Suomen tieverkon arvo on 20 miljardia, hävittäjät maksavat puolet siitä.

Super Hornet -monitoimihävittäjiä Oceanan tukikohdassa Virginiassa Yhdysvalloissa. Lentokonevalmistaja Boeing osallistuu Suomen hävittäjähankintakilpailuun tällä konemallillaan. ARTTU LAITALA

Voisiko Suomi maksaa ilmavoimien hävittäjäkaupat myymällä puolet tieverkoistaan sijoittajille?

Kysymys nousi esiin liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerin (kesk) järjestämässä sidosryhmätilaisuudessa puolitoista vuotta sitten, ja aihe polttelee edelleen ministeriöiden valmistautuessa seuraavalla vaalikaudelle.

Berner oli toukokuussa 2016 kutsunut asiantuntijoita ja päättäjiä eri ministeriöistä, yrityksistä ja etujärjestöistä keskustelemaan tieomaisuudesta. Liikenne- ja viestintäministeriö kaavaili, että Suomi perustaisi yhtiön, joka omistaisi valtion tieverkoston. Valtiolla olisi samalla mahdollisuus irrottaa tieverkkoon investoimiaan pääomia uusiin tarkoituksiin, jos suuret yksityiset sijoittajat ostaisivat tieyhtiön osakkeita.

Valtiovarainministeriön avainpäättäjiin kuuluva apulaisbudjettipäällikkö Juha Majanen sanoi tilaisuudessa, että valtio voisi tieverkosta saamillaan rahoilla maksaa HX-hankkeen eli tulevan taistelukonekaupan.

Valtion tieverkon arvo on 20 miljardia euroa. Taistelukoneet maksavat 7-10 miljardia euroa. Puolet teistä myymällä Suomi saisi upouudet monitoimihävittäjät.

Valtion kokonaan tai osaksi omistama tieyhtiö jalostui liikenneministeriön valmistelussa myöhemmin liikenneverkkohankkeeksi eli niin kutsutuksi Live-hankkeeksi. Berner toi ehdotuksensa julkisuuteen viime vuoden alussa.

Live-hanke kaatui nopeasti, kun syntyi epäselvyyttä siitä, onko autovero poistumassa. Autoveron poistaminen kuului liikenneministeriön ideapakettiin.

Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo taklasi ehdotuksen, sillä autokauppa oli pysähtynyt pian ehdotuksen tultua julki.

Uutta putkeen

Liikenne- ja viestintäministeriö on valmistellut uuden ehdotuksen valtion tieyhtiöiden omistamisesta.

Ministeriö ehdottaa nyt, että tiet paketoidaan keskusvirastoon, jonka nimi olisi Väylävirasto.

Väylävirasto olisi virasto vain nimeltään. Sille ei tulisi viranomaistehtäviä. Rakenne mahdollistaisi Väyläviraston muuttamisen helposti myöhemmin osakeyhtiömuotoon.

Uusi virasto muodostettaisiin siten, että nykyinen Liikennevirasto vaihtaisi nimensä Väylävirastoksi. Väyläviraston vastuulla olisi liikenneväylien suunnittelu, kehittäminen ja kunnossapito.

Liikennejärjestelmän kehittäminen ja siihen liittyvät asiantuntijatehtävät sekä suunnitelmien hyväksyminen siirtyisivät virastoon, jonka nimi olisi Traficom.

Esitysten lähtökohta on lähes identtinen viime vuonna kaatuneen Live-hankkeen kanssa.

Ministeriö kerää parhaillaan lausuntoja ehdotuksestaan, josta on myös olemassa yksityiskohtaiset lakiluonnokset.

Lue lisää julkisen talouden rahapulasta ja sen seurauksista viikonvaihteen Iltalehdestä ja IL Plus -verkkopalvelusta:

Lue tämä juttu:

Tai: