40 prosent lærere uten kompetanse

40 prosent av lærerne i grunnskolen har ikke faglig fordypning i fagene de underviser i.

Publisert: Publisert: 28. juni 2011

En rapport fra i fjor viser at 90 prosent av lærerne som hadde utført videreutdanning så seg veldig fornøyd med opplegget. Det gav dem ny kunnskap, motivasjon og energi - og mener det styrket dem som lærere. Foto: Colourbox

Sarah Elise Falkeid

Denne artikkelen er over ni år gammel

TIPS OSS PÅ: jobbogutdanning@aftenbladet.no

Kommunen sier likevel nei til videreutdanning. Det skriver aftenposten.no.

Les også [No available link text]

Gammel lærdom

Geir Tangen, adjunkt ved Håvåsen ungdomskole i Haugesund, mener det er et stort behov for oppdatering og heving av kompetanse både i barne— og ungdomskolen.

Mange lærere innehar foreldet kunnskap.

– Jeg vet om flere lærere over 40 år som ikke har peiling på IKT, sier han.

I videreutdanningsstrategien «Kompetanse for kvalitet», skal staten dekke 40 prosent av vikarutgiftene, kommunen 40, og læreren selv 20 prosent.

Over 3.700 lærere har søkt i år, men ikke alle får – en av dem er Tangen.

Haugesund kommune, er en av flere som ikke har satt av midler til å dekke sin del av kostnadene.

– Vi har ikke midler i vårt budsjett , sier Lisbeth Bakkevig, seksjonsleder for skole og barnehage i Haugesund kommmune.

Tangen er skuffet.

– Om det hadde vært en plikt for kommunene å støtte tiltaket, ville vi fått en voldsom oppdatering på kompetanse, sier han.

Utdanningsforbundet frykter at dette vil føre til A- og B-kommuner, når noen bruker ressurser på videreutdanning, og andre ikke.

Kan sende én

Haugesund har 250.000 kroner i skolebudsjettet, som skal dekke all videreutdanning for kommunens 400 lærere. Å sende én lærer i videreutdanning koster kommunen om lag 200.000 kroner.

– 250.000 kroner er nesten ingenting i en så stor kommune. At de har satt av så lite er betenkelig i seg selv, sier Ragnhild Lied, nestleder i Utdanningsforbundet.

– En kan da stille spørsmål ved om kommunen ser viktigheten i at lærerne får oppdatert kunnskap og kompetanse, sier Lied.

Fordelingen av penger mellom stat og kommuner i strategien baserer seg på hvor mye kommunene rapporterte at de allerede brukte på videreutdanning.

– Jeg frykter at mange har overrapportert sin innsats tidligere, og det straffes de for i dag, sier Lied.

Sulten på kunnskap

Tangen tror det er langt flere enn de 3.700 registrerte, som ønsker å utvikle seg faglig.

– Vi fikk en purring fra Utdanningsforbundet om at vi måtte huske å søke. Så vi søkte og trodde at alt var OK, men fikk avslag fra kommunen. Utdanningsforbundet sa de visste at det kom til å stoppe opp hos kommuneledelsen, men de ville at vi skulle søke, for å bevise at det var kommunen, og ikke lærerne det sto på. I tillegg kunne regjeringen sole seg i glansen av at de hadde skapt et kjempegodt tiltak – et attraktivt tilbud med mange søkere, sier Tangen.

Utdanningsforbundet bekrefter at dette var bevvist. De tror at mange lar være å søke, fordi de vet de blir avslått.

– Det ble fremstilt som om det var lærerne som ikke var interesserte, sier Lied.

– Vårt bestemte inntrykk var at mange lærere ønsket videreutdanning, men at kommunen sa nei.

