Upsala Nya Tidnings artikel om en tiggande man som ertappades med sex miljoner kronor på sig vid resecentrum i Uppsala har fått ett stort genomslag. Artikeln publicerades under tisdagsmorgonen och blev den näst mest delade texten i svenska medier enligt SocialaNyheter.se. Men artikeln, som byggde på polisens initiala uppgifter, har också kritiserats av bland annat Aftonbladets kolumnist Andrev Walden och medieprofessorn Jesper Strömbäck.



Inte minst tack vare att den ursprungliga rubriken "Tiggare greps i Uppsala med sex miljoner" antyder att det just är en man som ägnar sig åt tiggeri dagligdags som polisen ertappat med sex miljoner kronor i kontanter. Senare under tisdagen publicerade UNT ytterligare en artikel där kammaråklagaren Anne Sjöblom förklarade att mannen är svensk, vanligtvis inte tigger och att summan ännu inte var fastlagd. Rubriceringen är grovt brott mot penningtvättslagen. Efter att tidningen kom över de nya uppgifterna uppdaterades rubriken i den första artikeln från "tiggare" till "tiggande". Innan dess hade många debattörer i sociala medier använt den första artikeln som ett argument för tiggeriförbud. Nyheten plockades också upp av bland annat Expressen och Nyheter Idag – med tiggare i rubriken i båda fallen.



Upsala Nya Tidnings redaktionschef Jens Pettersson berättar:

– Vi publicerade den första artikeln i går morse efter uppgifter från polisen som var både uppseendeväckande och relevanta. Det handlade om väldigt mycket pengar och vi visste att vi skulle följa upp artikeln senare för mer detaljerade uppgifter. När vi pratade med kammaråklagare kom det fram att mannen enligt henne är nordisk medborgare och inte brukade tigga i vanliga fall. Därför uppdaterade vi rubriken i den första artikeln och ändrade från tiggare till tiggande. Vi behövde göra vissa förtydliganden här.



Redaktionschefen utvecklar:



– I dagarna har vi också publicerat uppgifter kring en man som dömts i Rumänien för trafficking sedan han lurat unga rumäner till Uppsala. Just i det sammanhanget blir det än viktigare att reda ut omständigheterna kring den här märkliga historien. Att det inte är en person som tigger till vardags och har miljoner i kontanter på fickan.



Hade ni inte kunnat ha is i magen här och väntat med att publicera första artikeln innan ni hade mer uppgifter på fötterna?

– Det hade vi kunnat göra om vi jobbade som för 20 år sedan och skulle skriva klart en artikel innan pressläggningen av papperstidningen klockan fem på kvällen. I dag fungerar det inte så. Vi har nyhetsbevakning dygnet runt och förväntas uppdatera med nyheter till våra digitala prenumeranter. Vi hade så klart gärna gett våra läsare mer klargörande uppgifter redan i den första artikeln, men så fungerar inte den digitala journalistiken. Vi hade uppgifter från pålitliga myndigheter och just då ingen uppenbar anledning att betvivla sanningshalten, även om det precis som polisen säger själva i artikeln är en märklig händelse. Vi hade resonemang på redaktionen om det verkligen var fysiskt möjligt att ha med så mycket pengar, men det visade sig att personen haft en väska.



Vad signalerar ordet tiggare för er på UNT?

– En människa som ägnar sig åt att tigga i vardagen. Tiggare har ju praktiskt taget utvecklats till en sysselsättning i Sverige, inte minst i Uppsala och andelen tiggare har ökat stort i hela landet senaste åren.



På sociala medier används UNT:s artikel som ett argument för ett tiggeriförbud trots att det i själva verket inte handlar om en tiggare. Hur ser du på det i efterhand?

– Det är självklart olyckligt, men vi sätter konsekvensneutraliteten högt i vår journalistik och i det här fallet hade vi en intressant och relevant nyhetshändelse att berätta om där vi i i uppföljningen samma dag kunde reda ut detaljerna. I bästa fall hade informationen varit rätt presenterad redan i första publiceringen.



Jens Pettersson säger att artikeln genererat 150 000 sidvisningar under första dygnet. Enligt redaktionschefen har artikeln också gjort att UNT, som har en frekvensmodell, fått ett stort antal nya digitala prenumeranter.



– Men det skulle aldrig falla oss in att skippa faktakollar på grund av den potentialen. Vi jobbar givetvis inte så på UNT, tillägger Jens Pettersson



Andrev Walden, som tidigare kritiserat UNT:s rubriksättning, mejlar Resumé följande kommentar som ett svar på intervjun med tidningens redaktionschef.



– Jens Petersson menar att det inte var ett alternativ att inte skriva på första uppgifterna, men det är upplysningsvis alltid ett alternativ. Varje gång. Väljer man bort det alternativet kan man sanera texten på det misstänkt orimliga tills man vet mer i stället för att lyfta upp det i rubriken. "Man greps med sex miljoner" är också en rubrik, om än mindre trafikdrivande. Man kan unna sig en "hotfull man" om man behöver salta rubriken men en osannolik uppgift som är politisk dynamit måste hanteras med någon sorts varsamhet och när Jens säger att "så fungerar inte den digitala journalistiken" har han helt enkelt fel. Det är precis så den digitala journalistiken fungerar, eller måste fungera, och det behöver många publicister lära sig.