Vuokrasopimuksiin vaikuttavaa lainsäädäntöä ei aiota muuttaa, mutta hallitus etsii vuokralaisten asemaa parantavia keinoja muualta.

Vuokrasopimuksiin vaikuttavaa lainsäädäntöä ei aiota muuttaa, mutta hallitus etsii vuokralaisten asemaa parantavia keinoja muualta. Antti Lähteenmäki / Yle

Onko vuokrasi joskus noussut odottamatta tai erityisen paljon? Uusi hallitus aikoo kiinnittää huomiota keinoihin, joilla kohtuuttomia vuokrankorotuksia voidaan ehkäistä – kuitenkin asuinhuoneiston vuokrausta koskevaa lakia muuttamatta.

Hallitusneuvottelujen asuntopolitiikka-alaryhmän puheenjohtaja Tiina Elo (vihr.) sanoo, että ratkaisuja tarvitaan, jotta asumisen kalleus ei estäisi ihmisiä muuttamasta työn perässä kaupunkeihin tai pakottaisi aikuistuneita nuoria jäämään lapsuudenkoteihinsa.

Vuokralaiset VKL ry:n toiminnanjohtaja Anne Viidan mukaan markkinatalous ei tunnu hillitsevän asumiskustannuksia. Hallitusohjelmaankin kirjattiin, että vuokrat ovat nousseet elinkustannuksia nopeammin.

– Ihmisen perusturvallisuuden kannalta on välttämätöntä tietää, miten asumiskustannukset kehittyvät, koska asuminen on valtaosassa perheitä suurin yksittäinen menoerä, Viita sanoo.

Mikä siis neuvoksi?

Hyviä tapoja, jotka eivät ainakaan vielä sido

Vuokranantajien ja vuokralaisten edustajat ovat laatineet sopimuskäytäntöjä ohjaavat Hyvä vuokratapa (siirryt toiseen palveluun) -ohjeet, joita päivitetään säännöllisesti. Niissä sanotaan esimerkiksi, ettei vuokran vuosittainen korotus saisi ylittää 15 prosenttia.

Viidan mukaan luku viittaa tilanteisiin, joissa asunnon kunto paranee remontilla tai vuokrahinnan tasokorotus on pitkässä vuokrasuhteessa jäänyt tekemättä.

Hyvää vuokratapaa ei ole pakko noudattaa, mutta halutessaan vuokralainen voi riitauttaa sopimuksen ja viedä asian käräjille. Sitten oikeuslaitos määrittelee, onko vuokrankorotus kohtuuton vai kohtuullinen.

Viime vuosina julkisuudessa asti on riidelty siitä, miten Helsingin Lehtisaaresta (siirryt toiseen palveluun) tontteja omistavat Vantaan seurakunnat ovat aikoneet korottaa tonttien vuokria niin, että asuntojen vuokrat nousisivat samalla huomattavasti.

– Hyvän vuokratavan etu on se, että siellä määritellään edes jotain, koska laissahan ei ole mitään leikkuria, Viita toteaa.

Hallitusneuvotteluissa asuntopolitiikka-alaryhmän puheenjohtajana toiminut Tiina Elo (vihr.) jatkaa samojen teemojen parissa ympäristövaliokunnan varapuheenjohtajana. Antti Lähteenmäki / Yle

Elo sanoo, että hallitus haluaa tarkastella ja hyödyntää nykylainsäädännön ja hyvä vuokratapa -ohjeiden tarjoamia keinoja yhteistyössä sekä vuokranantajien että vuokralaisten kanssa.

Anne Viita kaipaa asumiskustannuksiin lisää läpinäkyvyyttä. Hinnan muodostumisen pitäisi olla selkeämpää.

– Kun ihminen ostaa tai vuokraa asunnon, niin koskaan ei tiedä, onko kohde seinien sisältä mersu vai lada -tyyppinen ratkaisu. Hinta tuntuu olevan silti sama. Tarvittaisiin ehkä jonkinlaista laatuluokittelua, että asukas tietäisi, mistä maksaa.

Kohtuuttomat vuokrankorotukset tarkoittavat Viidan mukaan ennen kaikkea sitä, että vuokranantajien tuotto-olettama ei muutu, vaikka siihen olisi syytä. Korjauksien lykkääminen ja talon kunnon heikkeneminen eivät näy vuokrassa.

