniaisen saaman negatiivisen julkisuuden takia.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Torniaisen vuosi sitten kahden vuoden vankeusrangaistukseen törkeästä pahoinpitelystä. Kaikki osapuolet valittivat tuomiosta hoviin.

Käräjäoikeus katsoi, että pahoinpitelyllä ja uhrin kuolemalla ei ollut syy-yhteyttä, ja hylkäsi syytteet törkeästä kuolemantuottamuksesta. Käräjäoikeus hylkäsi myös rasistisen koventamisperusteen.

Avaintodistajaa etsittiin Espoosta

Hovioikeuden pääkäsittelyyn oli varattu aikaa yksi päivä.

Päivällä koettiin yllätys, kun yksi tapauksen avaintodistajista jätti saapumatta hovioikeuskäsittelyyn. Poliisit eivät tavoittaneet häntä edes ilmoitetusta osoitteesta Espoosta.

Uhrin seurassa asema-aukion tapahtumien aikaan ollut mies oli nimetty todistajaksi niin syyttäjän kuin puolustuksenkin valituskirjelmissä.

Hänen osaltaan hovioikeus kuuli todistajanlausunnon, joka on nauhoitettu käräjäoikeudessa.

Siinä todistaja kertoi Helsingin asema-aukion tapahtumista omasta näkökulmastaan. Hänen mukaansa "kaikki tapahtui sekunnissa".

Todistaja kertoi menneensä paniikkiin sen jälkeen, kun huomasi uhrin kaatuneen maahan ja näki verilammikon uhrin alla.

Todistaja kertoi käräjäoikeudelle antamassaan lausunnossa myös, että ei muista, mitä uhri oli sanonut Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen lippuvartiolle räkäisynsä yhteydessä. Todistajan mukaan uhri oli "äärirasismia vastaan".

Myöhemmin uhrin ollessa sairaalahoidossa todistaja kertoi vierailleensa tämän luona useita kertoja. Hän sanoi myös vieneensä huumausaineiksi luokiteltavia lääkkeitä sairaalaan uhrin omasta pyynnöstä.

Oikeus kuuli syytettyä ja naapuria

Istuntosalissa kuultiiin päivän aikana syytettyä, uhrin naapuria ja kahta lääketieteen asiantuntijaa. Lisäksi oikeus kävi läpi kirjallisia todisteita.

Kysymyksiä syytetylle Jesse Torniaiselle esittivät niin puolustus, syyttäjät kuin asianomistajien edustajakin.

Kuulemisessa Torniaiselta tivattiin muun muassa sitä, miksi hän potkaisi uhria. Hän kertoi uhrin uhanneen sanallisesti väkivallalla, ja tämän olleen laukaiseva tekijä.

– Tarkoitus oli potkaista pois uhkailemasta, ei aiheuttaa missään nimessä mitään vammaa, Torniainen vastasi oikeudessa.

Torniaiselta myös kysyttiin, miksi hän otti kovan vauhdin potkuun, jos halusi vain estää väkivaltaisen tilanteen. Torniainen vastasi, että ei tehnyt pitkiä analyyseja, vaan reagoi kuultuaan uhkauksen.

Lisäksi oikeus kuuli uhrin naapuria, joka kertoi uhrin vaikuttaneen päihtyneeltä paria tuntia ennen kuin uhri soitti hätäkeskukseen ja löytyi tajuttomana omasta asunnostaan. Uhri menehtyi myöhemmin samana päivänä sairaalassa.

Syyttäjien mukaan kyse ei ollut välttämättä päihteistä, vaan sekavuus saattoi johtua aivovammasta.

Lääketieteen asiantuntijoita oikeus kuuli suljetuin ovin, sillä ne sisäsivät arkaluonteista tietoa uhrin terveydentilasta.

Uusia todisteita

Istuntopäivän aluksi hovioikeudelle esiteltiin kaksi uutta kirjallista todistetta. Ne linkittyivät puolustuksen vaatimukseen, että oikeuden pitäisi käyttää lieventämisperusteena Jesse Torniaisen saamaa kielteistä julkisuutta.

Puolustus esitteli uutena todisteena kaksi Torniaisen Facebookissa saamaa yksityistä uhkausviestiä sekä median kirjoituksia Torniaisesta ja asema-aukion tapahtumista. Puolustuksen mukaan esimerkit eivät ole ainoita.

Syyttäjien mukaan julkisella paikalla tällaisen teon tehneelle ei pitäisi olla ennakoimatonta, että tapausta tullaan käsittelemään sosiaalisessa mediassa.

Asianomistajien avustaja huomautti, että yksityiset Facebook-viestit eivät ole julkista keskustelua.

Syyttäjät toivat oikeuteen uutena todisteena puolestaan Jesse Torniaisen Twitter-viestin, jonka hän on lähettänyt heti asema-aukion tapahtumien jälkeen. Viestissä on viittaus Helsingin asema-aukion tapahtumiin.

Kihlakunnansyyttäjä Anja-Riitta Rinkisen mukaan viesti on osoitus siitä, että Torniainen on tuonut asian itse julkisuuteen ja suhtautunut tapahtumaan välinpitämättömästi sekä ylpeillyt asialla.

Torniaisen avustajan Hannu Tuomaisen mukaan ei ole edes osoitettavissa, että viesti viittaisi Torniaisen olleen potkun tekijä.

Puolustus: Torniaisesta on tehty "paha poika"

Puolustuksen mukaan yksi potku uhrin rintaan ei ollut omiaan aiheuttamaan uhrin kuolemaa, ja uhri vaikutti itse kuolemaansa.

