Kansanedustaja Ano Turtiainen (ps) sai Facebookilta julkaisukiellon. Turtiaisen mukaan kielto vaikeuttaa hänen valiokuntatyöskentelyään.

Kuvassa perussuomalaisten ensimmäisen kauden kansanedustaja Ano Turtiainen. AOP

Perussuomalaisten kansanedustaja Ano Turtiainen on saanut Facebookilta kuukauden mittaisen julkaisukiellon.

Turtiainen kertoi asiasta perjantaina puolueen lehdessä Suomen Uutisissa.

Turtiaisen mukaan Facebook ilmoitti hänelle maaliskuun loppupuolella, että profiili on asetettu julkaisukieltoon.

– Facebookilta en ole saanut tietooni mitään syytä julkaisukieltoon. Eikä Facebook ole edes poistanut mitään aiempia julkaisujani. Olen joskus saanut muutaman huomautuksen palvelun ylläpitäjältä, kun olen julkaissut jotain hieman ”rajumpaa”, mutta julkaisukieltoa en ole ennen saanut.

Valiokunnissa omat viestiketjut

Turtiaisen mukaan julkaisukielto vaikeuttaa luottamustehtävien hoitamista.

Turtiainen on eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen ja lakivaliokunnan sekä puolustusvaliokunnan varajäsen.

– Julkaisukielto lamaannuttaa täysin ryhmätyöskentelyn perussuomalaisten kansanedustajien kanssa. Meillä ei tällä hetkellä ole tavanomaisia ryhmäkokouksia, joten eduskuntaryhmä pitää keskenään yhteyttä Messenger-viestiketjussa. Koska en voi julkaista, en voi osallistua keskusteluun millään tavalla, Turtiainen sanoo Suomen Uutisissa.

– Valiokunnissa meillä on vielä omat viestiketjut, enkä voi osallistua niihinkään. Parhaiten minuun saa nyt yhteyden sähköpostilla tai tekstiviestillä. Minulle voi myös laittaa Messenger-viestiä. Voin edelleen lukea viestit, mutta tällä hetkellä en voi vastata.

”Itänaapuria voi kiinnostaa”

Facebook on ollut varsinkin Cambridge Analytica -skandaalin jälkeen esillä – eikä positiivisista syistä.

Tietokirjailija ja tietotekniikka-asiantuntija Petteri Järvinen on huolestunut siitä, että eduskuntaryhmien ja varsinkin valiokuntien asioita puidaan Facebookissa.

– Voi hyvänen aika sentään. Mitään luottamuksellista, varsinkaan valtion asioita, ei pidä käsitellä Facebookissa tai missään muussakaan ilmaisessa palvelussa, Järvinen sanoo ja jatkaa:

– Jos vallalla on ajatus, että valtion asioita voidaan hoitaa ilmaisessa, amerikkalaisessa urkintapalvelussa, niin joku on pielessä pahemman kerran. Kyllähän eduskunnan täytyy tarjota turvalliset työkalut samaan tapaan kuin jokaisen yrityksenkin työntekijöilleen. Ei voi lähteä siitä, että työntekijät hoitavat asioitaan jossain ilmaisissa palveluissa työasioitaan, eikä siihen oteta kantaa millään tavalla.

– Eihän se voi olla niin, että jossain Facebookissa käsitellään vaikka puolustusvaliokunnan asioita tai jotain salaisia asioita. Jos siellä jotain keskinäisiä kärhämiä selvitellään, se taas tuskin ketään kiinnostaa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Suomen valtion asioita ei pitäisi hoitaa Facebookissa, sanoo tietokirjailija ja tietotekniikka-asiantuntija Petteri Järvinen. Jakub Porzycki

Järvisen mukaan tietojen käsittely ei Yhdysvaltain viranomaisten näkökulmasta ole välttämättä riski, mutta muita tiedot voivat kiinnostaa.

– En usko Yhdysvaltain viranomaisia kiinnostaa eduskuntaryhmän sisäinen viestintä, mutta itänaapuria voi kiinnostaa. Väliin voidaan ujuttaa vakoiluohjelmia ja seurata muilla tavoilla viestintää. Sillä on suurempi merkitys kuin sillä, pääsevätkö Yhdysvaltain viranomaiset tietoihin käsiksi.

Järvinen korostaa, että viestintä ja tiedotus ovat eri asioita.

– Totta kai viestintää voi Facebookissa tehdä, kun kyseessä ovat julkiset tiedot. Jos taas käsitellään sisäisiä ja luottamuksellisesti salaisia tai vasta valmisteluvaiheessa olevia asioita, jotka liittyvät yhteiskunnan tai Suomen valtion etuun, niin pitäisi sen verran ajatella, ettei niitä Facebookissa käsittele.

Keskustelun sisältö ratkaisee

Myös suomalaisen tietoturvayhtiö F-Securen tietoturvajohtaja Erka Koivunen kummastelee asioiden hoitamista Facebookin kautta, vaikka hän korostaakin, että keskustelun sisällöllä on merkittävä vaikutus siihen, voiko tietoturvariskejä syntyä.

– Pohja-ajatushan on, että kansanedustajan työ on hyvin julkinen. Eduskunnassa esitettävät asiat ovat lähtökohtaisesti julkisia. Mikäli tällaisen asian käsittelyssä pysyttäydytään, en näe Facebook Messengerin käytössä muuta ongelmaa kuin sen, että sen pitäisi olla käytettävissä, kun sitä tarvitaan viestintävälineenä, Koivunen sanoo.

