Suomesta voi lähivuosina tulla EU:n entistä selvempi rahoittaja.

EU:ssa on ollut käynnissä kaksi isoa rahoitusuudistusta, jonka lopputuloksena vuodesta 2021 alkaen Suomi maksaa selvästi enemmän unionin yhteiseen kassaan. Nettomaksuosuus saattaa kasvaa sen takia, että Suomi ei saa enää jatkossa niin paljon rahaa maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen.

Unionissa on käynnissä sekä neuvottelut siitä, kuinka paljon unioni käyttää rahaa ylipäätänsä, että se, kuinka paljon unioni käyttää alueen maatalouden tukemiseen.

Niillä rahoilla tasaamme maataloutemme ja ruoantuotantomme kilpailukykyä Jari Leppä

Pääministeri Juha Sipilä ennätti viime viikolla kehua EU:n uutta lähivuosien budjettiesitystä Suomelle melko hyväksi. Hän muistutti, että jatkoneuvotteluissa selviää, mikä on maatalouden osuus paketissa.

Niklas Gabrielsson / Yle

Maa- ja metsätalousministeriön arvion mukaan uudistus saattaa johtaa siihen, että Suomi maksaa jatkossa entistä enemmän unioniin kuin sieltä saa.

EU on pitkälle rakennettu maatalouden ympärille, ja se nielee reilusti yli puolet unionin varoista, kun otetaan huomioon tuki myös harvaanasutuille ja alikehittyneille alueille.

Tämä on meille todella, todella iso prioriteetti Jari Leppä

Esityksen mukaan unionin budjettia ollaan kasvattamassa, mutta maatalouteen on tulossa arviolta viiden prosentin leikkaus.

Leikkaus on ministeriön mukaan vielä suurempi niin sanottuihin maaseudun kehittämisrahoihin, joista rahoitetaan myös välillisesti Suomen maataloutta.

– Haluamme vaalia näitä rahoja mitä suuremmissa määrin. Niillä rahoilla tasaamme maataloutemme ja ruoantuotantomme kilpailukykyä, painottaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk.)

Kärjistäen EU:n yhdessä Suomen kanssa rahoittamat maatalous- ja kehittämisrahat ovat Suomen EU-lypsylehmä. Suomi on saanut tätä kautta EU:lta satoja miljoonia vuosittain rahaa. EU.n komissio kaavailee tähän reaalisesti 15 prosentin leikkausta.

Viljelijältä vaaditaan enemmän samalla rahalla

EU:n suunnitelma leikata maataloustukia uhkaa samalla suomalaista ruoantuotantoa, kun unionissa on mahdollisesti vähemmän rahaa jaossa viljelijöille, jotka pitävät esimerkiksi peltoja kasvipeitteisinä talvella ja saavat siihen tukea. Tuki on periaatteessa korvaus tehdystä työstä.

– Tämä on meille todella, todella iso prioriteetti, Leppä korostaa.

– Uudistuksessa tulee pyrkiä painotuksiin, jotka tukevat kestävää ruoantuotantoa ja vahvistavat meidän bio- ja kiertotaloutta, jotka ovat valtavan tärkeitä, Leppä jatkaa.

On mahdoton yhtälö, että toisaalta meille tulee lisää velvotteita, mutta rahoitusta leikataan Jari Leppä

Samalla kun maatalouden rahoitusta leikataan, komissio ehdottaa muutoksia myös siihen, mitä viljelijältä vaaditaan nykyisen kaltaisen tuen saamiseksi.

Suomeksi viljelijä tekee leipänsä eteen jatkossa muun muassa sen, että hoitaa kesantoa tai luonnonhoitopeltoa tuotannon ohessa ilman erillistä korvausta. Näihin saa erillistä tukea vielä muutaman vuoden.

– On mahdoton yhtälö, että toisaalta meille tulee lisää velvotteita, mutta rahoitusta leikataan, ministeri Leppä tiivistää neuvottelutilannetta.

Sadat tilat pilkkomaan tiluksiaan?

Komission hahmotelmissa seitsemän vuoden ohjelmaksi vuodesta 2021 alkaen ehdotetaan myös muun muassa suorien tuotantoon sidottujen tilatukien enimmäismäärää. Tämä tulisi sen lisäksi, että tukia leikataan noin viidellä prosentilla.

Katto on nyt asetettu 60 000 euroon, johon voidaan mennä asteittain tai kerralla vuonna 2021. Komissio ehdottaa muutosta sen takia, että tukia kohdistettaisiin enemmän Itä-Euroopan pienten ja keskisuurten tilojen aseman parantamiseen.

Tukikatto iskisi juuri niihin kehittyviin tiloihin, jotka ovat meidän ruoantuotannon selkärankamme Jari Leppä

–Tukikatto iskisi juuri niihin kehittyviin tiloihin, jotka ovat meidän ruoantuotannon selkärankamme, Leppä paheksuu.

Maaseutuviraston tukitietojen mukaan muutos koskisi Suomessa karkeasti noin prosenttia eli noin 500 tilaa.

Uula Kuvaja / Yle

Ministeri Lepän mukaan komission tukikatto eikä muutkaan esitykset kelpaa sellaisenaan. Esimerkiksi tavoite tukea pienempiä tuottajia pitäisi toteuttaa toisella tavalla tai tukikatto pitäisi olla huomattavasti korkeampi.

Suomi poikkeaa tilarakenteen suhteen jonkun verran muista EU-maista, kun Suomessa on vielä jonkin verran pienempi tilojen keskikoko. Suomessa noin puolet suorista tuista menee viidennekselle tiloista. Itä-Euroopan maissa edellinen luku on yleensä reilusti yli 80 prosenttia.

Menetys jopa miljardin luokkaa

Tukikatto ei välttämättä johda siihen, että tuki suuntautuu enemmän pienemmille viljelijöille. Katto voi johtaa myös siihen, että esimerkiksi Koneen pääomistaja Antti Herlinin kaltaiset isot tilalliset pilkkovat nykyisiä isoja tiluksiaan.

Iso kysymys jatkossa on se, pärjäävätkö suomalaiset viljelijät vähemmällä rahalla isompien vaatimusten kanssa. Suunniteltu leikkaus on tällä hetkellä vähintään noin 100 miljoonaa euroa vuodessa. Kun kyse on useamman vuoden linjauksista, menetys hipoo jo lähemmäs miljardia euroa.

Ministeri Lepän mukaan vaikeissa kannattavuusongelmissa painiva suomalainen tuottaja on kovilla esityksen edessä.

Uudessa esityksessä annetaan jäsenmaille enemmän valtaa päättää mitä halutaan, mutta tarkoittaako se myös uusia keinoja rahoittaa tuotantoa, jää nähtäväksi.

Varsinaisia päätöksiä tulevasta maatalousohjelmasta tehdään mahdollisesti vasta reilun vuoden päästä.