I hemlandet i Afrika arbetade kvinnan, idag i 30-årsåldern, inom jordbruket. Det var fattigt och pappan behövde medicin. Därför var det ett lätt beslut att följa med en man som sade sig kunna erbjuda jobb i Frankrike. Men hon fick lova att hon var i skuld till mannen för alla kostnader gällande resa och utgifter.

I Frankrike blev hon under hot om våld tvungen att börja sälja sex. Människohandelsligan tatuerade henne, för att visa att hon tillhörde dem.

Tio års sexslaveri

Trots flera flyktförsök har ligan hittat henne och fört henne tillbaka till tvångsprostitution.

Senare tog de henne till Italien, där hon fick fortsätta att sälja sex.

Flera gånger rymde hon, försökte göra sig av med människohandlarna, men män från nätverket hittade henne gång på gång. De hotade att ta hennes barn efter förlossning. De hotade att döda hennes familj i hemlandet.

Till slut begav sig kvinnan till Malmö, efter drygt tio år i sexslaveri.

Skulle föras tillbaka till Italien

För knappt ett år sedan lämnade kvinnan in en asylsökan till Migrationsverket i Malmö. Bara några månader senare föddes hennes barn.

Det fanns bara ett hinder i vägen för att hennes ansökan skulle kunna utredas. Dublinförordningen.

Kvinnan hade nämligen redan blivit registrerad i Italien, och enligt Dublinförordningen, som är en grundsten i EU:s gemensamma asylpolitik, ska asyl sökas i det land i EU dit den asylsökande först anländer.

– Hon riskerade att föras tillbaka till det land där hon sålts som sexslav, säger juristen Ruth Nordström som har tagit sig an kvinnans fall.

Psykisk ohälsa inget hinder

Ruth Nordström jobbar som chefsjurist på Scandinavian Human Rights Lawyers i Uppsala.

– Ibland blir man extra engagerad i ett fall, och i det här ärendet blev jag det, säger Ruth Nordström som tillsammans med akutboendet i Malmö överklagade avslaget till Migrationsdomstolen.

Migrationsverket menar att det finns en dom i Europadomstolen som gör gällande att situationen för asylsökanden i Italien inte hindrar att man skickar dit personer enligt Dublinförordningen. Psykisk ohälsa är inte ett hinder för det heller.

”Möjligheten till vård i andra EU-länder får normalt anses vara tillräckligt”, skrev Migrationsverket i sitt beslut.

”Principiellt viktigt mål”

Efter det drabbades kvinnan av posttraumatisk stress, depression, ångest och blev innesluten. Hennes psykiska mående blev helt enkelt värre.

– Vi kände att det här målet var principiellt viktigt, eftersom det ställer frågan på sin spets. Kan det vara stötande ur ett humanitärt perspektiv att överföra ett offer för sextrafficking till det land där personen varit utsatt och sålts som slav? Vi ansåg det och nu har också Migrationsdomstolen bekräftat det, säger Ruth Nordström.

Nyligen kom domen. ”Migrationsdomstolen upphäver Migrationsverkets beslut och visar målet åter till Migrationsverket...” står det i beslutet.

– Vi firade på kontoret och grät glädjetårar, säger Ruth Nordström.

Ovanligt med undantag

Det är inte första gången Dublinförordningen prövas i Migrationsdomstolen. Men det är mycket ovanligt att undantagen görs, eftersom lagen ger mycket litet utrymme för det.

– Vi anser att domen är unik på det sättet att omständigheterna i sig inte bedömdes vara starka, men att de sammantaget utgjorde grund för att tillämpa Dublinförordningens undantagsregler, säger Ruth Nordström.