Tästä on kyse Kyyninen ihminen leimaa helposti toisten intoa tai asiaa lapselliseksi.

Tyypillisiä suhtautumistapoja kyyniselle mielelle voi olla ettei asia kiinnosta tai se teilataan arvuutteluilla ettei asia toteudu.

Negatiiviseksi voimaksi kyynisyys voi muuttua silloin, kun muutoksen tekeminen ei ole mahdollista.

Ihminen ei ole yleiskyyninen vaan aina kyyninen jostain asiasta tai suhteessa johonkin.

Olet innoissasi kertomassa ideastasi tai uudesta mahdollisuudesta, jonka toisen kyyninen vastaus tyhjentää merkityksettömäksi.

Kyyninen vastaus koetaan herkästi pahantahtoisena tai loukkaavana, koska se leimaa toisten intoa tai asiaa lapselliseksi.

Kun puhutaan kyynisestä ihmisestä, ajatellaan herkästi, että hän suhtautuu kaikkeen kyynisesti. Psykologi-psykoterapeutin Sami Kivikkokankaan mukaan ihminen ei ole yleiskyyninen vaan on aina kyyninen jostain asiasta.

Kyynisyyteen kuuluu myös varoittelu, jossa ennustetaan itkua pitkästä ilosta. Sami Kivikkokangas

Kivikkokankaan mukaan kyynisyys voi muodostua ihmiselle suojaavaksi toimintatavaksi. Tärkeää on silloin kysyä, miltä ihminen suojautuu.

Kyynisyyden taustalla voi olla jokin menetys tai pettymys, mitä ei ole kyetty käsittelemään.

– Tähän liittyy usein kipua ja surua, jota ei halua tai pysty ajattelemaan. Sen takia kyynisyyden alkujuuri ikään kuin piiloutuu, Psykologi-psykoterapeutti Sami Kivikkokangas kertoo.

Varoittelua vai realiteetin ääni?

Tyypillisiä suhtautumistapoja kyyniselle mielelle voi olla ettei asia kiinnosta tai se teilataan arvuutteluilla ettei asia toteudu. Kyynisyyteen kuuluu myös varoittelu, jossa ennustetaan itkua pitkästä ilosta.

Kyynisyyden hyötynä ajatellaan yleisesti, että se on eräänlainen realiteetin ääni, joka pitää epärealistista tavoittelua aisoissa.

– Toiset ihmiset ovat luonnostaan taipuvaisempia kriittiseen ajatteluun. Tällainen kriittinen asenne voi olla positiivista ja rakentavaa, sanoo psykologi Ari-Pekka Skarp.

Kyynisyys mielletään herkästi luonteenpiirteeksi. Miki Wallenius / Yle

Skarpin mukaan kyynisyys muuttuu negatiiviseksi silloin, kun ei ole mahdollista tehdä muutosta.

– Silloin kyynisyys voi muuttua itseään vahvistavaksi noidankehäksi, josta on hankalaa löytää ulospääsyä. Tämä voi olla tilanne etenkin silloin, kun ihmisellä on masennus- tai uupumusoireita, sanoo psykologi Ari-Pekka Skarp.

Tahtimoottori, joka tunnistaa ja tyhjentää mahdollisuuden

Negatiivisen kyynisyyden ytimessä on kaksi tahtimoottoria. Ensimmäinen tahti tunnistaa mahdollisuuden tai innon, toinen tyhjentää ilon mahdollisuuden ja leimaa toiveikkaan yrittämisen hölmöksi.

– Toiveikkuus, ilo ja into ovat kyyniselle mielelle vaaran merkkejä, joille on tehtävä jotain. Jos niitä seuraisi, ne voisivat johtaa sellaiseen uhkaavaan tilanteeseen, missä paljastaisi oman toiveensa ja halunsa itselle ja muille, kertoo psykoterapeutti Sami Kivikkokangas.

Jo pelkästään oman kyynisyyden tunnistaminen ja tiedostaminen voi olla merkityksellistä. Ari-Pekka Skarp

Omaa kyynisyyttä voi oppia tunnistamaan havainnoimalla ja kuuntelemalla itseään.

– Kun tulee ensin tutuksi sen kanssa, miten asioihin usein suhtautuu tai mitä ne itsessä herättää, voi tämän kautta alkaa muodostua uudenlaisia ja vaihtoehtoisia tapoja suhtautua.

Negatiivinen kyynisyys on signaali, joka kertoo ettei kaikki mene niinkuin pitäisi. Sen sijaan, että koettaisi muuttaa omaa ajatusmaailmaa tai asennetta, voi olla hyödyllistä miettiä syitä kyyniseen ajatteluun.

– Jo pelkästään oman kyynisyyden tunnistaminen ja tiedostaminen voi olla merkityksellistä. Tämä antaa mahdollisuuden tutkia kyynisyyden syitä ja alkuperää, sekä pohtia onko kyynisyyteen oikeasti syytä, kertoo psykologi Ari-Pekka Skarp.

Kyyninen ihminen ei anna tunteille sijaa vaan ajattelee järki edellä. Tapani Markkula

Mikäli syitä löytyy, Skarpin mukaan omaa energiaa voi tietoisesti kohdistaa siihen, miten tilannetta voi omalta osaltaan muuttaa, sen sijaan että jäisi negatiivisen noidakehän vangiksi.

Joskus saattaa olla hyvä sanoa myös ääneen mitä ajattelee, koska sillä keinoin asettuu myös itse sanojensa kuulijaksi.

– Paras tapa voi olla elellä elämäänsä ihan normaalisti kiinnittäen huomiota niihin pieniin suhtautumisiin, mitä päivän mittaan sanomme joko ääneen tai ihan vain omassa mielessä, sanoo psykologi-psykoterapeutti Sami Kivikkokangas.