Yläkoulussa on kotitalouden opetusta seitsemännellä luokalla kolme tuntia viikossa. Kotitalous on perusopetuksen oppiaine, joka monella eri tavalla edistää oppijoiden luovuutta ja vastuullisuutta koulussa ja omassa arjessa.

Kunta voi tahtoessaan painottaa taito- ja taideaineiden opetusta enintään viiteen oppituntiin viikossa kahdeksannella ja yhdeksännellä luokalla. Tämä kertoo siitä, että kuntien tarjoamissa tuntimäärissä on eroja.

Tämä tapahtuu valinnaisten kurssien avulla. Kotitalous on yksi suosituimmista valinnaisaineista perusopetuksessa ja sitä opetetaan valinnaisaineena kahdeksannella ja yhdeksännellä luokalla.

Huolehditaan kotitaloudesta yhdessä

Kuinka moni teistä on tehnyt karjalanpiirakoita kotona, kysyy toimittaja Mikkelin lyseon koulun ysiluokkalaisilta kotitaloustunnilla. Vajaa puolet luokasta viittaa.

Kotitalousopettaja Tuija Manner Mikkelin lyseon koululta on nähnyt paljon lähes 30 vuotta kestäneellä työurallaan. Hänen mukaansa osa oppilaista osaa yläkouluun tullessa jo jotain taitoja. Usein taidot on opittu vanhemmilta tai isovanhemmilta. Tiedot ja taidot eivät kuitenkaan siirry kuin aiemmin.

– Eniten vaikeuksia tuottaa tiskaaminen sekä veitsien käyttö. Vesi on tiskaamiseen liian viileää ja kun kuoritaan juureksia, niin ei osata kuoria ilman alustaa, eikä osata valita sopivia veitsiä työskentelyyn. Moni ei osaa lukea ohjeita. Seiskaluokkalaisten kanssa pitää aloittaa usein perusteista. Siitä, että katsotaan, mitä siellä keittiössä on ylipäänsä. Taidot kuitenkin kehittyvät nopeasti.

Manner lisää, että kotitaloustaitojen osaaminen on tärkeää, koska monet nuoret itsenäistyvät peruskoulun päätyttyä. Hän sanoo, että ennen nuoret tekivät enemmän kotitöitä itse. Esimerkiksi monen nuoren tiskaustaidot ovat puutteelliset koneiden vuoksi.

– Kun nuori itsenäistyy, on hyvä, että hän osaa pitää vaatteistaan ja kodistaan huolta sekä laittaa ruokaa ja leipoa.

Uudet opetussuunnitelmat peruskoulun yläkoulussa otetaan käyttöön vuositasoittain elokuusta 2017 alkaen.

– On minusta ehdottomasti tarvetta kotitalousopetukselle. Se on muutama vuosi kuin nämäkin nuoret lähtevät kohti maailmaa. Olisi hyvä jos kotitaloustyöt sujuvat rutiinilla, korostaa Manner.

Manner kertoo tuoneensa ensimmäisille tunneille yläkoulussa juureksia niiden tunnistamista varten. Hän kertoo monen nuoren tunnistavan perusjuurekset, mutta esimerkiksi purjoa monikaan ei osaa nimetä.

Banaanit ja maito pakkaseen, ekologisuus kunniaan!

Manner kertoo, että seiskaluokkalaisten ensimmäisillä kotitaloustunneilla opetellaan, miltä kiehuva vesi näyttää.

– Käydään läpi, että tässä vesi lämpenee ja nyt kun siinä on kuplia niin se kiehuu. Ihan konkreettisesti niin, että oppilaat näkevät sen. Opetus alkaa ihan perusteista. Seiskaluokkalaisten taidoissa on valtavia eroja. Jotkut osaavat laittaa ruokaa hyvin, toiset ovat keittiössä aivan pihalla kaikesta.

Ekologisuus näkyy kotitalousopetuksessa. Nuorille opetetaan kotitaloustaitoja kestävästi.

Kotitalousopettaja Tuija Manner on opettanut kotitaloutta lähes 30 vuoden ajan. Riikka Jauhiainen / Yle

– Mitään ruokaa ei heitetä hukkaan. Vanhat banaanit pakastetaan, samoin maito. Ja ihan hyvin niitä voi käyttää.

Tällä kotitaloustunnilla on aiheena kokkisota. Tunnin alussa oppilaat saavat tietyt raaka-aineet, joista heidän tulee loihtia terveellinen ateriakokonaisuus. Työ tehdään neljän hengen joukkueissa.

Manner toivoo vanhemmilta läsnäoloa keittiössä. Ruoan laittamisesta voi löytää myös ilon vaikka arki olisi kiireistä.

– Toivon, että nuoret ja lapset otetaan enemmän mukaan sinne keittiöön tekemään ruokaa ja opettelemaan kotitaloustaitoja. Vaikka pesemään sitä vessaa vanhemman kanssa.

Yhdeksäsluokkalainen Eetu Aherto kertoo tehneensä tunnilla jauhelihakastiketta.

– Uskoisin pärjääväni, jos sanotaan, että laita ruokaa. Haluaisin kehittää ihan tavallisen ruoan laittoa. Olen kokkaillut kotona äitini kanssa, ja siitä olen oppinut aika paljon. Seiskaluokalle tullessani en osannut laittaa ruokaa yhtään.

Taru Hirvonen tekee parhaillaan sämpylöitä, joihin on lisätty kesäkurpitsaa.

– Ymmärrän nyt aika paljon enemmän ruoan laitosta kuin aiemmin. Nyt osaan laittaa enemmän aineita tai ottaa jotain pois. Näiden sämpylöiden tekeminen meinasi kyllä olla aika vaikeaa, kun tuli liikaa nestettä. Tunneilla pystyy tekemään vähän kaikkea ruokaa monipuolisesti.

Hirvonen pohtii kovasti sitä, ovatko hänen kotitaloustaitonsa riittävät itsenäiseen elämään. Jotkut asiat kotitalouden hoidossa ovat vaikeampia kuin toiset.

– Ainahan sitä voi soittaa äitille, jos tulee vaikea tilanne.

Suuri tarve kotitaloustaidoille

Kotitalousopettajien liiton mukaan kotitalousopettajia on Suomessa noin 1500, joista puolet on opetustöissä. Monille paikkakunnille on vaikeaa saada päteviä kotitalousopettajia. Työllisyystilanne on kohtuullinen, mikäli peruskoulussa tunteja tarjotaan riittävästi.

– Yhteiskunnassamme on suuri tarve kotitaloudelliselle osaamiselle. Arjen moninaisiin vastuullisiin valintoihin liittyviä asioita ei enää opita kotona. Kodit itse ratkaisevat, miten arkeaan pyörittävät, mutta kotitalousopetus antaa nuorille mahdollisuuden oppia ja kehittää omaa osaamistaan. Oppimiseen tarvitaan tietoa, taitoa ja halua oppia, kertoo puheenjohtaja Anneli Rantamäki Kotitalousopettajien liitosta.

Kodit itse ratkaisevat, miten arkeaan pyörittävät, mutta kotitalousopetus antaa nuorille mahdollisuuden oppia ja kehittää omaa osaamistaan. Anneli Rantamäki

Rantamäen mukaan kotitalous on tärkeä osa perusopetusta ja arjen hallinnan taitojen opetusta.

– Kotitalousopetus koetaan merkitykselliseksi ja opettajat kokevatkin usein riittämättömyyden tunnetta, kun kotitaloutta opetetaan kaikille yhteisenä vain seitsemännellä luokalla. Tarvetta olisi opettaa kotitaloutta lukioon asti.