Kansanedustajat tapasivat tekoälyä tutkivaa kenraalia Kiinassa ja Suomessa. Molemmilla kerroilla mukana oli kansanedustajien kanssa yhtiön perustanut kiinalaismies.

Kansanedustajat Mika Niikko (ps) ja Ville Vähämäki (ps) toivat kesäkuussa 2018 eduskuntaan Kiinan armeijan kenraalimajurin, tekoälytutkija Li Deyin. Li on yksi keskeisistä henkilöistä Kiinan ponnisteluissa, joiden tarkoituksena on tehdä maan asevoimista maailman vahvimmat kehittyneen teknologian avulla.

Yhdysvaltalaistutkija Elsa Kanian mukaan Li on Kiinan johtavia tekoälytutkijoita ja tehnyt valtaosan urastaan armeijan tutkimuslaitoksen palveluksessa. The Diplomat -julkaisun mukaan Li Deyi on jäsenenä muun muassa Kiinan armeijan strategisen suunnittelun neuvoa-antavassa komiteassa.

Niikon ja Vähämäen isännöimällä vierailulla eduskunnassa Li Deyi edusti Kiinan tekoäly-yhdistystä sen puheenjohtajana.

Kuukausi ennen eduskuntavierailua Li kuvattiin kättelemässä presidentti Xi Jinpingiä, kun tämä vieraili Kiinan sotatieteiden akatemiassa. Xi on luvannut nostaa Kiinan maailman johtavaksi tekoälymahdiksi vuoteen 2030 mennessä.

Tärkeä osa strategiaa on yhteistyön tiivistäminen siviili- ja sotilasteknologian kehittämisessä. Tätä edistämään on perustettu myös komitea, jota presidentti itse johtaa.

Tiiviistä yhteistyöstä kertoo sekin, että armeijassa tekoälyn ja esimerkiksi miehittämättömien kulkuneuvojen kehittämisesta vastaava Li Deyi johtaa Kiinan tekoälyjärjestöä ja osallistuu kansainvälisiin siviiliteknologian seminaareihin.

Li Deyin siviili- ja sotilastutkijan kaksoisroolista on varoitettu Yhdysvaltain kongressin valiokunnan raportissa.

Kansanedustajien Kiina-yhteydet nousivat esille sen jälkeen, kun Suomen Kuvalehti uutisoi miesten perustaneen kesällä 2017 teknologiayhtiön yhdessä kiinalaisen Hang Sin kanssa.

Niikko ja Vähämäki ovat tavanneet Li Deyin ainakin kahdesti. Hang Si osallistui molempiin tapaamisiin. Kiinalaislähteiden mukaan miehet tapasivat Pekingissä maaliskuussa 2018.

Piipahdus Pekingissä oli osa matkaa, jonka kansanedustajat tekivät kiinalaisen Realmax-konsernin tilaisuuteen Sanyassa.

Eduskunnalle tehtyjen lahjailmoitusten mukaan matkan kulut maksoi kiinalainen autoalan järjestö.

Kesäkuussa 2018 Niikko ja Vähämäki isännöivät puolestaan Suomen eduskunnassa tilaisuutta, johon Li Deyi ja Hang Si osallistuivat. Ylen MOT:n mukaan Li Deyi vieraili Suomen-matkallaan myös valtion kansainvälistymis- ja rahoituspalveluita yrityksille tarjoavassa Business Finlandissa.

Niikko, Vähämäki ja Hang Si eivät antaneet haastattelua Suomen Kuvalehdelle.

Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana toimiva Niikko on aiemmin korostanut, että hän on vain kansanedustajana edistänyt suomalaisyritysten vientiä. Hang Si on puolestaan vakuuttanut, että hänen liiketoimillaan ei ole mitään tekemistä Kiinan valtion kanssa.

Kiinan pyrkimykset kehittää siivili- ja sotilasteknologiaansa niin teollisuusvakoilun kuin yritysostojen keinoin ovat saaneet länsimaiset yhtiöt varuilleen yhteistyöstä kiinalaisyhtiöiden kanssa. Näitä epäilyksiä Niikko on ollut kansanedustajan roolissa hälventämässä.

Ennen suomalaisen Realmax Oy:n perustamista kiinalainen Realmax-konserni pyrki yhteistyöhön suomalaisyhtiöiden kanssa.

Näistä yhteistyömahdollisuuksista kerrottiin Niikon eduskunnassa järjestämässä tilaisuudessa kesäkuussa 2017.

