Aquest 2020 és un any de canvis arreu del món, i nosaltres us volem ajudar a entendre'ls. En temps de crisi, el periodisme compromès és més important que mai i el vostre suport és l'únic que pot assegurar la continuïtat de VilaWeb.Si ho vols i ho pots fer, col·labora amb VilaWeb

La fiscalia general de l’estat espanyol ha presentat una denúncia per sedició davant l’Audiència espanyola, per les manifestacions i concentracions que es van fer a Barcelona dimecres, 20 de setembre, el dia del cop d’estat contra la Generalitat. L’escrit apunta directament com a responsables del ‘delicte’ els dirigents de l’ANC i Òmnium Cultural, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, a més de tots els qui van col·laborar en les concentracions.

El text de la denúncia

La denúncia recull una relació de fets del 20-S després de l’assalt de la Guàrdia Civil a alguns dels departaments de la Generalitat. Assenyala directament Sànchez i Cuixart quan els relaciona amb els discursos que van pronunciar a la concentració del vespre cridant a la mobilització permanent fins que s’alliberessin els detinguts i es fes el referèndum.

També esmenta els desperfectes que van patir vehicles de la Guàrdia Civil i el fet que no poguessin sortir del Departament d’Economia a causa de la concentració al carrer. Així mateix, diu que hi va haver restriccions de trànsit a causa de la multitud mobilitzada. Respecte de l’intent d’assaltar la seu de la CUP sense ordre judicial, diu que els concentrats van impedir-ho ‘amb la força’. També diu que a les vuit del vespre va haver-hi ‘tirs’ per a evitar un ‘atac imminent’ d’una furgoneta policial.

Segons la denúncia, la mobilització del vespre va generar una situació de ‘extrema tensió’ i els guàrdies civils van haver de ser escortats pels Mossos d’Esquadra quan van sortir del Departament d’Economia a les set del matí de dijous perquè encara quedaven ‘milers de manifestants’.

El text també parla dels ‘atacs’ a la seu del PSC, on es van trencar vidres, i diu que es van agredir militants socialistes. A la Via Laietana també es van produir ‘situacions de gran tensió’, diu, quan la gent es va asseure a l’asfalt per dificultar la mobilitat dels vehicles de la Guàrdia Civil. També recorda que a les deu del vespre hi va haver un repic d’atuells i que els manifestants s’hi van unir amb el soroll de les claus.

Ací podeu consultar la denúncia de la fiscalia.

Delicte de sedició

El delicte de sedició és regulat a la constitució espanyola. Diu que són culpables de sedició tots aquells qui ‘s’alcin públicament i tumultuàriament per impedir, per la força o fora de les vies legals, l’aplicació de les lleis’. Aquells qui indueixin a la sedició poden ser condemnats a presó, de vuit anys a deu, i fins a quinze anys si són càrrecs públics. També es preveu la pena d’inhabilitació absoluta.

La sedició implica que es faci ‘tumultuàriament’. El diccionari de la llengua espanyola defineix tumult així: ‘Motí, confusió, aldarull produït per una multitud. Confusió agitada o desordre sorollós.’ I motí significa: ‘Moviment desordenat d’una multitud, habitualment contra l’autoritat constituïda.’ Tenint en compte els fets assenyalats per la fiscalia, en la denúncia s’aplica abusivament aquest delicte.

Joan Coma, el precedent

El precedent recent és el del regidor de la CUP de Vic Joan Coma. L’abril passat, l’Audiència espanyola va obrir una causa contra Coma per un delicte d’incitació a la sedició. Concretament, fou investigat per haver fet una crida a la desobediència durant un ple del desembre del 2015, en què el consistori va donar suport a l’impuls de les lleis de desconnexió del Parlament de Catalunya.

Finalment, el jutge del jutjat central d’instrucció número 2, Ismael Moreno, va estimar que no se li podia atribuir sedició i va decidir d’inhibir-se en favor del jutjat d’instrucció de Vic per possibles delictes de desobediència i prevaricació.