Produksjonstilskudd i jordbruket Ekspandér faktaboks Produksjonstilskudd er et samlebegrep for en rekke tilskuddsordninger som bønder kan søke om å få fra staten. Tilskuddet beregnes med en sats per dyr eller dekar areal. Produksjonstilskuddet utgjør i år omtrent 7,4 milliarder kroner av de totalt 13,3 milliardene i jordbruksavtalen.



Cirka 45 000 foretak har fått innvilget søknad om produksjonstilskudd for første halvår 2011.



Gjennomsnittsbonden får et tilskudd på 114 000 kroner Den andre halvparten av de statlige overføringene til landbruket kommer gjennom andre tilskuddsordninger og virkemidler som tollvern, avgifter og skatt. Kilde: Statens landbruksforvaltning (SLF) / NRK

Listene frå Statens landbruksforvaltning over kven som får kva i produksjonstilskot i første halvår 2011, er no klare og tilgjengelege for allmennheita.

Oversikta viser at fleire høgtløna Senterpartiet-politikarar får meir i landbruksstøtte enn det gjennomsnittsbonden har i årsinntekt.

Sjekk kven som får landbruksstøtte og kor mykje

Tredobbel støtte

I alt får om lag 45 000 foretak eller bønder utbetalt produksjonstilskot frå staten dette halvåret.

Nestleiar i Sp og olje- og energiminister Ola Borten Moe, stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen og den nyleg avgådde statsråden Terje Riis-Johansen er blant dei som står på lista.

Dei tre Sp-toppane får langt over gjennomsnittet i landbruksstøtte.

For medan gjennomsnittsbonden får om lag 114 000 kroner i tilskot, får Lundteigen det tredoble (340 000 kroner). Riis-Johansen kan innkassere 306 000, og Borten Moe 241 000 kroner.

LES OGSÅ: Milliardærer får millioner i landbruksstøtte

– Får som fortent

– Dette er ei betaling me som bønder får for å utføra oppgåver som storsamfunnet meiner er viktige, som det å dyrka korn og å ha dyr på beitet for å halda jorda i hevd, seier Riis-Johansen, som no er Sp sin fylkesordførarkandidat i Telemark.

På garden i Skien har han 35 mjølkekyr og om lag 80 storfe til kjøttproduksjon. Dermed får han både areal- og kulturlandskapstilskot, tilskot til husdyr, beitetilskot og mjølkeproduksjonstilskot.

- Det er kona som driv garden, ikkje eg, seier Terje Riis-Johansen. Her er Anne Birgitte Riis-Johansen i gang med fjosstellet på garden i Gjerpen. Foto: Roald Marker / NRK

– Men det er kona som driv garden og er heiltidsbonde, ikkje eg. Det ville vore diskriminerande om ho fekk mindre i støtte fordi mannen hennar tener over gjennomsnittet, påpeikar Riis-Johansen.

Lundteigen får støtte for saue- og geitehald og for planteproduksjon. Borten Moe driv med kornproduksjon på garden sin i Trøndelag. NRK har ikkje lukkast med å få kontakt med Lundteigen og Borten Moe.

LES OGSÅ: Fikk penger for kyr som ikke finnes

Viktig subsidie-pådrivar

Føremålet med produksjonstilskot i jordbruket er å bidra til eit aktivt og bærekraftig jordbruk i heile landet.

Sp er det partiet i Noreg som sterkast frontar distrikta og primærnæringa sine interesser, og er følgjeleg ein viktig beskyttar av subsidiert landbruk i Noreg.

I sitt prinsipp- og handlingsprogram for perioden 2009-2013 går Sp inn for å «framleis bruka skatt aktivt for å styrka økonomien i jordbruket», ved hjelp av midlar over statsbudsjettet og prisstyring.

Fordi fleire høgtløna Sp-politikar også er bønder, haustar også dei godt av landbruksstøtte-ordninga.

Trippel løn

I går fortalde NRK at styrtrike godseigarar er blant dei som får aller mest i landbruksstøtte frå den norske staten. Fleire norske milliardærar håvar inn millionar i subsidiar, noko Småbrukarlaget vil ha slutt på.

Tilsvarande er det også , ikkje overraskande, eit betydeleg lønsgap mellom stortingsrepresentantane og den gjengse bonde.

Stortingsrepresentantane har ei løn som er tre gonger så høg som årsinntekta til bonden - rundt 720 000 kroner i året.

Den norske gjennomsnittsbonden tente nemleg i fjor under 240 000 kroner, og mindre skal det bli i 2011, viser ferske kalkyler frå Budsjettnemnda for jordbruket (BFJ).

I årets landbruksoppgjer har jordbruksorganisasjonane fremja høge krav om at bonden må få eit solid inntekstløft dersom matproduksjonen i Noreg skal auka i takt med befolkningsveksten.

LES OGSÅ: Staten utsetter tilbud til bøndene