Anhöriga manifesterade förra lördagen i Chilpancingo på dagen ett år efter försvinnandet av de 43 lärarstudenterna i Iguala. De brända kropparna hittades senare på en sophög. Fortfarande finns många oklarheter i fallet, som de anhöriga kräver ska utredas.

Förra lördagen var det exakt ett år sedan 43 lärarstudenter försvann spårlöst i Mexiko. Händelsen och statens bristfälliga utredning av fallet har spridit ljus över den våg av försvinnanden som varje år drabbar tusentals mexikanska familjer.

En vägg i en kyrka i staden Iguala är täckt av foton på personer som försvunnit spårlöst. Fotografierna bildar långa rader och avbildar män­niskor som i de flesta fall bodde i landets fattigaste region, delstaten Guerrero, som också är en av de regioner som drabbats allra hårdast av det våld som plågar Mexiko.

Den lokala organisationen som letar efter de försvunna, eller ”desaparecidos”, som de kallas, har hittills 350 namn i sin databas. Och varje vecka tillkommer nya namn på listan. Under det senaste året har kyrkan förvandlats till en säker mötesplats där anhöriga till försvunna varje tisdag har möjlighet att mötas och tala om sina upplevelser.

Det var utanför denna stad som 43 lärarstudenter försvann den 26 september förra året. Tack vare en nyligen genomförd utredning av en expertgrupp som tillsatts av Interamerikanska människorättskommissionen, är det numera känt att både militären och den lokala polisen var inblandade i händelsen.

Expertgruppen avvisade samtidigt de mexikanska myndigheternas utredning av fallet och krävde att hela granskningen ska göras om.

Hittills har kvarlevorna efter en av de försvunna studenterna hittats, men av alla andra finns det fortfarande inga spår.

Fallet har fått stor internationell uppmärksamhet. Samtidigt finns det enligt människorättsorganisationer närmare 30 000 andra familjer i landet som drabbats av att en anhörig försvunnit spårlöst, efter att den dåvarande presidenten Felipe Calderón i januari 2007 inledde en militariserad kampanj mot den organiserade brottsligheten i landet.

Den nuvarande presidenten, Enrique Peña Nieto, har fortsatt med samma hårda linje, och våldet i landet har bara fortsatt.

Tidningen El Universal publicerade nyligen uppgifter om att fler än 5 000 personer blev anmälda som spårlöst försvunna under förra året. Det motsvarar 14 personer om dagen.

– Det som har förändrats är att personer som arbetar för att stärka de mänskliga rättigheterna, eller inom sociala rörelser, numera utsätts för övergrepp, säger människorättsaktivisten Héctor Cerezo.

Han har i fyra års tid dokumenterat fall där aktivister försvunnit. Héctor Cerezo säger att 136 människorättsaktivister har försvunnit spårlöst sedan 2006, och att antalet fall har ökat på senare tid.

– Det handlar om dokumenterade fall där personer förts bort av myndighetspersoner, säger han.

I somras presenterade hans organisation Cerezo Committee en rapport där man listade 860 fall där myndigheter utsatt aktivister för olika former av människorättsbrott, bara mellan juni 2014 och fram till i maj i år.

Mexikanska medier har samtidigt dokumenterat ett åttiotal utomrättsliga avrättningar utförda av militärer och poliser, bara i år.

Lokalbefolkningen i Iguala har i sin jakt på försvunna familjemedlemmar organiserat eftersökningar i bergen runt staden, och i samband med det har man återfunnit liken efter 104 personer. Hittills har dock bara nio av dessa personer kunnat identifieras.

– Det är inte bara här situationen är så här, det är likadant över hela landet, säger Graciela Pérez, som är engagerad i en av sökgrupperna.

Hon har i tre års tid letat efter sin försvunna dotter, och upptäckte i samband med det ett femtiotal hemliga gravar.

Förra veckan genomförde föräldrarna till de 43 försvunna lärarstudenterna en två dagar lång hungerstrejk. I samband med årsdagen i lördags anordnades även en demonstration i Mexico City med krav på att en ny utredning genomförs för att slå fast exakt vad som skedde med studenterna.