În primul rând se are în vedere „comasarea efectivelor Poliţiei cu cele ale Jandarmeriei, pentru a crea o structură unică de poliţie, compactă şi eficientă după modelul reformelor realizate de tările mai sus-menţionate (Austria, Belgia, Luxemburg şi Grecia-n.red.), reforme care au avut ca principal beneficiar cetăţeanul, care trebuie să primească un serviciu poliţienesc la standarde mai înalte. (...) Acest concept poliţienesc unic este prezent în 19 state ale Uniunii Europene şi cu mici diferenţe în alte 4”, se arată în document.

Mai exact, Poliţia Română va primi jandarmi pentru a restabili ordinea publică, adică poliţiştii vor interveni la proteste, iar jandarmii vor prelua atribuţiile pe ordine publică, dar şi cele pe judiciar de la poliţia din mediul rural, în mediul urban, rămânând ca tot ofiţerii de poliţie să execute toate misiunile specifice poliţiei în mediul urban.

Apoi, în document se mai precizează că, după ce se va realiza acest program de reformă, Poliţia va executa toate misiunile specifice pe linia menţinerii ordinii şi siguranţei publice în mediul urban în timp ce Jandarmeria va prelua aceste atribuţii (inclusiv cele specifice poliţiei judiciare) în mediul rural. Altfel spus, în mediul urban, Poliţia va prelua şi misiunile scutierilor Jandarmeriei, de restabilire a ordinii publice, iar jandarmii vor avea în competenţă cercetarea infracţiunilor care au loc în mediu rural. Practic, conform experţilor, ar fi o revenire la Jandarmeria Rurală care a funcţionat cu un succes discutabil în perioada interbelică.

Patrule în loc de camere de luat vederi

În plus, la reformarea MAI se are în vedere şi reintroducerea poliţistului sectorist „pentru că în trecut acest mecanism şi-a dovedit eficienţa. (...) Cunoaşterea teritoriului, a persoanelor din zona de competenţă (...) reprezintă cheia rezolvării unui număr mare de probleme ce se înregistrază zilnic la subunităţile de poliţie”, se mai arată în document. În paralel, „pentru creşterea gradului de siguranţă publică” se are în vedere creşterea numărului poliţiştilor din componenţa patrulelor la trei sau chiar patru, mai ales în zonele mai rău famate.

Ministrul Marcel Vela propune şi reînfiinţarea Brigăzii de Asigurare a Ordinii şi Liniştii Publice (BAOLP), unitatea „de elită” a poliţei care să intervină atunci când clanurile de interlopi se răfuiesc pe străzi. Oficialul motivează că această structură există în mai multe state occidentale precum Italia, Spania, Franţa, Grecia şi Polonia. BAOLP-ul va avea în componenţă mai multe unităţi mobile care vor putea interveni rapid atunci când vor fi semnalate astfel de cazuri.

FOTO Inquam

Harababura din mediul rural

Poliţiştii cu state vechi spun că sistemul din perioada interbelică nu mai are cum să funcţioneze în anul 2020. „Este o harababură. Nu are ce căuta Poliţia la Jandarmerie. Jandarmii nu vor şti să facă anchete judiciare. Nu sunt pregătiţi să facă aşa ceva. Şi în acelaşi timp poliţiştii nu or să intervină niciodată să restabilească Ordinea şi Siguranţa Publică. Pentru asta sunt pregătiţi jandarmii. Vă reamintesc momentul septembrie 2013 când în Gara de Nord a garat un tren cu circa 1.000 de suporteri unguri foarte vocali şi violenţi. Toţi poliţiştii trimişi în misiune acolo pur şi simplu au rupt-o la fugă”, spune sursa citată.

Cât despre faptul că ministrul propune ca paza ministerelor să fie preluată de poliţişti, ofiţerul susţine că angajaţii Poliţiei nu au pregătire pentru paza instituţiilor şi că pentru această „misiune” şi că nici jandarmii nu ar trebui să facă misiuni de pază. Din punctul specialiştilor de vedere, cei mai potriviţi ar fi poliţiştii locali. Sursa citată a vorbit şi despre faptul că în cadrul proiectului se propune ca prevenirea să se facă cu efective mai mari de poliţie de Ordine Publică. „Cea mai bună prevenire în secolul 21 se face cu camerele de luat vederi şi dispecerate. Cel puţin în oraşele mari ar trebui să avem camere de luat vederi la fiecare colţ de stradă. Acestea ar transmite imagini în dispecerate, iar atunci când are loc un incident ofiţerii de aici ar trimite echipajele acolo unde este nevoie. Patrularea a devenit inutilă”, a completat poliţistul.

Reformă în două faze

Conform documentului, pentru implementarea acestui plan, în primă fază, se vor organiza diverse stagii de pregătire specifice misiunilor de restabilirea a ordinii publice pentru unităţile de poliţie care vor avea atribuţii în acest sens. Pe termen lung, însă, se va demara procesul de comasare a celor două instituţii, jandarmii din mediul urban devenind poliţişti „în condiţiile legii”.

Modificări posibile, dar cu unele amendamente

Florin Vîlnei (foto), liderul Federaţiei Naţionale a Poliţiştilor SED LEX, consideră că transformarea jandarmilor din mediul urban în poliţişti ar fi benefică sistemului. „Ei au oricum competenţe asemănătoare pe linia ordinii publice. Şi din punct de vedere legal această chestiune se poate realiza oricând mai ales că există chiar şi un memorandum aprobat în anul 2012 de Consiliul Superior de Apărare a Ţării, care prevede tocmai acest lucru, posibilitatea transferării jandarmilor la Poliţie. Oricum, acest lucru va reduce deficitul de aproximativ 20.000 de oameni din Poliţie”, spune sindicalistul.

Florin Vîlnei susţine că şi reînfiinţarea funcţiei de sectorist va fi una benefică, dar aici trebuie obligatoriu avute în vedere două probleme. „Poliţist de proximitate sau sectorist este acelaşi lucru. Doar titulatura este schimbată. Pentru ca funcţia de sectorist să funcţioneze cum trebuie acesteia trebuie să-i rămână de rezolvat probleme de criminalitate mică de genul micilor furturi sau loviri. Apoi, spre deosebire de anul 2003, când a fost desfiinţat, acest serviciu trebuie total redimensionat. Marile centre urbane au crescut în această perioadă. Au apărut mari zone rezidenţiale în care au migrat zeci sau chiar sute de mii persoane. Astfel, în prezent, o secţie de poliţie din Capitală, de exemplu, nu ar mai putea rezolva problemele cu doar câţiva sectorişti”, spune sindicalistul.