Att garantera alla 8.333 kronor i månaden skulle kosta 102 miljarder, konstaterade vi genom att räkna på inkomststatistiken. Då skulle basinkomsttagare som får inkomster inte får behålla något extra alls, men alla skulle åtminstone vara garanterade att få så de kan klara sig varje månad.

Ett sådant system skulle vara bättre än dagens försörjningsstöd och a-kassa, eftersom det skulle bli enklare, rättvisare och mindre godtyckligt. Men det skulle fortfarande var ett dåligt system.

Om man inte får behålla någonting alls när man börjar tjäna egna pengar, kan man uttrycka det som att marginaleffekten är 100%. En marginaleffekt på 100% innebär att om man lyckas tjäna ihop lite extra pengar, går 100% av de pengarna tillbaka till staten, och man får inte ett öre extra i plånboken.

Så fungerar till exempel försörjningsstödet (socialbidraget) idag. Men det är en dålig utformning av systemet, eftersom det skapar en bidragsfälla som är svår att ta sig ur.

Så vad skulle det kosta att trappa ner basinkomsten lite långsammare, så att det blir åtminstone något extra i plånboken för den basinkomsttagare som lyckas tjäna några tusenlappar av egen kraft? Låt oss börja med att titta på hur skattesystemet ser ut idag.

Exakt hur hög inkomstskatt man betalar beror på vilken kommun man bor i, eftersom skattesatsen varierar mellan olika kommuner och landsting. Enligt en artikel i DN i maj 2012 är den genomsnittliga kommunal- och landstingsskatten 33%. Jag har inte hittat någon senare uppgift, så jag antar att det fortfarande är skattetabell 33 som ligger närmast genomsnittet i landet. Därför har jag gjort alla beräkningar utifrån den tabellen.

Ritar man upp skattetabell 33 som ett diagram ser den ut så här:

På x-axeln ser man månadslönen brutto före skatt. Den mörkblå kurvan visar hur mycket man idag får behålla vid olika inkomster.

Det här diagrammet kan vi bygga på för att illustrera olika förslag till basinkomstsystem.

I diagrammet kan man se att den som bara tjänar några tusen i månaden betalar väldigt lite i skatt. Det beror på grundavdraget i dagens skattesystem, som sänker skatten för låginkomsttagare. Men som vi konstaterat hjälper inte det dem som inte har några inkomster alls. De har ingen glädje av grundavdraget, eftersom de inte har något att göra avdrag ifrån.

Tanken med basinkomst är att den som inte tjänar några pengar alls ska få en basinkomst av staten på 8.333 kronor i månaden. Det kan man åstadkomma rent tekniskt genom att ersätta grundavdraget för låginkomsttagare med ett grundbidrag. Då får de som är helt utan inkomster en utbetalning från Skatteverket av grundbidraget på 8.333 kronor i månaden

Det här bidraget ska trappas ner för personer som har inkomster, så att det bara är de som faktiskt behöver få bidrag som får det. Medel- och höginkomsttagare ska fortsätta betala skatt enligt samma skatteskala som idag, så för dem ska systemet inte innebära några förändringar (under förutsättning att vi i övrigt kan räkna hem reformen så att den blir budgetneutral).

Startpunkten i diagrammet är alltså att den som har noll i inkomst ska få 8333 kronor i bidrag. För människor med inkomster ska bidraget trappas ner. Frågan är med hur mycket.

När man funderar på hur basinkomstsystemet ska fungera för människor helt utan inkomster som börja tjäna en del egna pengar, är det marginaleffekten som är intressant.

Marginaleffekten består av två delar. Dels den inkomstskatt som basinkomsttagaren betalar på sina egna inkomster. Dels nedtrappningen av grundbidraget från nivån 8.333 för helt inkomstlösa.

För individen får sänkta bidrag och inbetald skatt samma effekt i plånboken (nämligen att det blir mindre där). Därför är det intressant att titta på marginaleffekten, som är summan av skatten och bidragssänkningen.

