Kasvu ei ryhmän mukaan kuitenkaan tyrehdy.

Säästöpankkiryhmä ennustaa Suomelle kuluvalle vuodelle ripeää talouskasvua, joka kuitenkin on hidastumassa. Kuluvan vuoden edetessä talouden vauhti on jo hieman tasaantunut ja viennin veto vaimentunut.

– Kymmenen vuoden takainen reaalisen bkt:n huipputaso saavutetaan vuoden 2018 toisella neljänneksellä, Säästöpankkiryhmän pääekonomisti Timo Vesala sanoo tiedotteessa.

Ennusteen mukaan bruttokansantuote kasvaa tänä vuonna 3,1 prosenttia ja ensi vuonna 2,7 prosenttia. Vuonna 2019 kasvu jää tasan kahteen prosenttiin.

Säästöpankkiryhmän mukaan kasvu ei kuitenkaan tyrehdy, sillä maailmantalous on loppuvuoden aikana kääntynyt uudelleen parempaan suuntaan. Erityisen myönteistä on kasvun laaja-alaisuus, sillä yksikään suurempi talous ei enää ole taantumassa.

– Jos tuotantokapasiteetti ja työllisyys kasvavat arviotamme nopeammin, maailmantalouden tuoma vipuvaikutus voimistuu ja uusi kasvunykäyskin on mahdollinen. Näillä näkymin globaali kasvuhuippu ajoittuu vuoden 2018 lopulle. Suomen bkt-kasvu alkaa selvemmin maltillistua vasta 2019, Vesala sanoo.

Vienti kasvaisi tänä vuonna 8,0 prosenttia ja ensi vuonna 6,5 prosenttia. Vuonna 2019 viennin kasvu olisi enää 4,0 prosenttia. Investoinnit puolestaan kasvaisivat tänä vuonna 8,8 prosenttia, ensi vuonna enää 4,0 prosenttia ja sitä seuraavana vuonna 3,5 prosenttia.

Kuluttajahinnat nousevat ennusteen mukaan tänä vuonna 0,8 prosenttia ja ensi vuonna 1,5 prosenttia. Vuonna 2019 inflaatio kiihtyisi 1,7 prosenttiin.

Kuluttajien luottamus on edelleen historiallisen korkea, työllisyyden paraneminen vauhdittuu ja ostovoima kasvaa, vaikka inflaatio on alkanut kiihtyä. Tämä tukee yksityistä kulutusta.

– Odotamme yksityisen kulutuksen kasvun kuitenkin hieman hidastuvan. Kotitalouksien säästämisaste on painunut negatiiviseksi eli kotitaloudet kuluttavat käytettävissä olevia tulojaan enemmän, mikä tuskin voi kovin pitkään jatkua, Vesala arvioi.

Ennusteen mukaan yksityisen kulutuksen kasvuvauhti olisi tänä vuonna 1,8 prosenttia, mutta hidastuisi ensi vuonna 1,6 prosenttiin ja sitä seuraavana vuonna 1,3 prosenttiin.

– Kaiken kaikkiaan kotitalouksien velkaantuneisuus alkaa muodostua kulutusta rajoittavaksi tekijäksi. Järjestämättömien luottojen määrä on jo hienoisessa nousussa. Tämä on huolestuttavaa aikana, jolloin velanhoitoa väliaikaisesti helpottavia keinoja – kuten asuntoluottojen lyhennysvapaita – on käytetty poikkeuksellisen runsaasti.

Suhdannekäänteestä huolimatta työllisyys on parantunut toistaiseksi hitaasti. Hallituksen 72 prosentin työllisyysastetavoite on karkaamassa.

Ennusteen mukaan työttömyys laskee tänä vuonna 8,6 prosenttiin, ensi vuonna 8,2 prosenttiin ja vuonna 2019 edelleen 7,9 prosenttiin. Työttömyysasteen hidasta laskua selittää piilotyöttömyyden väheneminen eli työtä vailla olevat ovat rohkaistuneet aiempaa aktiivisemmin työnhakuun.