En undersøkelse av norskstudentenes eksamensbesvarelser vitner om svekket kunnskap om litteratur. – Ting har endret seg, sier norsklærer Therese Thyness Fagerhaug.

Framtidas norsklærere sitter nå på skolebenken. De er studenter ved høyskoler og universiteter med håp om seinere å få en fast jobb i norsk skolevesen. De utgjør også en generasjon som har fullført både grunnskole og videregående uten at det er blitt stilt konkrete krav til hvilke forfattere de skal lese.

Klassekampen har i det siste skrevet flere saker om hvordan de litterære klassikerne som har blitt skviset ut av skolens læreplaner.

Betyr det at de ferske norskstudentene mangler kunnskap om kjente forfattere som Knut Hamsun og Cora Sandel?

Det mener Ole Karlsen, professor i nordisk litteraturvitenskap ved Høgskolen i Hedmark.

Sammen med forskerkollegaene Atle Skaftun og Eva Marie Syversen har Karlsen reflektert nøyere over fjorårets eksamensbesvarelser i nordisk litteratur, blant annet ved Universitetet i Stavanger og Høgskolen i Hedmark.

Her er noen av funnene:

• Det er påfallende mange unøyaktigheter og faktafeil i besvarelsene.

• Forståelsen av hvordan litterære virkemidler brukes, er nesten fraværende.

• Studentene mangler kunnskap om litteraturhistorie og historiske referanser.

– Vi snakker om en ny generasjon norskstudenter som mangler erfaring i å lese litteratur, slår Ole Karlsen fast.

Kulturen som ­forsvant: • Klassekampen ser nærmere på utviskingen av litteratur i skolen. • Dagens læreplaner stiller ingen krav til hvilke bøker elevene skal lese. • Norsklærer Thom Jambak har tidligere uttalt at han frykter for fagets framtid. • Litteraturprofessor Ole Karlsen mener dagens norskstudenter bare har overflatisk kunnskap om litteratur.

Lærer Therese Thyness Fagerhaug underviser elever i norsk på Lambertseter videregående skole og forteller at de klassiske forfatterne står lavere i kurs enn før.

– Jeg har inntrykk av at elevene leser mindre klassisk litteratur enn før. De leser fortsatt mange bøker, men ikke så mye av forfattere som Olav Duun og Sigrid Undset, sier Fagerhaug.

Kunnskapsfall?

Professor Ole Karlsen ser en klar sammenheng mellom læreplaner uten klare litterære anbefalinger og det han omtaler som et kunnskapsfall blant studentene.

– Dette henger sammen med hva slags type tekster man har blitt eksponert for gjennom utdanningsløpet, sier han og viser til undersøkelsen han nylig har gjort.

Karlsen mener funnene gir grunn til bekymring, og han frykter litterært forfall i norskfaget.

– Studentenes tekster avslører at de bare har en svært overflatisk kunnskap om de litterære emnene de skriver om. Jeg mener vi nå ser resultatet av en elevgenerasjon som har kunnet bytte ut litterære klassikere på videregående skole med krimlitteratur, sier Karlsen, som sammen med sine kollegaer nylig har publisert resultatene av undersøkelsen i siste utgave av tidsskriftet Norsklæraren.

Norsklærer Thom Jambak har tidligere uttalt til Klassekampen at de litterære klassikerne må inn på læreplanen igjen.

– En utradering

Nå får han støtte fra Ole Karlsen som mener reformene i skoleverket, blant annet Kunnskapsløftet som kom i 2006, er i ferd med å utradere den klassiske norske litteraturen.

– Nå kan elevene fritt bytte ut mer kompliserte tekster av forfattere som Jon Fosse og Henrik Ibsen til fordel for lettere underholdningslitteratur og underlødig sakprosa, sier Karlsen.

– Blir ikke norskfaget mer relevant når det også inkluderer moderne teksttyper og sakprosa?

– Det har alltid vært sånn at sakprosaen har vært inkludert i norskfaget, men nå er det slik at alle typer sakprosa er inkludert. Det er faktisk en forskjell på å lese enkle avisinnlegg og et essay av en forfatter som Jens Bjørneboe.

– Er det ikke likevel svært kulturkonservativt å kreve at de litterære klassikerne må inn i skolen igjen?

– De som er kritiske til at tekstbegrepet har erstattet skjønnlitteraturen i norskfaget, blir gjerne beskyldt for å forsvare den utdaterte forestillingen om at faget skal være nasjonsbyggende. Det er å undervurdere den klassiske norske litteraturen som alltid har vært verdenslitteratur.

Også norsklærer Therese Thyness Fagerhaug mener den klassiske litteraturen må inn på læreplanen igjen.

– Det er viktig at norskfaget forblir et kulturfag. Jeg tror det er viktig at vi har en litterær kanon å forholde oss til. Den trenger ikke være så stor, men vi trenger et fundament for å forstå historien og menneskene rundt oss i dag. Dessuten kan vi bare ikke glemme Henrik Ibsen, sier Fagerhaug.

– Skravler i vei

Karlsen mener altså at iveren etter å aktualisere og oppdatere norskfaget nå fører til svakere fagkunnskap blant kommende norsklærere.

– Våre analyser viser at studentene skravler i vei om løst og fast, og om det som måtte falle dem inn. Samtidig forventer de åpenbart å bli tatt på alvor når de skriver med denne løse og slentrende stilen, sier han og legger til:

– Paradoksalt nok er det slik at når kulturfaget norsk svekkes, så svekkes også norsk som kommunikasjonsfag.

– På hvilken måte skiller de seg fra besvarelser av tidligere kull?

– Før leverte studentene eksamensoppgaver med langt mer faglig og argumentativ oppbygging, sier han.

dageivindl@klassekampen.no