I veckan publicerade lärarna sitt #metoo-upprop under rubriken #ickegodkänt. Nära 4.000 lärare har skrivit under i protest mot övergrepp och sexuella trakasserier från elever, föräldrar, kollegor och rektorer.

Gruppen har på sitt Instagramkonto publicerat berättelser om kollegor och elever som har trakasserat lärare sexuellt.

Nu berättar gruppen om lärarkollegor som i stället för att enligt skollagen jobba med likabehandling och mot kränkningar själva bidrar till att kränka elever.

”Elevers snygghetsfaktor har bedömts”

”Våra historier visar att män som arbetar i skolan ser på sina kvinnliga elever som sexobjekt” skriver gruppen på Instagram.

En person som skrivit i den slutna Facebookgrupp där uppropet startade berättar:

”Jag har hört sexistiska kommentarer, förminskanden och ”grabbjargong” där elevers snygghetsfaktor har bedömts.”

En annan berättar att några elever berättat att en annan lärare hade sagt att ”det är samma sak om en tjej går ut på krogen, dricker sig full och blir våldtagen som om man går ut i mörkret utan reflex och blir påkörd.”

En berättelse handlar om en manlig lärare som ska ha haft klädstafett med sin klass.

”Det gick ut på att de skulle ta av sig så mkt kläder som möjligt och lägga ut dem på en rad. Laget som fick längst rad vann.”

En lärare berättar om när hon höll en lektion för en klass med bara killar.

“Jag pratade om att man inte får ta på någon annan människa utan att ha fått tillåtelse. Jag sa att man kan fråga personen direkt, för att vara säker på att beröringen är välkommen. En manlig kollega som gick förbi klassrummet sa då till mig, inför klassen: ’Får jag ta på dina bröst?’ Killarna i klassen skrattade.”

Osund machokultur

Ulrika Konstig

Ulrika Konstig är en av den slutna Facebookgruppens sju administratörer. Hon är gymnasielärare och säger att det kan vara svårt att som ensam lärare försöka arbeta för andra värderingar i en organisation som tillåter den här jargongen.

– Det blir en osund machokultur. Eleverna känner sig otrygga. De lärare som försöker rapportera straffas med att deras tjänster och löneutveckling påverkas. Många arbetar i motvind.

Hon säger att en del lärare till och med väljer att lämna läraryrket för att de mår dåligt av att inte kunna påverka mer.

– Man blir den jobbiga, utfrysta, fast det handlar om en organisation som är sjuk från början.

Elinor Holmström.

Elinor Holmström jobbar som lärare på högstadiet och är en annan av gruppens administratörer. Hon håller med om att en av lösningarna är att skapa en miljö i skolan som är öppen för rapportering och anmälning.

– Skolan ska vara en trygg plats för alla. Värdegrundsarbetet måste vara integrerat i all undervisning. Det räcker inte att ha en temadag en gång om året.