– Iran ser ut til å trappe ned. Det er bra for de involverte og for verden, sa Donald Trump om de siste dagenes konflikt med mellom USA og Iran, som har fått mange til å holde pusten.

Hevnangrepet

Natt til onsdag ble to baser med amerikanske soldater angrepet av Iran. 22 raketter ble sendt mot basene Ain al-Asad, vest i Irak og Erbil, nord i landet.

Les analysen: Et forsiktig og kalkulert iransk angrep

Angrepet var et svar på at USA for snart en uke siden drepte den høytstående generalen Qasem Soleimani, som ble ansett for å være landets nest mektigste.

Fakta om Qasem Soleimani Ekspandér faktaboks Født 11. mars 1957, sønn av en iransk bonde.

Jobbet i ungdommen som bygningsarbeider, sluttet seg etter revolusjonen i 1979 til Revolusjonsgarden.

Steg raskt i gradene under krigen mellom Irak og Iran på 1980-tallet, der han også ble alvorlig såret.

Etablerte et nært samarbeid med kurdiske og sjiamuslimske militsgrupper i Irak under krigen.

Etter krigen fikk han kommandoen over Revolusjonsgardens styrker i Kerman-provinsen, der han høstet stor anerkjennelse for å slå ned på omfattende heroinsmugling fra Afghanistan.

Ble i 1998 utnevnt til øverstkommanderende for Revolusjonsgardens elitestyrke, Quds-styrken.

Quds-styrken antas å ha mellom 10.000 og 20.000 medlemmer, som driver spesialoperasjoner og etterretningsvirksomhet i Irans naboland og andre steder i verden.

Styrken har under Soleimanis kommando vært sentral i Irak og Syrias nedkjemping av ytterliggående grupper som IS og Al Qaida.

Soleimani regnes som hovedarkitekten bak Irans støtte til regimet i Syria, militsgrupper i Irak, samt grupper som Hizbollah i Libanon og Hamas i Palestina.

Ble likvidert i et målrettet amerikansk droneangrep ved flyplassen i Iraks hovedstad Bagdad 3. januar.

Gravlagt i hjemlandsbyen Kerman i Iran, rundt 1.000 kilometer sørøst for Teheran, tirsdag 7. januar. Kilde: NTB

President Donald Trump og visepresident Mike Pence har tidligere besøkt Ain al-Asad-basen, det kan være en grunn til at denne basen var ett av målene for de iranske rakettene.

– Ingen amerikanere ble skadet under nattens angrep mot amerikanske mål. Alle soldater var trygge, takket være at forholdsregler var tatt. Det ble kun mindre materielle skader.

– Ingen amerikanske eller irakiske liv gikk tapt. Det er godt nytt for alle parter, sa Trump.

Norge har rundt 70 soldater ved Ain al-Asad-basen, men ingen ble rammet i angrepet.

Kaller Iran en terrorstat

Donald Trump mener fortsatt at Iran er en pådriver for terrorisme og truer den siviliserte verden.

Han forsvarte drapet på den iranske generalen Qasem Soleimani, og trakk frem alt USA mener Soleimani stod bak, både før og nå.

– Han dirigerte angrepet mot basen med våre soldater i Bagdad og angrepet mot den amerikanske ambassaden, sa Trump med henvisning om det som har skjedd de siste ukene.

Vil du ha ukesbrev fra Urix? Klikk her

– Soleimanis hender var dynket i amerikansk og iransk blod. Men vi stanset ham. Han skulle vært tatt av dage for mange år siden. Ved å fjerne ham har vi sendt et viktig budskap til terrorister over hele verden: hvis dere frykter for deres egne liv, bør dere ikke true det amerikanske folk.

Ber Europa våkne

USA mener landets europeiske allierte har vært altfor lunkne når det gjelder å støtte drapet på Soleimani.

– Tiden er inne for Europa, med Frankrike og Tyskland i spissen, Russland og Kina å se hva Iran egentlig er.

– De må skrinlegge det som står igjen av atomvåpenavtalen med Iran, sa presidenten.

Trump trakk USA ut av avtalen som forgjengeren Barack Obama og hans utenriksminister John Kerry var med og forhandle frem.

De europeiske partnerne har forsøkt å holde liv i avtalen, men de siste månedene har Iran gradvis trappet ned etterlevelsen av den.

Oppfyllelsen av avtalen uten USA har vist seg vanskelig, spesielt fordi de amerikanske sanksjonene også rammer europeiske selskap hvis de gjør forretninger med Iran eller iranske selskaper.

Fakta om atomavtalen med Irak Ekspandér faktaboks Atomavtalen med Iran ble framforhandlet i 2015 av USA, Russland, Kina, Storbritannia, Frankrike, Tyskland og EU.

Avtalen som formelt er kjent som Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA) gir internasjonalt innsyn i det iranske atomprogrammet.

I bytte mot innsyn er økonomiske sanksjoner mot Iran og landets oljenæring blitt opphevet.