Kvantitet vs kvalitet

Lærerne i Haugesund fikk dette svaret av kommuneledelsen:

«Vi har vårt eget opplegg for videreutdanning, som gir videreutdanning til mange flere lærere. Skoleåret 2010-2011 har vi hatt 33 lærere som har fullført eller er i gang med videreutdanning. Dette betyr at lærere i haugesundsskolen ikke vil få anledning til å delta på dette statlige opplegget.»

Det egne opplegget er den såkalte Rektorskolen, som er en skolelederutdannelse.

– Lærerne som skal stå i møte med eleven, skal ha en nødvendig faglig og fagdidaktisk kompetanse, og det lærer en ikke på Rektorskolen, understreker Lied.

Kostbart

– Vi skulle gjerne sendt lærere i videreutdanning dersom staten gikk inn med mer, sier Bakkevig.

For det koster.

– Ja, det er jo snakk om mye penger, sier Tangen, som har regnet på det.

– Om det er fire lærere som skal videreutdanne seg, og kommunen skal betale 40 prosent av en årslønn på en halv million, blir det 200.000 for hver lærer en sender ett år på skolebenken. For fire lærere blir det 800.000 kroner, sier han.

Et stort behov

– I alle profesjoner er det behov for stadig oppdaterte kunnskaper. Dette gjelder spesielt lærerne; det er de som skal bidra til morgendagens kompetanse- og kunnskapssamfunn, sier Lied.

Derav «Kompetanse for kvalitet».

– Det er jo det som er grunnenlaget for strategien, sier Jørgen Nicolaysen, direktør i avdeling for skoleutvikling i Utdanningsdirektoratet.

– Alle kommuner skal ha en plan for etter- og videreutdanning, og det er kommunens ansvar å prioritere.

A-laget

Kommunene Høyanger og Hyllestad i Sogn og Fjordane, sender til sammen 38 lærere i videreutdanning til høsten. To små bygder i distrikts-Norge, som huser mange av landets beste elever.

– Skoleelever fra Sogn og Fjordane skiller seg ut på mange måter. Det er tydelig at kommunene er bevisst på verdien av utdanning, og har satset på lærere, og de satser skikkelig, sier Lied.

– Det handler om vilje og prioritering. En må være villig til å se litt lenger frem enn neste års budsjett, sier hun.

En rapport fra i fjor viser at 90 prosent av lærerne som hadde utført videreutdanning så seg veldig fornøyd med opplegget. Det gav dem ny kunnskap, motivasjon og energi - og mener det styrket dem som lærere.

Lied mener at flere av kommunene bør se verdien av dette.

– En må begynne å utfordre de enkelte kommunene. Ønsker de å vise at de har vilje og kompetanse til å ta seg av skolen sin, spør Lied.

Fakta Kompetanse for kvalitet Strategi for videreutdanning av lærere.Skal gi mulighet for lærere til å ta videreutdanning, og skoleeiere til å profitere videreutdanning i forhold til kommunens/fylkeskommunens kompetanseutviklingsbehov.Formålet er å styrke elevenes læring og motivasjon i grunnopplæringen ved å øke lærernes faglige, fagdidaktiske og pedagogiske kompetanse gjennom målrettet og landsdekkende gjennomføring av videreutdanning.Strategien skal bidra til å øke læreryrkets status og styrke tilliten til skolens kvalitet.Staten skal dekke 40 prosent av regningen (vikarutgiftene), kommunen 40 prosent, og lærerne selv 20 prosent.Strategien skal gi:Økt kompetanse for lærere innenfor fagene norsk, samisk, matematikk og engelsk, fortrinnsvis på ungdomstrinnet.Økt antall lærere med spesialkompetanse i leseopplæring, fortrinnsvis på barnetrinnet.Økt kompetanse for lærere i andre fag ut fra lokale og nasjonale behov (fysikk, kjemi, yrkesfaglige programfag), fortrinnsvis for lærere i videregående opplæring, og i praktisk-estetiske fag og rådgivning.Deltakelse fra alle kommuner og fylkeskommuner.Kilde: Kunnskapsdepartementet Les mer