– Vielä meillä on näitä tapauksia ollut vähemmän, mutta vähän pelkään, että se lähtee yleistymään, Viita sanoo.

Ideoita ulkomailta

Uusi hallitus aikoo toteuttaa asuntopolitiikkansa osana vuokramarkkinoiden kansainvälisen vertailun.

– Eri maiden asuntomarkkinat toimivat eri tavalla, mutta on kuitenkin tärkeää tarkastella, onko muualla hyviä käytäntöjä, joita Suomeen voitaisiin ottaa, Elo sanoo.

Myös asumisen tuet ovat mukana vertailussa. Viime vuoden lopussa Kelan asumistukia sai 15 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) suomalaisista. Elon mukaan asumistukimenojen kasvu on ollut viime aikojen haaste.

– Tilanne, että monien asumista joudutaan tukemaan, ei ole kovin terve ja kestävä. Lähtökohdan pitäisi olla se, että pienemmälläkin palkalla pystyy elämään ja kustantamaan asumisensa. Sitä tasapainoa meidän on myös tarpeen hakea, Elo sanoo.

Hän muistuttaa, että asumisen hintaan vaikuttavat myös kaavoitus ja rakentamisen tavat ja normit. Esimerkiksi autopaikkojen rakentaminen korottaa asuntojen hintoja.

Vuokralaiset VKL ry:n toiminnanjohtaja Anne Viidan mukaan kohtuuttomat vuokrankorotukset ovat aina vakava ongelma, koska ihmisten tulot eivät lisäänny samassa suhteessa. Antti Lähteenmäki / Yle

Valtion tukema tuotanto kirittää markkinahinnoittelua

Hallitus aikoo lisätä valtion tukemien kohtuuhintaisten asuntojen määrää. Esimerkiksi Espoossa niiden vuokrataso on noin neljänneksen edullisempi kuin vapailla vuokramarkkinoilla.

Vuokralaiset ry:n näkökulmasta asumiskustannuksia hillitään parhaiten sillä, että kohtuuhintaista tuotantoa tehdään riittävästi. Silloin myös markkinavuokrat pysyvät tulojen kannalta hallittavina.

Elon mukaan valtion tukemassa asuntotuotannossa on ollut ongelmana se, etteivät sen rakentamisen ehdot ole olleet kovin houkuttelevia. Siksi hallitusohjelmaan kirjattiin, että pitkäaikaisen korkotuen ehtoja muutetaan.

Hallituksen tavoite on, että valtion tukemia asuntoja rakennettaisiin vuodessa 10 000, yli puolet niistä pääkaupunkiseudulle.

Valtion ja suurten kaupunkien välisissä MAL-sopimuksissa tavoitellaan sitä, että vuosittain valmistuvista uusista asunnoista runsas kolmasosa olisi valtion tukemia.

"Vihdoin vuokra-asumisesta puhutaan tavallisten ihmisten asiana"

Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2017 joka kolmas asuntokunta asui vuokralla. Se tarkoittaa yhteensä 1,4 miljoonaa suomalaista.

Hallitusohjelmassa on Viidan mukaan hyvää se, että vuokralla asuminen on tuotu siinä esiin tavallisena asumismuotona.

– Asuntopoliittinen ohjelma vaikuttaa erittäin positiiviselta. Kovasti me toivotaan, että vaikka asuntoministeriä ei ole, niin se ei ole uhka vaan mahdollisuus tälle sektorille, Viita sanoo.

Asuntopolitiikkaa tehdään yli hallituskausien: esimerkiksi vuokramarkkinoiden kansainvälinen vertailu on osa kahdeksanvuotista asuntopolitiikan kehittämisohjelmaa. Selonteko ohjelmasta laaditaan eduskunnalle vuoden 2020 loppuun mennessä.

Lue myös:

Mira-Veera Auer odottaa vauvaansa jakomäkeläisessä vuokra-asunnossa ja miettii, miksi asuminen lähiössä on muuttumassa niin kalliiksi – Vuokralaiset vaativat Helsingiltä selitystä vuokrien korottamiselle

Sairaanhoitaja vuokraloukussa: "Kun kaikki rahat menevät asumiseen, herää kysymys, miksi Helsinkiin kannattaisi edes jäädä"