Beroende på hur hög marginaleffekt på nedtrappningen av basinkomsten man är beredd att acceptera, kommer linjen för basinkomst korsa linjen i den nuvarande skattetabellen på olika punkter. Vi kan undersöka olika alternativ med hjälp av diagrammet över dagens inkomstskatter, och några varianter på basinkomstsystem med olika marginaleffekt inritade:

:

Brytpunkten för basinkomst är den punkt där den räta linjen för basinkomsten möter kurvan för dagens skattetabell. Med 100% marginaleffekt (alltså att varje intjänad krona dras av från basinkomsten) skär de två kurvorna varandra vid en bruttoinkomst på 9.800 kronor. Brytpunkten för basinkomst hamnar då på 9.800 kronor i månaden. Det är den tjocka svarta streckade linjen i diagrammet.

Allt man tjänar mellan 0 och 8.333 dras av från bidraget, allt man tjänar mellan 8.333 och 9.800 går i skatt för att man ska ”komma ikapp” den nuvarande skattetabellen. Vid inkomster över 9.800 betalar man skatt enligt dagens regler, och får inget basinkomstbidrag av staten.

Med 100% marginaleffekt skulle alla som tjänar under brytpunkten 9.800 få det bättre än idag, och de som tjänar över 9.800 fortsätter ha det precis som idag. 100% marginaleffekt minimerar vi antalet människor som påverkas direkt (får det bättre) av reformen, eftersom den bara kommer att gälla dem som tjänar högst 9.800 i månaden före skatt. Därför är 100% marginaleffekt den variant som skulle vara billigast för staten.

Men som vi har konstaterat är det inte särskilt lämpligt att sätta marginaleffekten så högt som 100%. Dagens försörjningsstöd är visserligen utformat med 100% marginaleffekt. Men det är en dålig egenskap hos det systemet, eftersom de låser fast människor i bidragsberoende genom att det inte finns några ekonomiska incitament att jobba lite grand för den som kan. Det är önskvärt att även den som lever helt på basinkomst har möjligheten att få lite extra i plånboken genom att jobba lite extra om en möjlighet yppar sig. Då ska inte marginaleffekten vara 100%

Å andra sidan går det inte att göra nedtrappningen av basinkomstbidraget alltför långsam, om man inte vill ge medel- och höginkomsttagare en massa mer pengar i plånboken än idag. Det vore ju i och för sig trevligt att göra om det fanns oändligt med pengar, men det gör det ju inte. Syftet med reformen basinkomst är heller inte att ge mer pengar till medelinkomsttagare som har jobb, utan att bygga ett skyddsnät som täcker alla som står utanför arbetsmarknaden, eller har mycket låga inkomster.

Sätter man marginaleffekten till 50% (vilket ju inte låter särskilt lågt spontant) möts kurvan för den nya basinkomsten och den nuvarande skattetabellen inte förrän vid en bruttoinkomst på ungefär 34.000 i månaden (utanför diagrammet). Brytpunkten vid 50% marginaleffekt hamnar alltså på 34.000. Det här är den rosalila streckade linjen i diagrammet.

Alla som tjänar upp till 34.000 skulle få mer pengar i handen än idag med ett sådant system. Det vore ju i och för sig trevligt om det gick, men det gör det inte, eftersom vi skulle behöva finansiera skattesänkningar för stora grupper av normalinkomsttagare. Om vi tittar på det diagrammet över inkomstfördelningen i förra avsnittet, ser vi att över 80% av alla i yrkesaktiv ålder tjänar mindre än 34.000 före skatt. Det säger sig nästan självt att ett system som innebär skattesänkningar för över 80% av den vuxna befolkningen blir dyrt.

Delar man upp marginaleffekten i det som är skatt och det som är bidragsminskning, blir det ännu tydligare varför det skulle bli dyrt för staten.

Utav marginaleffekten på 50% går först 33% bort i kommunalskatt, som alla betalar. Nedtrappningen av grundbidraget från nivån 8.333 kronor sker bara med 17%. Det är en för långsam nedtrappning för att behålla fokuset på de riktiga låginkomsttagarna.

Om det ska finnas en chans att räkna hem basinkomstsystemet måste vi dessvärre sätta en högre marginaleffekt än 50%. Men vi behöver inte lägga oss på de 100% som gör försörjningsstödet till en bidragsfälla idag.

