I dag kom Långtidsutredningens huvudbetänkande. Delar är redan presenterade och debatterade, men helhetsbilden levererades i dag. En helhetsbild som är på en gång ljus och mörk – åtminstone om man ska tro pressmeddelandet.

Några huvudpoänger levererades redan till morgonkaffet i SvD idag, där projektledare, Helen Forslind respektive Lars Davidsson lyfter fram några av de mest centrala politiska uppgifterna som mejslas fram i utredningen med sikte på den svenska ekonomins utmaningar och möjligheter på längre sikt.

En viktig faktor som pekas ut är svensk tillit. Ja, faktiskt. Något så abstrakt som tillit mellan människor är inte bara något som skapar trivsel, utan utgör faktiskt också en framgångsfaktor för ett lands välståndsutveckling. Forslind och Davidsson skriver:

”En hög nivå av tillit kan kopplas till god ekonomisk utveckling, hög ekonomisk jämlikhet och låg grad av korruption, men också till bland annat hög utbildningsnivå och god folkhälsa. En hög nivå av tillit bidrar även till en god anpassningsförmåga i ekonomin, eftersom ett samhälle som präglas av tillit har lättare att ställa om för att hantera nya utmaningar. Det finns tydliga samband mellan tillit och kvaliteten på ett lands offent­liga förvaltning, där kvalitet handlar dels om opartiskhet och rättssäkerhet, dels om effektivitet.”

Att värna och upprätthålla tilliten i samhället blir därför en viktig uppgift för politiken, konstaterar utredningen. Det är både en dålig och en god nyhet. God, i bemärkelsen att det är ett lättbegripligt råd. Dålig såtillvida att utvecklingen på senare tid har gått åt rakt motsatt håll.

”Vi spelar roulette med den sociala tilliten”, varnade professorn och historikern Lars Trägårdh vid ett panelsamtal på Kulturhuset nyligen under vilket temat var just ”Social tillit och välfärd i framtiden – vilka val står vi inför?” (Samtalet kan höras här.) Han nämnde då även hur Sveriges jämförelsevis unikt höga tillit börjat ge vika, en trend som synts till exempel i World Values Survey.

Just nu är uppgiften att stävja tillitsdippen tuff. Många offentliga institutioner har på olika sätt svårt att klara sina uppdrag i spåren av flyktingkrisen. I flödet fladdrar en rad olika nyheter förbi, många med den gemensamma nämnaren att samhället på olika sätt misslyckas med sina föresatser att leverera såväl kvalitet som rättssäkerhet. I Blekinge är vården så hårt ansträngd att man fått prioritera bort cancerförebyggande rutiner, som att kalla kvinnor till cellprovtagning. I Norrland råder polisbrist eftersom flera har kallats ner för tjänstgöring i Skåne, vid de tillfälligt införda gränskontrollerna. Och i rikspolitiken ser vi en regering som lägger förslag som får sällsynt hård kritik från Lagrådet – och som sedan vänder på en femöring. Mycket kan detta kallas, men det ser kanske inte genomtänkt och förtroendeingivande ut.

Var och en för sig är händelser som dessa kanske inte skäl nog att ”ge upp tron på samhället”, men kanske är det i sig en del av utmaningen? Att vikande tillit är något som konstitueras av ”många bäckar små”, snarare än en avgörande detalj eller händelse? Droppar som urholkar stenen.

Ett tillitsfullt samhälle har lättare att ställa om för att hantera nya utmaningar, skriver Forslind och Davidsson i SvD. Med internationella mått mätt är vi fortfarande ett sådant, om än ett där tilliten är lite på dekis. Så hur ska vi göra för att följa Långtidsutredningens råd om att värna tilliten?

Som synes i det citerade stycket ovan är det långtifrån bara en sak som samverkar för att skapa tillit. Vilken eller vilka faktorer det är som gör att den börjat fallera är därmed inte helt lätt att ringa in. Gissningsvis kommer olika partier ha olika svar. På vänsterkanten kommer man kanske fokusera på faktorn ekonomisk jämlikhet – medan högern hellre vill lyfta fram rättssäkerhet och effektivitet i förvaltningen. Samtidigt kämpar samhällsförvaltandets aktörer ”på golvet” med att upprätthålla förtroendet i realtid.

Kanske är det dags att göra tilliten till utgångspunkt för en debatt? Om den nu är så central att till och med Långtidsutredningen lyfter fram den som en viktig nyckel till vårt framtida välstånd – borde vi då inte få höra mer om vilka politiska förslag som finns och som syftar till att stärka och upprätthålla den?

Att välta omkull tillit är förhållandevis lätt. Att bygga upp den är svårare. Vad vill ditt parti göra för tilliten?

Det här är en opinionstext publicerad i Dagens Samhälle. Åsikterna som uttrycks i artikeln står skribenten/skribenterna för.