Sopivia osallistujia oli kartoitettu valtion tutkimuslaitos VTT:n ja Realmaxin kanssa. Yksi tilaisuuteen osallistuneista yrityksistä oli Delta Cygni Labs (DCL), joka oli syntynyt VTT:llä tehdystä tutkimuksesta. Sen teknologiajohtaja Sauli Kiviranta kertoo, että he suhtautuivat lähtökohtaisesti varovasti yhteistyöhön kiinalaisyhtiöiden kanssa.

”Kun saatiin kutsu eduskunnalta, se oli meille kunnia-asia. Mentiin esittelemään meidän teknologiaa, kun VTT oli järjestämässä vierailua.”

DCL kehittää mobiililaitteilla käytettävää, etäyhteistyön mahdollistavaa ohjelmistoa. Yhtiö kiinnostuikin yhteistyöstä Realmaxin kanssa.

Vielä saman kesäkuun 2017 aikana kansanedustajat ja Hang Si perustivat Realmax Oy:n. Sittemmin suomalaisyhtiötä on esitelty toistuvasti osana kiinalaiskonsernia, mutta omistus on tiettävästi ollut koko ajan yksityishenkilöillä.

Suomalaisesta Realmaxista tuli DCL:n yhteistyökumppani. Ajatuksena oli, että DCL:n ohjelmistoa voitaisiin käyttää Realmaxin myymillä älylaseilla.

Laseja valmisti yhdysvaltalainen Realwear, josta Kiinan Realmax oli aiemmin hankkinut merkittävän osuuden. Lasit olivat johtavassa asemassa markkinoilla, Kiviranta kertoo.

Kyseessä on päässä pidettävä, ääniohjauksella toimiva älylaite, jota voi hyödyntää esimerkiksi asiantuntijan reaaliaikaisessa etäkonsultoinnissa.

DLC:n teknologiajohtajan Kivirannan mukaan epäilykset heräsivät, kun kiinalainen Realmax vuonna 2019 yllättäen irrottautui Realwear-omistuksestaan.

Yllättävä pesäero sai pohtimaan, liittyikö se Kiinan ja Yhdysvaltojen suhteiden kiristymiseen.

Kivirannan mukaan myös heidän yhtiönsä otti tämän jälkeen etäisyyttä Kiinan Realmaxia Suomessa edustavan Realmax Oy:n kanssa tehtävään yhteistyöhön.

Toinen Suomen Realmaxin julkistama yhteistyösopimus liittyy eleohjausjärjestelmää kehittävään ruotsalaisyhtiöön. Sen teknologia puolestaan nojaa tekoälyn hyödyntämiselle liikkeentunnistuksessa.

Tämäntyyppinen siviilikäyttöön tarkoitettu teknologia kiinnostaa myös Kiinan asevoimia.

Li Deyin tutkimuslaitoksessa Kiinan armeijassa panostetaan voimakkaasti tekoälyn käyttöön sekä miehittämättömiin ilma-aluksiin eli drooneihin. Uudenaikaisen armeijan kehittämisen teknologiset haasteet ovat suurelta osin samoja kuin siviilipuolella.

Yhdysvaltain kongressin valiokunnan tilaamassa raportissa suositeltiin jo vuonna 2016, että viranomaisten tulisi seurata tarkemmin kiinalaisten kanssa tehtävää yritysyhteistyötä ja investointeja pitääkseen puolensa aseteollisuuden tekoälykilvassa.

Varoittavana esimerkkinä Kiinan sotateollisuuden kiinnostuksesta siviiliteknologiaan mainittiin myös kansanedustajien vieraana käynyt kenraalimajuri ja tekoälyjärjestön puheenjohtaja Li Deyi.

”Lin yhteys armeijaan on esimerkki Kiinan akateemisen ja kaupallisen tekoäly-yhteisön tiiviistä siteistä Kiinan kansan vapautusarmeijaan.“

”Yhdysvaltain intressien kannalta on joka tapauksessa huomionarvoista, että Lin kaltaiset henkilöt eivät paljasta armeijakytköksiään englanninkielisissä aineistoissa. Jos asevoimien tutkijat peittävät sotilasarvonsa ja -kytkentänsä, voivat he saada pääsyn tapahtumiin, konferensseihin, julkaisuihin ja ennen muuta tiedon lähteisiin, joihin heitä muuten ei päästettäisi”, raportissa sanotaan.