A další opatření?

Čím více zeleně v krajině i ve městech, tím lépe. Žádné pole by nemělo zůstat holé, vždycky by na něm ve vegetačním období měla růst nějaká vegetace. V současné době z nich ve snaze sklidit co nejvíce plodin s co nejmenšími náklady děláme po část roku pouště. To je ale dáno i naším pasivním přístupem k problematice krajiny. V zemědělství pracuje díky jeho industrializaci čím dál méně lidí, a městské obyvatelstvo a většinou ani vlastníci půdy nemají ke krajině a půdě vztah. Vedle trvalého, respektive co nejdelšího ozelenění orné půdy ve vegetačním období, bychom měli určitě podporovat i zachování lesů a pralesů, dále takzvané roztroušené zeleně, meze a podobně. Jinak nám zřejmě opravdu hrozí klimatická katastrofa.

Vědci hovoří nejen o globálním oteplování, ale i o rozkolísanosti klimatu. Také tyto výkyvy jsou podle vás způsobené úbytkem vegetace?

Když se třeba podíváte na klimatické procesy nad tropickými pralesy v Jižní Americe, na rozdíl od jiných oblastí světa se zdá, že tam je klima stále poměrně stabilní, rozsáhlé plochy vegetace jsou schopné celý systém alespoň v té dané oblasti stabilizovat. Na jiných místech planety, kde by zeleň přirozeně rostla, ale vlivem člověka neroste, však tento stabilizační prvek v podobě množství zelené biomasy chybí. A to se mimo jiné projevuje v Česku i v globálním měřítku prudkými excesy počasí. Stávající množství zeleně a její výkonnost už podle nás kleslo na takovou úroveň, že v globálním měřítku to na stabilizování klimatu nestačí.