Puolustuksen mukaan salaiseksi julistetussa Valviran lausunnossa todetaan, että osasyynä uhrin kuolemaan on käytetyt huumausaineet.

Lisäksi puolustus argumentoi, että yksi rintakehään kohdistunut potku ei täytä törkeän pahoinpitelyn tunnusmerkistöä. Rikosta ei ole Torniaisen avustajan Hannu Tuomaisen mukaan tehty "erityisen raa'alla, julmalla tai kohtuuttomalla tavalla".

Puolustus vaatii, että Torniaisen tuomiota lievennetään tavalliseksi pahoinpitelyksi.

Torniainen on myöntänyt potkaisseensa uhria, mutta kiistänyt pahoinpitelyn tahallisuuden ja kuolemantuottamuksen.

Puolustuksen mukaan uhri on itse omalla toiminnallaan aiheuttanut kuoleman hoidosta kieltäytymällä sekä päihteiden käytöllä sairaalahoidossa ja sen jälkeen.

Lisäksi puolustus huomautti, että oikeuden ei pitäisi tehdä punnintaa sillä perusteella, että kyseessä on uusnatsistiseen järjestöön kuuluva henkilö tai mediassa esitetty "yhteiskunnan paha poika".

Syyttäjä: Kuolema aiheutui törkeästä huolimattomuudesta

Syyttäjät toistivat hovissa jo käräjäoikeudessa esittämänsä vaatimuksen, että Torniainen on tuomittava törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta. He näkevät koventamisperusteena Torniaisen väkivaltarikostuomioiden lisäksi rasistisen motiivin.

Syyttäjien mukaan uhrin rintaan kohdistunut potku oli voimakas, ja Torniaisella on vastuu uhrin kuolemasta.

– Uhri ei olisi kuollut ilman potkua, kihlakunnansyyttäjä Anja-Riitta Rinkinen sanoi oikeudessa.

Syyttäjien mukaan kuolema aiheutui syytetyn törkeästä huolimattomuudesta, eikä uhrin oma myötävaikutus lähteä sairaalahoidosta ollut olennainen tekijä tämän menehtymisen kannalta. Syyttäjien mielestä uhrin kuolema johtui päävammasta, ei päihteistä.

Käräjäoikeus hylkäsi tuomiossaan syyttäjien vaatimuksen rasistisesta motiivista. Syyttäjien mukaan käräjäoikeus sovelsi vanhaa lakia. Käräjäoikeus totesi ratkaisussaan, että motiivi voidaan luokitella rasistiseksi vai silloin, kun kohde on vähemmistöä.

Syyttäjien mukaan rasistiseksi voidaaan kuitenkin katsoa myös rikoksen kohdistuminen esimerkiksi rasistista kiihottamista vastustavaan henkilöön.

Asianomistajat yhtyvät syyttäjän vaatimuksiin. Heidän edustajansa korostaa, että uhrin sylkäisy ei oikeuttanut Torniaisen väkivallantekoon.

Torniainen kiistää syyttäjien ja asianomistajien koventamisperusteet.

Käsittely alkoi hovissa

Helsingin hovioikeudessa alkoi perjantaina istunto, jossa käsiteltiin niin kutsuttua asema-aukion hyppypotkua.

Hovioikeus istui tapausta kolmen tuomarin kokoonpanolla.

Syytetyn penkillä oli tummiin vaatteisiin pukeutunut Torniainen. Hän seurasi oikeuskäsittelyä rauhallisen oloisena. Syytetyn avustajana toimi lakimies Hannu Tuomainen.

Kihlakunnansyyttäjät Anja-Riitta Rinkinen ja Jouni Peräinen olivat omilla paikoillaan.

Uhrin omaiset eivät olleet läsnä, vaan paikalla oli heidän asianajajansa Jussi Haaran edustaja.

Hovioikeus julisti istunnon aluksi salaiseksi yhden uuden kirjallisen todisteen eli Valviran lausunnon uhrin kuolemansyystä. Lisäksi iltapäivän lääketieteen asiantuntijoiden kuulemiset julistettiin salaisiksi.

Valviran asiakirja ja lääkärien lausunnot sisältävät arkaluonteista tietoja uhrin terveydentilasta.

Uhri kuoli sairaalassa

Asema-aukion tapahtumilla viitataan vuoden 2016 syyskussa Helsingissä Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen mielenilmauksessa tapahtuneeseen välikohtaukseen.

Torniainen potkaisi mielenilmauksen ohi kulkenutta ja maahan sylkäissyttä miestä rintaan, jonka seurauksena mies sai vakavia vammoja päähänsä.

Mies kuoli myöhemmin sairaalassa. Hänet oli ehditty kotiuttaa omasta vaatimuksestaan.

Lue myös

Uusnatsit pysyvät otsikoissa – Oliko asema-aukion hyppypotku pahoinpitely vai kuolemantuottamus?

Asema-aukion hyppypotkusta vankeuteen tuomittu on tyytyväinen – hovioikeuskäsittely ei huoleta

Asema-aukion hyppypotku: 2 vuotta vankeutta törkeästä pahoinpitelystä

Epäillyn asianajaja Asema-aukion jutun uutisoinnista: Se on lähtenyt liiallisuuksiin

7 asiaa, jotka sinun olisi hyvä tietää suomalaisista uusnatseista

Natsijohtaja, jonka usko loppui