Monopolimaiseen asemaan nousseen Pizza Onlinen (nykyisin Foodora) ongelmat ovat olleet otsikoissa. Esimerkiksi YLE julkaisi vähän aikaa sitten artikkelin otsikolla “Yle tutki: Pizzayrittäjät syyttävät Pizza-onlinea riistosta – Näin nettipalvelusta kasvoi jättiläinen, joka vie pizzasta enemmän kuin verottaja”.



Jos sivusto olisi ravintoloiden omistama osuuskunta, ei jäsenravintoloilla olisi kannustinta periä kuin ylläpitöön ja yhteisiin investointeihin tarvittavat kulut. 2,4 miljoonan jäsenen vahvuisen osuuskauppaliikkeen tuella tämän toteuttaminen olisi mahdollista, ja se voitaisiin tehdä tavalla joka hyödyttäisi niin osuuskaupan asiakasomistajia kuin sivuston omistajaravintoloita.

Sivusto on havainnollinen esimerkki nopeasti kasvavan alustatalouden ongelmista, joista yksi keskeisimpiä on monopolisoitumiseen.

Alustataloudella viitataan yrityksiin jotka ylläpitävät sivustoja tai kännykkäsovelluksia joissa yhdistetään ostajia ja myyjiä toisiinsa, Pizza Onlinen tapauksessa ravintoloita ja asiakkaita.

Monopolisoituminen on yleistä alustataloudessa “verkostointivaikutusten” takia. Esimerkkinä verkostointivaikutuksista on Facebook. Ihmiset liittyvät Facebookiin koska muutkin ovat siellä. On paljon vaikeampaa perustaa kilpailija Facebookille kuin hampurilaisravintola joka kilpailee naapuruston McDonaldsin kanssa. Hampurilaista ostaessa päätökseen ei paljoa vaikuta onko ravintolaketjulla useita muita asiakkaita. Kun liittyy sosiaalisen mediaan, sillä kuinka paljon sivustolla on muita käyttäjiä on paljon väliä.

Samasta syystä myös Pizza Online on saavuttanut monopoliaseman – asiakkaat menevät sivustolle koska siellä on eniten ravintoloita, ravintolat listautuvat sinne koska sivustolla vierailee eniten asiakkaita, joka houkuttelee lisää ravintoloita, joka puolestaan houkuttelee lisää asiakkaita, jne.

Osuuskunnat ovat usein syntyneet ratkaisemaan tämänkaltaisia markkinahäiriöitä. Miksi juuri osuuskunnat ovat erityisen sopiva ratkaisu? Yritän havainnoillistaa tätä seuraavalla esimerkillä:

Kuvittele kaksi eristäytynyttä saarta.

Molemmissa on tilaa vain yhdelle kaupalle.

A-saaressa kauppa on yhden kauppiaan omistama

B-saaressa kauppa on asiakkaiden omistama osuuskunta.

A-saaressa kaupan omistaja nostaa hinnat niin korkealle kuin mahdollista, koska asiakkaat eivät voi mennä muualle ostoksille.

B-saaressa kaupalla ei ole kannustinta nostaa hintoja korkeiden voittojen saavuttamiseksi koska voitot jaetaan omistajille – eli niille samoille asiakkaille jotka maksaisivat korkeampia hintoja. Jos kaupan johto nostaisi hinnat korkealle ja ottaisi voitot itselleen asiakasomistajien sijasta, asiakasomistajat voisivat äänestää kaupalle uuden johdon.



Tästä syystä Suomen osuuskuntien tulisi keskittää erityistä huomiota alustaosuuskuntaliikkeeseen, joka pyrkii rakentamaan käyttäjien osuuskuntana omistamia alustoja. Liike on vielä nuori, koko käsite keksittiin vasta viisi vuotta sitten, mutta se kasvaa vauhdilla. Esimerkiksi monissa kaupungeissa Uberin on syrjäyttänyt taksikuskien osuuskuntana omistama vaihtoehtoinen kännykkäsovellus.

Ehdotan että osuuskaupat aloittaisivat uusien osuuskuntien perustamista helpottavan hautomon ja kiihdyttämön. Aion tehdä aloitteen selvityksestä miten tämä voitaisiin toteuttaa tavalla joka hyödyttäisi sekä osuuskaupan asiakasomistajia että uusien osuuskuntien perustajia.

Eräs tapa aloittaa olisi tukea pientä määrää uusia osuuskuntia kohtuullisen pienellä lahjoituksella ja kartoittaa hyviä käytäntöjä. Tämän jälkeen osuuskaupat voisivat ryhtyä enkelisijoittajaksi useammalle osuuskunnalle suuremmalla rahoituksella, mutta sillä ehdolla että menestyessään tuetut osuuskunnat maksavat pienen osuuden voitoistaan HOK-Elannolle. Yksi vaihtoehto olisi että uudet osuuskunnat tarjoaisivat tuotteita ja palveluitaan edullisemmin S-etukortin omaaville.

Tämänkaltaisia hankkeita on menestyneesti toteutettu mm. Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa paikallisten isojen osuuskuntien rahoittama. Olen ollut pitkään aktiivisessa yhteydessä ja tavannut useasti molempien hankkeiden järjestäjiä, ja he olisivat halukkaita auttamaan tuomaan mallin myös Suomeen.

En väitä olevani minkään alan asiantuntija, mutta olen ollut fanaattisesti mukana alustaosuuskuntaliikkeessä sen alkuvaiheista lähtien. Kolme vuotta sitten aloitin englanninkielisen Wikipedia artikkelin aiheesta, jonka jälkeen osallistuin useiden alustaosuuskuntien perustamiseen ja olin osanottajana maailman ensimmäisessä alustaosuuskuntakiihdyttämössä Iso-Britanniassa. Tällä hetkellä olen ainoa suomalainen joka on töissä alustaosuuskunnassa, mutta olen vakuuttunut että kaikista maailman kolkista Suomella on paras mahdollisuus olla tämän tulevaisuudessa taloutta ja teknologiaa mullistavan ilmiön lippulaiva. Missään muussa maailman maassa osuuskuntien osuus taloudesta ei ole yhtä suuri, ja meillä on useiden mittausten mukaan maailman vahvin digitaalinen osaamispääoma.

Mikäli tulen valituksi lupaan lahjoittaa kaikki edustuspalkkioni uusien osuuskuntien hautomo- ja kiihdyttämöhankkeille.

Jos omistat S-etukortin, äänestä 85 tässä osoitteessa.