Med hjälp av kalkylarket kan vi se vad basinkomstsystem med olika tänkbara marginaleffekter skulle kosta per år för staten. Här har jag sammanställt de beräkningarna i en tabell:

Nivå basinkomst per månad Marginal- effekt i % Kostnad (miljarder) Brytpunkt för BI (månadslön) 8333 100 102 9800 8333 80 115 13000 8333 75 120 15000 8333 70 127 16500 8333 67 132 18200 8333 65 137 19000 8333 60 151 22300 8333 55 176 26600 8333 50 217 34000

Ritar man den här tabellen som ett diagram ser det ut så här:

På x-axeln är olika föreslagna procentsatser för marginaleffekten, från 100% ner till 50%. Kurvan visar hur många miljarder per år ett basinkomstsystem med olika marginaleffekter skulle kosta.

Som vi kan se i diagrammet drar kostnaden för systemet iväg ganska kraftigt om man sänker marginaleffekten ned mot 50%. Vill man att marginaleffekten ska vara 50%, skulle totalkostnaden för systemet bli cirka 207 miljarder. Det är lite för dyrt för att vara realistiskt, eftersom vi då inte bara ska finansiera en basinkomst till alla med låga eller inga inkomster, utan också skattesänkningar för alla medelinkomsttagare upp till 34.000.

Men vid 67% marginaleffekt stannar totalkostnaden på 132 miljarder. En marginaleffekt på 67% motsvarar att grundbidraget (basinkomsten) minskas med en tredjedel av vad man tjänar själv, samtidigt som man betalar en tredjedel (33%) i kommunalskatt.

Brytpunkten (där de två kurvorna korsar varandra) hamnar då på 18.200 kronor i månaden. Alla som tjänar 18.200 eller mindre kommer att få mer i plånboken än idag med ett basinkomstsystem med 67% marginaleffekt. De som tjänar mer fortsätter ha det precis som idag. Den här modellen går att räkna hem ekonomiskt.

Förslaget till basinkomst med 33% avtrappning ser ut så här om man ritar in det i diagrammet över hur inkomsterna bland vuxna i Sverige är fördelade.

I det här diagrammet är de blå staplarna nettolön som folk får behålla efter skatt, och det röda är inkomstskatten. För alla inkomster över brytpunkten på 18.200 kronor i månaden, är de röda och blå staplarna precis som de är idag, med dagens skattesystem.

Det som är nytt är det gula området i diagrammet. Det är det som är basinkomsten. För dem som tjänar allra minst representerar det gula att Skatteverket betalar ut reda pengar i basinkomst. För dem som tjänar lite mer, men fortfarande under brytpunkten 18.200 kronor, representerar det gula en skattesänkning jämfört med idag.

Som synes i diagrammet har förslaget en mycket tydlig fördelningsprofil, där alla pengarna går till personer med låga inkomster eller inga alls. Det är precis som det är tänkt.

Förslaget till basinkomst ser då så här:

Systemet omfattar alla mellan 19 och 64 som bor i landet

Den som inte har några andra inkomster får 8.333 kronor i månaden i bidrag av staten. Det ska täcka hyra, mat och allt annat.

Den som tjänar under 18.200 kronor betalar kommunalskatt (33%) från första hundralappen, samtidigt som basinkomsten trappas ner med en tredjedel av de egna inkomsterna.

Den som tjänar exempelvis 6.000 kronor betalar alltså 2.000 i kommunalskatt, och får basinkomstbidraget sänkt med 2.000 (en tredjedel av 6.000). Det ger totalt 4.000 i nettolön + 6.333 i bidrag = 10.333 kronor i plånboken.

Alla som tjänar över 18.200 kronor i månaden fortsätter betala inkomstskatt enligt precis samma regler som gäller idag.

Det här förslaget skulle kosta 132 miljarder per år i statsbudgeten. Nästa steg är att titta på hur vi kan finansiera den kostnaden på ett rimligt sätt. Det ska jag göra i några framtida blogginlägg.

Men redan nu kan jag komma med en spoiler: Det kommer gå bra. En basinkomstreform där kostnaden stannar på 132 miljarder går att finansiera på ett fullt realistiskt sätt.

———

Det här är del 11 i en bloggserie om basinkomst. Övriga inlägg i serien.