Suomen kansallinen lentoyhtiö Finnair surffailee lentoliikenteen voimakkaan noususuhdanteen aallonharjalla.

Kesäkuussa yhtiö oli kuluneen urheilutermin mukaisesti liekeissä. Se teki uuden matkustajamäärän kuukausiennätyksen (1,1 miljoonaa matkustajaa) ja kirjasi tärkeimmillä liikennealueillaan kaksinumeroisia kasvuprosentteja.

Huippukasvu saavutettiin yllättävänkin vahvalla hintatasolla.

Lentoyhtiöt saavat yleensä koneensa täyteen laskemalla hintojaan, mikä vähentää paikkatarjonnasta saatavaa yksikkötuottoa.

Finnair julkaisi 10. heinäkuuta myös huhti–kesäkuun yksikkötuottolukunsa. Se oli 4,2 prosenttia korkeampi kuin viime vuoden vastaavana jaksona.

Tuotto nousi, koska koneet lensivät aiempaa täydempinä. Matkustajaliikenteen tarjonnasta myytiin ensimmäisen vuosipuoliskon aikana 82,6 prosentia, joka oli 4,5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuoden 2016 ensimmäisellä puolikkaalla.

Hintoja ei tähän pääsemiseksi kuitenkaan ollut tarvis romauttaa.

Finnairin talousjohtaja Pekka Vähähyyppä iloitsi, että hinnat jopa nousivat, erityisen vahvasti joillakin Finnairille elintärkeillä Aasian ja Euroopan reiteillä.

Tämän tyyppiset luvut saavat odottamaan positiivista tulosvaroitusta eli yhtiön ilmoitusta siitä, että tulos tulee olemaan virallisessa ohjauksessa ilmoitettua selvästi parempi.

Finnair ennakoi tulevaa viimeksi keväällä ensimmäisen vuosineljänneksen jälkeen.

Silloin sanottiin, että koko vuonna 2017 kapasiteetti kasvaa 8–10 prosenttia painottuen vuoden jälkipuoliskoon ja liikevaihto kasvaa kapasiteettia hitaammin. Tätä näkymää tarkennetaan puolivuotiskatsauksen yhteydessä 20. heinäkuuta.

Vauhti on uusien koneiden ja uusien reittien myötä kiihtymässä todella nopeasti, sillä ensimmäisen vuosipuoliskon kokonaiskapasiteetin kasvu jäi 3,5 prosenttiin. Kesäkuun lukema oli jo 9,9 prosenttia.

Sijoittajille tai heidän reippaille edusmiehilleen analyytikoille tämän tyyppiset luvut olivat ilmeisesti kuitenkin kitkerä pettymys.

Finnairin osake halpeni maanantain 10.7. mittaan 1,62 prosenttia. Tai ehkä kyseessä oli vain korjausliike perjantaista 7.7., jolloin osake ilman mitään näkyvää syytä kallistui 5,27 prosenttia.

Viime vuoden aikana Finnairin kurssi on noussut noin puolella. Se on kaukana kärkilukemista Helsingin nousuvoittoisessa pörssissä.

Suuntana Aasia – ja Eurooppa.

Alkuvuoden lukujen valossa Finnair elää entistä selvemmin kahden tukijalan varassa. Toinen on paljon hehkutettu Aasian liikenne, toinen sen kanssa tiukkaa käsikynkkää kulkeva Euroopan liikenne.

Aasian kysyntä kasvoi alkuvuonna (myydyillä henkilökilometreillä mitattuna) kokonaista 12,4 prosenttia. Lähes 90 prosenttia Aasian-koneiden paikoista oli myyty.

Euroopassa myydyt henkilökilometrit kasvoivat lähes 9 prosenttia ja kahdeksalla tuolilla kymmenestä istui maksava matkustaja, hyvin usein sama, joka oli tulossa Aasiasta tai menossa sinne.

Idän merkitystä osoittaa sekin, että pienen Suomen kansallinen lentoyhtiö lentää Japaniin enemmän viikkovuoroja kuin yksikään toinen eurooppalainen yhtiö.

Huonokin ennuste löytyy.

Tilaston negatiivinen yllätys oli kotimaan liikenne. Alkuvuoden tilasto kattaa Lapin paljon puhutun turismibuumin kiivaimman sesongin. Se ei juuri näy Finnairin tilastoissa.

Ne eivät erottele Lappia koko kotimaan liikenteestä. Lapin lennot ovat kuitenkin kotimaan liikenteen pitkän matkan lentoja, joiden huiman kasvun luulisi näkyvän matkustajakilometreinä laskettavissa tilastoissa.

Silti Finnairin koko kotimaan tarjonta kasvoi ensimmäisellä vuosipuoliskolla vain 6,5 prosenttia ja myynti 4,8 prosenttia. Koneet kulkivat siis entistä tyhjempinä. Vain 68 prosenttia paikoista saatiin kaupaksi.

Matkustajamääräkin kasvoi alle kaksi prosenttia ja kesäkuussa kaikki kotimaan luvut olivat miinuksella.

Syytä tähän ilmiöön voi hakea vaikka lentokenttäyhtiö Finavian tilastoista. Tuorein on toukokuulta. Sen mukaan alkuvuoden matkustajamäärät kasvoivat huomattavasti Lapin neljällä turistikentällä (Kittilä, Ivalo, Kemi-Tornio ja Enontekiö) mutta eivät juuri enää Rovaniemellä.

Muut kentät polkivat paikoillaan tai taantuivat. Tässä lentoliikenteen suhdannetilanteessa se on erittäin huolestuttava ilmiö eikä ennusta hyvää valtakunnallisen lentokenttäverkoston tulevaisuudelle.