"Tampere Oy" Tampere on mukana yli 70:ssä tytäryhteisössä, osakkuussyhteisössä tai yhteisyhteisössä

Tytäryhtiöistä suurimpia ovat Pirkanmaan Jätehuolto Oy,Tampereen Sähkölaitos Oy, Tampere-talo Oy, Tampereen Messu- ja urheilukeskus Oy, Finnpark Oy ja Tampereen Särkänniemi Oy

Uusia osakeyhtiöita ovat esimerkiksi Tampereen seudun Keskuspuhdistamo Oy ja Tampereen Raitiotie Oy

Tampere päätti rakentaa raitiotien. Valtuusto linjasi samalla ratikan toteuttamistavan, eli perustetaan sitä varten osakeyhtiö.

Liiketoimintajaoston puheenjohtaja Kalervo Kummola (kok.) ei pelkää päättäjien jäävän ilman riittävää tietoa Tampereen Raitiotie Oy:n toiminnasta hankkeen edetessä.

– En näe sellaista uhkaa. Asiat järjestetään niin, että säännöllisesti tullaan saamaan tietoa niin liiketoimintajaostolle kuin kaupunginhallitukseen ja valtuustoon asti.

Helsinki muutti toimintatapaansa Länsimetro Oy:n kokemusten opettamana. Apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri (vihr.) on todennut, että Raide-Jokeria ja Kruunuvuoren raidehankkeita ei toteuteta yhtiömuotoisina. Esimerkiksi Raide-Jokeri etenee Helsingin liikennelaitoksen ja Espoon kaupungin projektina eikä osakeyhtiönä.

Suurhankkeiden yhtiöittäminen on tietojen saannin kannalta hankala tapa, koska liikesalaisuuden varjolla asiakirjoja voidaan pitää pimennossa. Melkein mitä tahansa voi pitää liikesalaisuutena. Myös yhtiöiden hallituksiin nimetyt poliitikot ovat osakeyhtiölain mukaan vaitiolovelvollisia ja sitoutuneita tukemaan yhtiöiden johtoa.

Seitsemän poliitikkoa paljon vartijana

Miten Tampereella kaupungin eli kaupunkilaisten omistamia tytäryhtiöitä käytännössä ohjataan?

On myöskin sellaisia asioita, joita olisi aika vaikea päättää isossa porukassa, mutta totta kai me kuuntelemme eri ryhmiä. Kalervo Kummola

Kaupunginhallituksen kainalossa toimivaa liiketoimintajaostoa voi hyvin sanoa paljon vartijaksi. Sen seitsemän paikkaa on jaettu puolueiden kesken valtuustopaikkojen mukaisessa suhteessa.

Jaosto perustettiin vuonna 2013. Se vastaa tytäryhtiöiden ja -yhteisöjen, liikelaitosten ja säätiöiden ohjauksesta ja valvonnasta sekä nimeää hallituksiin ja johtokuntiin kaupungin edustajat. Jaosto tekee myös esitykset uusien yhtiöiden perustamisesta.

Valtuuston pienemmistä ryhmistä kuluu soraääniä vallan keskittymistä vastaan. Kaupunginvaltuutettu Jari Heinonen (komm.) on ehdottanut kaikista valtuustoryhmistä koostuvan nimitystoimikunnan perustamista. Toimikunnan tehtävänä olisi nimetä jäsenet kaupungin yhtiöiden hallituksiin.

– Yhtiöittäminen on laajentunut myös Tampereella. Yhtiöt käyttävät merkittävää taloudellista valtaa ja olisi tärkeää, että yhtiöiden hallituksissa olisi monipuolinen edustus, Jari Heinonen perustelee.

Liiketoimintajaosto 10.11. Vasemmalta Sirkkaliisa Virtanen, Olga Haapa-aho (varajäsen, vihr.), Atanas Aleksovski, Raija Mäkinen (toimistosihteeri), Jouko Aarnio (kaupungin lakimies), Kalervo Kummola puheenjohtaja, Ilkka Sasi, Anneli Kivistö ja Leena Rauhala. Petri Aaltonen / Yle

Heinosen valtuustoaloite on esillä tänään Tampereen kaupunginvaltuustossa. Muutosta ei ole luvassa.

