Mistä on kyse? Joka kolmas tunnustaa pelkäävänsä hammashoitoa jonkin verran ja joka kymmenes niin paljon, että hammashuolto saatetaan jättää kokonaan väliin

Pelkoja aiheuttavat esimerkiksi kauhutarinat ja se, että suu on fyysisesti arka paikka

Esimerkiksi Päijät-Hämeessä on otettu käyttöön pelkoa mittaava lomake, jotta hammaslääkärit saavat tietoa potilaan peloista

Hammasta vihloo – onko pakko mennä hammaslääkäriin? Tutkimusten mukaan joka kolmas tunnustaa pelkäävänsä hammashoitoa, sanoo hammaslääkäripelkoa tutkinut professori Satu Lahti Turun yliopistosta.

Moni aikuinen muistaa, kuinka vielä 1970-luvulla hammaslääkärin vastaanotolla käyntiin kuului lähes aina kipu. Puudutusta ei annettu, eikä hammaslääkärien koulutuksessakaan huomioitu pelkoa samalla tavalla kuin tänä päivänä.

Silti pelko hammaslääkäreitä kohtaan elää edelleen.

– Suomalaisesta aikuisväestöstä joka kolmas tunnustaa pelkäävänsä hammashoitoa jonkin verran, ja joka kymmenes niin paljon, että hoitoon meno uhkaa jäädä kokonaan, kertoo professori Satu Lahti.

– Nuoremmista melkein puolet kertoo pelkäävänsä hammaslääkäriä jonkin verran ja joka kymmenes huomattavasti, jatkaa Lahti.

Ikä ei estä hammashoitopelkoa

Yksi syy hammaspelolle lienee kauhutarinat, jotka ruokkivat hammashoitopelolle altista mieltä.

– Harvempi kertoo niitä positiivisia tarinoita. Yleensä kuulee kauhutarinoita, naurahtaa Lahti.

Toinen syy pelkoon on puhtaasti fyysinen.

– Suu on tavattoman herkkä alue. Pienikin toimenpide suussa tuntuu paljon enemmän kuin jos se tehtäisiin jossain muualla kehossa, selvittää Lahti.

Hammashoitopelko ei Lahden mukaan ole suomalaisten erityispiirre, vaan tutkimusten mukaan siitä kärsitään saman verran myös muissa maissa.

Yleisesti uskotaan, että hammashoitopelko syntyy jo lapsena, mutta pelko voi iskeä minkä ikäiseen ihmiseen tahansa. Sama koskee pelosta vapautumista.

Suu on tavattoman herkkä alue. Pienikin toimenpide suussa tuntuu paljon enemmän kuin jos se tehtäisiin jossain muualla kehossa. Satu Lahti

– Suomalaiset tutkimukset kertovat, että pelosta on onneksi helpompi päästä eroon kuin saada se, vakuuttaa Lahti.

Pelon hälventäminen ja siitä irti pääsy alkaa siitä, että hoitohenkilökunta tietää asiakkaan hammashoitopelosta.

– Täällä Päijät-Hämeessä otetaan käyttöön pelkoa mittaava lomake eli potilaat saavat kertoa pelostaan, sanoo Lahti.

– Sitten voidaan harjoitella, miten asiat voidaan hoitaa siten, etteivät ne tunnu niin pelottavilta, täsmentää Lahti.

Ratkaisu saattaa kuulostaa yksinkertaiselta, mutta tietoa ei ole saatu helposti.

– Tämän eteen on tehty hirvittävän paljon työtä. Juuri tieto siitä, että pelko ei ole epänormaali asia ja että siitä kannattaa kertoa, on avainasemassa.

Hampaiden kunnon laiminlyönti on hengenvaarallista

Pelolle ei kuitenkaan tulisi antaa valtaa, sillä suun terveys vaikuttaa kokonaisvaltaisesti hyvinvointiin.

– Vakavammat riskit lähtevät siitä, jos suussa on tulehduksia, jotka pääsevät etenemään.

Tuoreimmat tiedot korostavat entisestään suuhygienian merkitystä.

– Tällä hetkellä tiedetään, että suun terveys on yhteydessä diabetekseen. Alustavia tutkimustuloksia on myös yhteyksistä muistisairauksiin, luettelee Lahti.