DEBATT. Vi förstår att det på kort sikt kan vara lockande att avfärda vår rapport, med den goda avsikten att försvara Brå och andra myndigheters trovärdighet i en strävan att bidra till att skapa stabilitet i samhället. Men att blunda för de trovärdighetsdilemman som nuvarande organisationsform medför är bedrägligt. Dessutom är det kontraproduktivt om man vill minska polariseringen i Sverige. De ansvarsområden som ligger under Brå är politiskt känsliga. Att det inte råder några tveksamheter om att medborgarna kan lita på Brå är därmed mycket viktigt.

En del av medierapporteringen med anledning av vår studie förmedlar intrycket att medarbetare på Brå titt som tätt kallas upp till justitiedepartementet för att få direktiv om att korrigera obekväma resultat i rapporter. Det finns sådana enstaka exempel, men det är inte framför allt den typen av snedstyrning (bias) som vi funnit gör det svårt att veta vilka studier och yttranden från Brå som är vederhäftiga och vilka som bör betraktas med försiktighet. Snarare är det hur forskningsfrågor formuleras och hur resultat kommuniceras som det finns skäl att skärskåda kritiskt.

Gamla informella maktstrukturer

Grundproblemet är att Brå är en myndighet under justitiedepartementet – och samtidigt utför studier som rör detta departements kärnfrågor. Andra problem som berörs i rapporten är Brå:s nära relation med Polismyndigheten och att det finns nyckelpersoner och gamla informella maktstrukturer på Brå, något som ökar risken för snedstyrning (bias).

Jerzy Sarnecki. Foto: TT NYHETSBYRÅN

Det är symptomatiskt att de som hörts mest i samband med misskrediteringen av vår rapport, som Jerzy Sarnecki, på olika sätt har starka bindningar till Brå – bland annat genom att ingå i Brå:s eget forskningsråd. Det är även ironiskt att ansvariga för den kriminologiska institutionen i Stockholm med anledning av vår rapport skickade en skrivelse till ledningen för en institution vid Linköpings universitet. En skrivelse som kan uppfattas som en oblyg och insiktslös påtryckning om att man minsann inte bedriver påtryckningar.

Frågan lyftes redan på 00-talet

Den fråga vi berör uppmärksammades redan i början av 00-talet, då Aftonbladets grävande journalist Richard Aschberg belyste liknande förhållanden som vi har funnit i vår studie. Journalisten och politikern Maria Abrahamsson skrev med anledning av vår rapport att hon fick déjà vu-känslor (GP 23/12). Hon följde i slutet av 00-talet upp omständigheter som ”nära nog är identiska” med flera iakttagelser som vi har gjort i vår studie.

Det går givetvis att välja att avfärda den problematik som framkommit i dessa och andra beskrivningar av Brå, liksom det som framkommer i vår rapport. Det är uppenbart att vissa personer haft ett sådant intresse, då de på olika sätt har försökt att misskreditera rapportens trovärdighet.

Starka krafter vill flytta fokus

I den akademiska miljön är det naturligt med diskussioner som rör en studies avgränsningar. Vi ser det därför inte som konstigt eller negativt att sådana diskussioner uppstått kring vår rapport. Tvärtom. Däremot kan vi konstatera att det funnits starka krafter som lagt energi på att flytta fokus från problem och utmaningar på Brå.

Förhoppningsvis blir fler journalister och politiker intresserade av denna fråga – vikten av de uppgifter som ligger på Brå kan inte överskattas.

Av Ossian Grahn

Forskningsassistent och jurist

Stefan Holgersson

Professor och polis

Malin Wieslander

Universitetslektor

TV: Hård kritik mot studie som pekade ut Brå

Brottsförebyggande rådet anklagas för partisk forskning.

LÄS MER: Hård kritik mot studie som pekade ut Brå