Iran forpliktet seg til å begrense sin anriking av uran for en periode på 15 år fra avtalen ble inngått.

Samtidig har Iran godtatt åtte års videreføring av sanksjoner mot landets program for utvikling av langtrekkende raketter.

Avtalen trådte i kraft i januar 2016. Hvis Iran bryter den, kan FNs sanksjoner gjeninnføres i løpet av 65 dager.

Ifølge Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) har Iran til nå etterlevd sin del av avtalen.

President Donald Trump kunngjorde 8. mai 2018 at USA trekker seg fra avtalen og har varslet at USA vil gjenoppta alle de økonomiske sanksjonene mot landet.

Nøyaktig ett år etter kunngjorde iranske tjenestemenn at landet trekker seg fra deler av avtalen.

Den amerikanske presidenten gjentok tidligere utsagn om at det bør forhandles frem en ny og strengere avtale med Iran. Og at USA aldri vil tillate at landet får utvikle atomvåpen.

– Det kommer ikke til å skje. Vi vil aldri la det skje, sa Trump, med trykk på «vi».

Trump hevdet at Iran «i stedet for å si takk til USA for avtalen, brukte inntektene landet fikk som følge av lettelser i sanksjonene til å finansiere terrorisme og skape krig; i Syria, Jemen og Afghanistan».

– Irans felttog med drap og terror har blitt tolerert altfor lenge. De dagene er over, sa han.

Vil ha mer Nato-innsats

Donald Trump etterlyste også større innsats fra Nato.

– Jeg vil be Nato engasjere seg langt mer i Midtøsten-prosessen, sa Trump.

Nato har frem til nå hatt 500 soldater i Irak, hvor de bistår irakiske sikkerhetsstyrker med trening. De siste dagene har forsvarsalliansen, på grunn av den spente situasjonen, bestemt seg for å flytte deler av personellet ut av hovedstaden Bagdad eller ut av landet.

Nato opplyser at generalsekretær Jens Stoltenberg onsdag kveld har snakket med Trump på telefon.

– De er enige om at Nato kan bidra mer til regional stabilitet og i kampen mot internasjonal terrorisme. De ble også enige om å holde tett kontakt om dette fremover, skriver Nato i en pressemelding.

Vil du ha ukebrev fra Urix? Klikk her

President Donald Trump hadde med seg sine fremste militære rådgivere samt forsvarsminister Mark Esper (t.v.), visepresident Mike Pence (t.h.) og utenriksminister Mike Pompeo (ytterst t.h.) da han holdt pressekonferanse om det iranske angrepet i natt. Foto: Win Mcnamee / AFP

Strammer det økonomiske grepet

Selv om den amerikanske presidenten ikke varslet nye angrep mot Iran eller kom med trusler som innebærer bruk av militær makt, understreket han at presset mot landet og landets ledere vil øke.

De økonomiske sanksjonene som USA står i spissen for, og som rammer landet hardt, skal utvides.

– De vil bli stående inntil Iran endrer sin oppførsel, sa Trump.

Han understreket at USA – til forskjell fra tidligere konflikter – ikke lenger er avhengig av olje fra Midtøsten, men er blitt selvforsynt. Han fremhevet også USA militære og økonomiske styrke.

Trump uttrykte likevel at USA var rede til å legge ned stridsøksen, hvis Iran ønsker.

– Irans befolkning og ledere: Vi ønsker at dere skal få en flott framtid og en framtid som dere fortjener, med velstand og harmoni med verdens nasjoner. USA står klar til å omfavne fred med alle som ønsker det, sa Trump.

Angrep på base med norske styrker i Irak Du trenger javascript for å se video. Angrep på base med norske styrker i Irak

Et varslet angrep

Irakiske myndigheter sier de på forhånd ble varslet av Iran om et rakettangrep på amerikanske interesser på irakisk jord var nært forestående.

Også det norske forsvaret ble varslet.

– Det var et angrep som ble varslet på forhånd, rett før det skjedde – om at det kunne komme et angrep. Da utgrupperte vi soldatene på en måte som gjorde at det var minst mulig sjanse for at de skulle bli skadet, sier Brynjar Stordal ved Forsvarets operative hovedkvarter (FOH) til NRK.

Militære eksperter mener Iran med hensikt gjennomførte angrepet på en slik måte at ikke liv gikk tapt, og mener dette er tegn på at det iranske lederskapet ikke ønsker en ytterligere eskalering av konflikten.

Hevnangrep

Irans utenriksminister Javad Zarif har kalt nattens rakettangrep et selvforsvar.

På Twitter skrev utenriksministeren at «Iran har gjennomført en proporsjonal handling i selvforsvar i henhold til artikkel 51 i FN-charteret og angrepet baser som det er gjennomført væpnede angrep mot våre innbyggere og høytstående offiserer fra».

Laster Twitter-innhold Kunne ikke laste innhold, men du kan gå til twittermeldingen.

– Vi ønsker ikke en opptrapping eller krig, men vi vil forsvare oss mot aggresjon, skriver Zarif.