Nykyinen poliittinen ohjaus toimii liiketoimintajaoston puheenjohtajan Kalervo Kummolan mielestä hyvin.

– On myöskin sellaisia asioita, joita olisi aika vaikea päättää isossa porukassa, mutta totta kai me kuuntelemme eri ryhmiä.

Ykkösketjua ytimessä

Tampereen kaupunginhallituksen liiketoimintajaostossa on seitsemän jäsentä. Jäsenet ovat kunnallisvaaleissa menestyneitä, puolueidensa ykkösketjusta, lukuun ottamatta puheenjohtajaa: Kokoomus nimitti tehtävään päivänpolitiikan ulkopuolelta Kalervo Kummolan.

Varapuheenjohtajana toimii Atanas Aleksovski (sd.). Jaoston muita varsinaisia jäseniä tällä hetkellä ovat Anneli Kivistö (sd.), Ilkka Sasi (kok.), Leena Rauhala (kd.), Petri Siuro (vihr.) ja Sirkkaliisa Virtanen (vas.).

Tampereen kaupungin toimintamallia rukattiin syyskuussa konserniohjaukseksi. Konsernijohdon alaisuudessa toimii kuusi ohjausyksikköä, joista yksi on omistajaohjausyksikkö. Sen esittelijänä toimii konsernijohtaja Juha Yli-Rajala.

Omistajaohjausyksikköä johtaa rahoitusjohtaja Arto Vuojolainen ja siihen kuuluvat rahoituspäällikkö Janne Salonen sekä controllerit Ville Taivassalo ja Annina Nääppä.

Salailua yritetään estää lakimuutoksilla

Verorahoilla tuotettujen palvelujen yhtiöittämiseen liittyvä kontrollin väheneminen herättää huolta valtakunnallisesti. Liikesalaisuuteen vedoten voidaan sujuvasti rajoittaa tietojen antamista.

Julkisuuslainkaan mukaan edes luottamushenkilöiden tiedonsaantioikeus ei ulotu kunnan tytäryhtiöihin, vaikka luottamushenkilöillä on laajempi tiedonsaantioikeus viranomaisasioissa.

Yhtiöt käyttävät merkittävää taloudellista valtaa ja olisi tärkeää, että yhtiöiden hallituksissa olisi monipuolinen edustus. Jari Heinonen

Osakeyhtiöiden hallituksiin valittujen poliitikkojen suita sitoo puolestaan osakeyhtiölaki, hallituksen jäsenyys velvoittaa heidät ajamaan yhtiön etua.

Sosiaali- ja terveyspalvelujen uudelleenjärjestelyn yhteydessä julkisuuslakia aiotaan soveltaa koskemaan myös palveluja tarjoaviin yhtiöihin. Ne tulisivat julkisuuslain piiriin. Sote-järjestämislakiin ehdotetut muutokset eivät koske muilla toimialoilla toimivia osakeyhtiöitä.

Korruption kitkeminen tavoitteena

Eduskunnan talousvaliokunnan käsittelyyn on tulossa yli sadan kansanedustajan allekirjoittama lakialoite osakeyhtiölain muuttamiseksi. Aloitteen ensimmäinen allekirjoittaja on enontekiöläinen Mikko Kärnä (kesk.). Lokakuun lopulla tehdyn muutosehdotuksen tavoitteena on julkisuuslain ulottaminen myös kuntien tai valtion omistamiin osakeyhtiöihin siten, että verovaroin kustannettu toiminta olisi yhtä avointa kuin viranomaistoiminta. Lakialoitteen perusteluina ovat korruption torjunta ja avoimuus.

Pirkanmaan kansanedustajista aloitteen ovat allekirjoittaneet Tiina Elovaara (ps.), Olli-Poika Parviainen (vihr.), Martti Mölsä ( ps.), Lea Mäkipää (ps.), Satu Hassi (vihr.), Sari Tanus (kd.), Pertti Hakanen (kesk.), Arto Pirttilahti (kesk.), Pauli Kiuru (kok.), Mikko Alatalo (kesk.), Anna Kontula (vas.), Sami Savio (ps.), Lea Mäkipää (ps.) ja Sanna Marin (sd.).