SVERIGE Om ensamkommande barn missköter gymnasieutbildningen tillräckligt mycket ökar deras chanser dramatiskt att få lov att stanna i Sverige. Sådana är incitamenten i den nya lag som röstades igenom idag, enligt riksdagsledamoten Hanif Bali (M) som är djupt kritisk. – De blir inte utvisade förrän de gått färdigt gymnasiet, säger han till Nyheter Idag.

Förslaget lades fram av Miljöpartiet och fick stöd från Socialdemokraterna. Sen har Centerpartiet bestämt sig för att gå på samma linje. Kristdemokraterna lade ner sin röster. De enda partierna som röstade emot var Liberalerna, Moderaterna och Sverigedemokraterna.

Nyheter Idag har talat med Hanif Bali, riksdagsledamot för Moderaterna, och han har satt sig in i hur det nya lagförslaget fungerar i praktiken.

– Den här lagen är superkomplex, men de facto blir det så att för främst ensamkommande som är mellan 17 och 25 och om de inte gått färdigt gymnasiet så får dom tid att gå färdigt. De blir inte utvisade förrän de gått färdigt gymnasiet, säger han till Nyheter Idag.

Lagen gäller inte alla utan de som kom före ”tårarnas presskonferens”, som Bali väljer att kalla det. Han syftar på en presskonferens som ägde rum den 24 november 2015 där Miljöpartiets dåvarande språkrör Åsa Romson grät när hon meddelade att regeringen i praktiken stänger gränsen till Sverige. Bali är kritisk till förslaget eftersom den ger starka incitament för att misslyckas med skolgången.

– Problemet är att lagen säger gymnasie, gymnasiesärskola eller liknande utbildning, vilket betyder att du definitivt kan tolka in komvux i det hela. Så länge du inte tar din gymnasieexamen och fortsätter med utbildning där du failar lagom, då blir du inte utvisad.

Men det finns ett krav att de måste sköta skolan?

– Det finns ju inte en chans i helvetet i det här landet att en lärare kommer bara ”nä, men jag rapporterar in dig till Migrationsverket för att du inte sköter din utbildning”. Det sker ju inte, säger Bali.

I praktiken betyder det att lärare i skolor som undervisar ensamkommande får makten att avgöra om en elev ska utvisas ur Sverige. Att ett sådant ansvar ska vila på lärare i gymnasieskolor är Bali djupt kritisk till.

– Om man känner till hur Sveriges förvaltning funkar, kommer det de facto bli så att du kan harva runt där. Om du är 17 och har tid på dig tills du är 25, har du varit här så länge så du åberopa anknytning, du har gått om kontakter och kan gå under jorden. Du kan göra massor av saker under den tiden.

Och kritiken slutar inte där. Bali poängterar att den nya lagen, i framtiden, enkelt kan komma att ändras så att det gäller alla ensamkommande som tar sig till Sverige, både i dag och i framtiden.

– Risken finns att man bara stryker den delen så att reglerna gäller alla och inte bara de som kom fram till den 24 november. Om det skulle gå igenom, att det här blir som en trojan, då är problemet att då finns det ett extremt stort incitament att säga att man inte gått färdigt gymnasiet alls.

– Det skapar ett mycket starkt incitament att underrapportera sin utbildningsnivå. Du har långt mycket större chanser att få stanna om du säger att du inte gått färdigt gymnasiet.

Bara timmar efter att lagen röstats igenom fick Hanif Bali rätt i sin kritik om att låta lärare bli de som får makten att bestämma om en elev ska utvisas eller inte. I en debattartikel från Lärarförbundet som publiceras i Aftonbladet med rubriken ”Underkänt i matte får inte leda till utvisning” bekräftas just det som Bali pekar på.

”Om lärares betygssättning och dokumentation betraktas som migrationsrättsliga dokument, då blir vi i praktiken gränspoliser – utposterade i klassrummen”, skriver Johanna Jaara Åstrand, förbundsordförande Lärarförbundet. Hon skriver även att många lärare och skolledare ”fruktar” att ”rapportering om olovlig frånvaro eller ett underkänt betyg i ett ämne kommer att betraktas som att en elev inte är aktivt studerande”.