– Jos valiokuntien sisäisiä asioita käsitellään tällaisella alustalla, ja mikäli keskustelu pysyy yleisellä tasolla, eikä salaisella tasolla, ei pitäisi asiassa olla myöskään moitittavaa. Osa valiokunnista käsittelee kuitenkin aineistoa, joissa on taktisia syitä estää sen tiedon pääseminen eduskunnan ulkopuolelle ja varsinkin vieraitten valtioiden käsiin.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Whatsapp on yksityisyyden kannalta parempi kuin Messenger, sanoo F-Securen tietoturvajohtaja Erka Koivunen. RITCHIE B. TONGO

Koivusen mukaan joihinkin valiokuntiin liittyen on ollut jo pidemmän aikaa vääntöä siitä, voiko virkamies tai yrityksen edustaja luottaa siihen, että liikesalaisuuksia tai valtion turvaluokiteltua tietoa luovuttaessa ne pysyvät salassa.

– Edustajalla on oikeus vastaanottaa salassapidon estämättä tietoja. Tällaiseen oikeuteen liittyy myös vastuu. Kun tällaista kuulee, ei se ole ainakaan omiaan herättämään luottamusta tällaiseen prosessiin ja yksittäisten valiokuntaedustajien kykyyn tai edes haluun kohdella ja käsitellä tietoja salassapidon edellyttämällä tavalla, Koivunen kommentoi.

Hallintojohtaja: ”Näin ei tule menetellä”

Eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhio hämmästyy kuullessaan, että perussuomalaisten kansanedustajat käyttävät valiokunta-asioiden hoitamiseen Facebookin Messenger-sovellusta.

Rauhion mukaan eduskunnan valiokunnat eivät käytä omassa työskentelyssään Messengeriä.

– Eduskuntaryhmän jäsenet voivat käyttää keskinäiseen viestintäänsä esimerkiksi Messengeriä. Jokaisella ryhmällä on omat käytäntönsä ja me annamme tietysti heille neuvoja. Mutta neuvot ovat neuvoja, eivät määräyksiä, Rauhio sanoo Iltalehdelle.

Oletteko antaneet eduskuntaryhmille neuvon käyttää Messengeriä valiokuntatyöhön liittyvään viestittelyyn?

– Emme. Jos tällaista neuvoa meiltä kysyttäisiin, toteaisimme, että näin ei tule menetellä.

– Valiokunnissa käsiteltävät asiat tulevat julkisiksi vasta silloin, kun valiokunnan lausunto tai mietintö on valmis. Sitä ennen valiokunnan asiat eivät ole julkisia. Messenger ei edes mainosta itseään tietoturvallisena viestintämuotona.

Rauhion mukaan eduskunnan hallinnosta otetaan yhteyttä perussuomalaisiin.

– Lähetämme varmaan neuvon eduskuntaryhmän puheenjohtajalle ja pääsihteerille.

Rauhion mukaan eduskunnassa on tällä hetkellä käytössä Microsoftin pikaviestintäohjelmat Skype ja Teams.

Sähköpostin tietoturvallisuus on sekin Rauhion mukaan mainettaan parempi.

– Monia asiakirjoja voi lähettää turvallisesti sähköpostilla.

Facebook sanelee ehdot

Sekä Järvinen että Koivunen nostavat esille sen, että Facebook voi päätyä ratkaisuihin, joissa se rajoittaa ihmisten toimintaa, kuten Turtiaisen tapauksessa.

– Facebook voi missä vaiheessa vain heittää ihmisen pihalle palvelusta. Sehän on ilmainen palvelu ja sillä on täysi diktatuuri käyttäjiensä suhteen. Facebookin ei tarvitse tarjota palvelua kenellekään, kun eihän siitä mitään maksetakaan. Se on ainoastaan Facebookin bisneslogiikan ja ahneuden varassa, kuinka paljon he palvelua kenellekin antavat. Se on jo itsessään sellainen syy, minkä vuoksi ei pitäisi mitään tärkeää laskea Facebookin varaan, Järvinen kommentoi.

– Koska kyseessä on kuluttajatuote, josta kukaan ei maksa mitään, ollaan täysin Facebookin käyttöehtojen armoilla. Jonain päivänä Facebook voi vain päättää, että kukaan tai jotkut eivät käytä heidän palveluitaan. Kyse on riitatilanteessa ainoastaan käyttöehtojen tulkinnasta, joten kyseessä ei ole edes kuluttajariitatilanne. Tämä pitäisi ottaa huomioon, jos palvelu valitaan viestintätavaksi, Koivunen sanoo.

”Emme tiedä, mitä Facebook tekee”

Koronaviruspandemiaan liittyvää disinformaatiota levitetään muun muassa Facebookissa. AOP

Järvinen muistuttaa Facebookin tukalasta tilanteesta, joka on jäänyt miehen mukaan jo unholaan, vaikka aikaa ei juurikaan ole juurikaan kulunut. Järvinen viittaa Cambridge Analytica -skandaaliin, jossa kymmenien miljoonien Facebook-käyttäjien tietoja käytettiin vaalikampanjointiin sekä Edward Snowdenin vuotamiin salaisiin tietoihin.

– Pari vuotta sitten oli kauhea kohu ja Facebookin kurssi laski. Tämä on kuitenkin jo melkein unohtunut. Ei muisteta totuutta Facebookin takana. Facebook tekee rahaa urkinnalla. Tällä hetkellä Facebookia suorastaan vaaditaan seuraamaan käyttäjiensä viestintää, koska pelätään asiatonta vaalivaikuttamista ja koronaan liittyvän disinformaation levittämistä.

– Tiedustelunäkökulmasta voi taas mainita tapauksen vuodelta 2013, kun Snowden paljasti, että NSA (Yhdysvaltain kansallinen turvallisuusvirasto) oli päässyt käsiksi kaikkien palvelujen, kuten Facebookin, Googlen, Microsoftin ja Applen tietoihin. En usko, että tilanne on tästä juuri mihinkään muuttunut.