Grafikk: Astrid Haldorsen

Aasrud mener syv år lang papirmølle for å stenge én gate er greit

(VG Nett) Fornyings-, administrasjons- og kirkeminister Rigmor Aasrud (Ap) vil ikke kritisere tiden det har tatt å sikre Grubbegata.

Herman Prein Moestue

Lars Joakim Skarvøy

Karoline Flåm

Fredrik Loennecken

Oppdatert 27. september 2011

Artikkelen er over ni år gammel

Det har gått syv år siden Politidirektoratet gikk inn for å sperre Grubbegata. Det var nettopp denne sikkerhetsbristen Anders Behring Breivik utnyttet da han detonerte bomben i Regjeringskvartalet.

Breivik kjørte inn og plasserte en bilbombe på plassen som VG Nett skrev tidligere torsdag at avdelingsleder Christian Fredrik Horst i fornyings- og administrasjonsdepartementet advarte om på NRK i 2006.

VGTV: Her advarer han mot bilbombefaren

- Jeg mener det er en helt vanlig prosess. Det er helt normale reguleringsplaner vi har gjennomført, sier statsråden.

Skrekkscenariet

Allerede etter terrorangrepene i USA i 2001 begynte norske sikkerhetsmyndigheter å diskutere tiltak for å hindre skrekkscenariet: En terrorbombe på dørstokken til Statsministerens kontor.

I 2004 anbefalte Politidirektoratet å sperre gaten. Regjeringen gikk inn for dette i 2005.

Samme år sendte Statsbygg sitt planforslag til Oslo kommune og foreslo å stenge Grubbegata i begge ender.

Deretter begynte en seks år lang prosess med naboklager, behandling av reviderte planer, en politisk snuoperasjon i byrådet og purringer fra Statsbygg.

Byrådet i Oslo sa nei, men snudde etter påtrykk fra Justisdepartementet og politiet. Og så klaget OBOS, som har kontorer i samme gate.

- Et nasjonalt spørsmål

Byråd Bård Folke Fredriksen (H) i Oslo mener at kommunen ikke bør ha mulighet til å forsinke en sak som dreier seg om grunnleggende sikkerhetsspørsmål i fremtiden.

- Det må være et nasjonalt spørsmål om man bør gjøre endringer i lovverket som gir trygghet og forkjørsrett i denne type saker. Det vil nok være klokt, sier han til VG.

VG lanserer problemstillingen til Aasrud.

BEFARING: Her er Fornyings-, administrasjons- og kirkeminister Rigmor Aasrud befaring sammen i Regjeringskvartalet etter bombeangrepet fredag 22. juli. Foto: Aleksander Andersen/Scanpix

- Vi bruker statlig reguleringsplan i svært begrenset grad. Det skal være svært gode grunner til å gjennomføre dette. Jeg synes det er viktig å ta hensyn til at regjeringskvartalet er en sentral del av bybildet i Oslo, sier Aasrud.

Les også: Her advarer han mot bilbomben - på NRK i 2006

Hun understreker likevel at Statsbygg har purret til Oslo kommune på behandlingen av Grubbegata, og at hun har selv sittet i flere møter for å få prosessen på gli.

- Dette er et spørsmål om sikkerhet. Har ikke prosessen vært for langvarig?

- Vi må forholde oss til saksbehandlingen til Oslo kommune. Ellers har jeg ingen ytterligere kommentarer, svarer hun.

Byrådet i Oslo sa nei til stenging av Grubbegata i 2007, men snudde året etter på grunn av påtrykk fra politiet og Justisdepartementet.

- De kom med veldig tungtveiende sikkerhetsmessige argumenter som ikke hadde vært så sterkt fremmet tidligere, forteller daværende byrådsleder Erling Lae til VG Nett.

- Ble det advart mot et angrep som vi opplevde 22. juli?

- Nei, det hadde ingen fantasi til å tenke seg. Det var generelle sikkerhetsmessige betenkeligheter, sier Lae.

Statsbygg purret

Ifølge kommunikasjonsdirektør Hege Njaa Rygh i Statsbygg har Statsbygg ved to anledninger sendt purringer til Oslo kommune. I et brev sendt til byrådsavdelingen for byutvikling i april 2010 heter det:

«Statsbygg anmoder på det sterkeste om at det nå blir fortgang i saken da saksbehandlingstiden har vært svært lang og dette påfører prosjektet store konsekvenser hva gjelder ferdigstillelse.»

Den endelige godkjenningen til å sette opp sperringene i Grubbegata fikk Statsbygg i oktober 2010. Fem måneder senere startet arbeidene. 22. juli smalt bomben som Anders Behring Breivik hadde laget.

Publisert: 04.08.11 kl. 23:59 Oppdatert: 27.09.11 kl. 13:24

Les også