Сьогодні був оприлюднений на особистих сторінках учасників ЗНО-2016 їх результат ЗНО з української мови і літератури, математики (і/або історії України).

Вчора Центр оцінювання якості освіти оприлюднив порогові бали «склав-не склав» з цих предметів.

Предмет Максимальна кількість балів Пороговий бал «склав-не склав» Українська мова та література 104 23 Математика 62 9 Історія 94 25

Відтак людина, що виконала свою атестаційну роботу з математики на 15%, може вважатись такою, що склала екзамен з математики. Сказати, що такі результати означають катастрофу для економіки через 5-10 років – це не сказати нічого. При цьому Центр проінформував, що лише 85% тих, хто здавав ЗНО з математики, подолали цей наднизький поріг.

З самого початку кампанії ЗНО-2016 математика виявилась чи не найбільш проблемним предметом. Спочатку на пробному ЗНО з’ясувалось, що не всі завдання були у шкільній програмі. Потім виявились недоліки у збірниках з підготовки до ЗНО. Так у тест-тренажері київського видання «Освіта» в формулюваннях задач, що потребували розгорнутої відповіді, та їх розв’язаннях були помилки. На самому ЗНО абітурієнтам забракувало часу на виконання роботи. Завдяки зимовому карантину в школах найбільш складний матеріал з математики учні проходили в прискореному темпі. До цього додалось перенесення сесії ЗНО з червня на травень – місяць, що завжди використовувався для повтору вивченого матеріалу.

Проте значну частину відповідальності за такий рівень знань потрібно покласти не тільки (або не стільки) на школу. Особисто можу підтвердити зневажливе ставлення батьків до цього предмету, що мені доводилось спостерігати впродовж останніх 11 років навчання доньки – цьогорічної випускниці. Багато разів доводилось чути аргументи на користь того, що дитину не потрібно обтяжувати математикою, якщо вона гуманітарій. Діти впродовж цих років відверто відмовлялись від участі в математичних конкурсах, навіть такому цікавому міжнародному конкурсі «Кенгуру».

Але світові реалії є такими, що закордонні ВНЗ без пристойних балів з математики не приймуть до себе абітурієнтів на такі «гуманітарні» спеціальності, як економіка, фінанси, правознавство, міжнародні відносини. Бо математика дає людині основу – логічне мислення. Більше того, саме на спеціальність «фінанси» беруть людей з найвищим балом з математики, а не на математичні спеціальності чи IT.

В той час, як США, Канада, Китай, Німеччина вводять додаткові години з математики у шкільну програму, Україна ставить пороговий бал на рівень 15 відсотків від загального рівня.

Відтак будемо мати студентів-недоучок, що їх навчають викладачі з заниженими вимогами у ВНЗ, з нульовою віддачею у подальшому в науці та економіці. І будемо радіти, втішаючись намальованими рейтингами українських ВНЗ, але то вже інша історія, що потребує більш детального висвітлення.