Regeringens nya sjukskatt kan få mer långtgående konsekvenser än vad som hittills kommit fram. ”Företagare som råkar i betalningssvårigheter kan med närmast automatik bli personligt betalningsansvariga för sjuka medarbetare. Enda sättet att undvika ansvaret är att ansöka om konkurs eller företagsrekonstruktion när skulden på skattekontot inte kan betalas”, säger Kerstin Nyquist, skatteexpert på Svenskt Näringsliv.

Kerstin Nyquist, skatteexpert på Svenskt Näringsliv.

Regeringens plan att införa ett så kallat medfinansieringsansvar för sjukpenningen har rört upp känslor. Förslaget går ut på att arbetsgivare ska betala 25 procent av sjukpenningen för långtidssjuka medarbetare. Förslaget har lett till massiva företagarprotester, inte minst eftersom regeringen skyfflar över kostnaderna för sjukfrånvaron på dem.

Nu framkommer det också att sjukförsäkringsavgiften varje månad ska betalas in till företagets skattekonto och den kommer därmed omfattas av det starkt ifrågasatta skatterättsliga företrädaransvaret.

– Det mycket skadliga företrädaransvaret innebär att en företagare som råkar i betalningssvårigheter med närmast automatik kan bli personligt ansvarig för bolagets skatteskulder, säger Kerstin Nyquist, skatteexpert på Svenskt Näringsliv.

I princip kan det räcka med att skatten betalas en dag sent för att en företagsföreträdare, exempelvis vd:n, ska kunna bli personligt ansvarig för företagets skatteskulder. Det enda säkra sättet att undvika ansvaret är att ansöka om konkurs eller företagsrekonstruktion så fort man misstänker att skulden på skattekontot inte kan betalas på utsatt tid i månaden,

– Skatteverket har en egendomlig gräddfil när det handlar om att driva in skatt, säger hon.

Företrädaransvaret har kritiserats från flera håll för att stressa fram för tidiga konkurser. Alla företag kan ju tillfälligt hamna i ekonomiska trångmål, till exempel om en kund inte betalar i tid eller om företagaren blir sjuk. Så för drygt ett år sedan efter ett beslut i riksdagen anmodades regeringen att snarast utreda de skadliga effekterna av företrädaransvaret. Men ingenting har hänt, betonar Kerstin Nyquist.

– Och vad händer istället? Jo, regeringen föreslår att man trycker in sjukförsäkringsavgiften i systemet också, så att företagare kan bli personligt betalningsansvariga för 25 procent av medarbetarnas sjukpenning. Det är ett riktigt tankefel av regeringen, säger hon och förtydligar.

– Anställda som blir långtidssjuka kommer oförskyllt att kunna bidra till att arbetsgivare måste ansöka om konkurs för att slippa personligt betalningsansvar, säger hon.

Redovisningstekniskt måste företagen boka bort ganska stora belopp i bokföringen för anställda som sannolikt kommer att vara sjuka i framtiden. Företaget måste alltså i förväg uppskatta hur stor sjukförsäkringsavgiften kommer att bli och hur länge sjukskrivningarna kommer att pågå, vilket naturligtvis är svårt.

– Dessa pengar är därmed reserverade, vilket kan slå hårt mot ett litet företags soliditet. I värsta fall kommer företag att tvingas i konkurs, säger hon.

Till detta kommer även bristen på rättsskydd för arbetsgivaren. Denne måste ha en reell rätt att vid ett överklagande av Försäkringskassans beslut få beslutet prövat i sin helhet. Det framgår av rättspraxis från såväl Högsta förvaltningsdomstolen som Europadomstolen. Som regeringens förslag nu ser ut är detta inte fallet.

– Hur ska en arbetsgivare kunna vidta insatser om denne saknar kunskap om vad som föranlett sjukskrivningen? Att det kan anses vara ett problem att integritetskänsliga uppgifter kommer till en arbetsgivares kännedom är sant – men det viktiga intresset måste mötas av det intresse av rättsskydd som en person som utsätts för en betydande ekonomisk pålaga har rätt till. Eftersom den balansen inte tycks kunna uppnås kan förslaget helt enkelt inte genomföras, säger Kerstin Nyquist.