Ismo Mikkonen etsii suomalaisten sotilaiden jäännöksiä yhdessä Nina ja Oleg Stolepovin kanssa.

Ismo Mikkonen etsii suomalaisten sotilaiden jäännöksiä yhdessä Nina ja Oleg Stolepovin kanssa. Heikki Haapalainen / Yle

Krivin metsässä Maaselän kannaksella käytiin vuoden 1942 syyskuussa rajuja taisteluja. Kolmen päivän ja yön aikana paikalla kaatui 73 suomalaista sotilasta. Koko sodan aikana tappiot olivat Krivin taisteluissa jopa 647 miestä.

Nyt paikalla liikkuu savonlinnalainen Ismo Mikkonen, joka on tullut etsimään suomalaisia sotavainajia. Mikkosen laskujen mukaan metsikössä pitäisi olla vielä ainakin viidentoista miehen jäänteet.

– Tässä ei ihmisten hengellä ollut mitään arvoa, hän suree.

Mikkosen mukana on venäläinen etsintätyötä harrastava Stolepovin pariskunta, Nina ja Oleg. Lähes kahdeksankymppisellä Mikkosella itsellään on menossa etsintätyössä jo 24. kesä.

– Parhaassa iässä olevat ihmiset tuotiin tänne tappamaan tai kuolemaan. Kenenkään muistoa ei saa unohtaa, ja vähintä mitä me voimme tehdä, on yrittää etsiä heitä niillä voimilla ja keinoilla, mitä meillä on, Mikkonen sanoo.

Se on sellainen ainutkertainen tunne, että minä en sittenkään ole ollut turhaan täällä elämässä. Ismo Mikkonen

Oppaana metalli ja koivut

Taistelun aikana metsässä vinkuivat luodit, eikä metsä ole nytkään äänetön. Metsikössä kuuluu lähes yhtämittainen piippaus, joka aiheutuu metallinpaljastimista.

Etsijät yrittävät löytää maasta metalliesineen – tuntolevyn, metallinapin tai vyönsoljen – joka johdattaisi vainajan jäänteille. Suurin osa löydöistä on kuitenkin huteja, kuten kontupohjalaisen Oleg Stolepovin kädessä oleva ruosteinen metalliesine.

– Tämä on kranaatinsirpale. Koko maa on täynnä näitä, Stolepov harmittelee.

Vainajia etsitään maasta muun muassa metallinpaljastimen ja magneetin avulla. Heikki Haapalainen / Yle

Mikkonen puolestaan tarkkailee maastossa liikkuessaan erityisesti koivuja.

– Koivuilla on kyky kasvaa ihmisen jäänteitten päälle, hän selittää.

Hänellä on asiasta kokemusta Aunuksesta, jossa vainajia löytyi nimenomaan koivujen läheltä.

Sotavainajia etsitty jo neljännesvuosisadan ajan

Talvi- ja jatkosodan taisteluissa kaatuneista suomalaisista jäi taistelukentälle ja hautaamatta 12 000. Suomalaisvainajien etsintä on ollut mahdollista vuodesta 1992, jolloin asiasta sovittiin Suomen ja Venäjän välillä.

– Heistä on tähän mennessä löydetty noin 1 200, kertoo Sotavainajien muiston vaalimisyhdistyksen puheenjohtaja Pertti Suominen.

Yksi aktiivisimmista vainajien etsijöistä on Ismo Mikkonen, joka on löytänyt jo yli sadan suomalaissotilaan jäänteet.

– Luulen, että olen tuonut takaisin komppanian verran miehiä. Paras reissu on ollut kaksikymmentä miestä yhdellä kertaa, hän myhäilee.

Löydetyistä tunnistettu 345 vainajaa

Vainajien ohella maastosta löytyy sotilaille kuuluneita esineitä. Stolepovin pariskunta esimerkiksi löysi viime elokuussa suomalaisen luutnantin ja hänen reppunsa. Repussa olivat muun muassa pakki, kenttäpullo, taskukello, parranajovälineet ja täytekynä, jotka kaikki olivat säilyneet hämmästyttävän hyvin. Esineiden omistajan luut ovat parhaillaan tunnistettavana Suomessa.

Oleg Stolepov esittelee viime syksynä löytämiään suomalaiselle luutnantille kuuluneita esineitä. Pekka Niiranen / Yle

Sotavainajien muiston vaalimisyhdistyksen puheenjohtajan Pertti Suomisen mukaan löytyneistä on tunnistettu 345.

– Heistä on talvisodassa kaatuneita 70 ja 275 jatkosodassa kaatuneita.

Kun Ismo Mikkonen löytää suomalaisen sotavainajan luut, hän toimittaa ne Viipuriin Pyhän Paavalin kirkkoon. Siellä jäännökset arkutetaan. Kerran vuodessa Venäjän viranomaiset luovuttavat vainajia Suomeen, yleensä useamman kerrallaan. Suomessa luille tehdään DNA-tutkimus, josta vainajan henkilöllisyys yleensä selviää.

Tunnistetut vainajat haudataan yleensä oman kotipaikkakuntansa multiin. Tunnistamattomista sankarivainajista suurin osa on haudattu Lappeenrantaan, jossa viimeksi toukokuussa järjestettiin 38 suomalaissotilaan sankarihautajaiset.

Sotavainajia etsivä Mikkonen kertoo saaneensa omaisilta paljon kiittävää palautetta ja jopa kutsuja hautajaisiin. Hänelle parasta on se, kun vainaja pääsee tunnistettuna kotimaan multiin.

– Se on sellainen ainutkertainen tunne, että minä en sittenkään ole ollut turhaan täällä elämässä. Se on paras palkinto, hän sanoo ääni murtuen.

Korjaus 11.7: Artikkelin alkuperäisessä versiossa luki virheellisesti, että "talvi- ja jatkosodan taisteluissa kaatui tai katosi kaikkiaan noin 12 000 suomalaista". Tosiasiassa sodissa kuoli arviolta 93 000 suomalaista sotilasta. Heistä jäi taistelukentälle ja hautaamatta noin 12 000.

Artikkelin alkuperäisessä versiossa luki myös, että Krivin taisteluissa olisi kaatunut 1942 syyskuussa kolmen päivän ja yön aikana 649 suomalaista sotilasta. Oikea luku on Kansallisarkiston mukaan 73. Suomalaisten kokonaistappiot Krivin taisteluissa sotien aikana olivat 647.