Päivittäinen jumppatuokio hillitsee lasten levottomuutta luokassa – "Enää ei tarvitse selvitellä riitoja"

OPPIMINEN Länsimäen koulun tokaluokkalaiset jumppaavat päivittäin. Opettaja sanoo harjoitusten tuovan rauhaa.

Marika Lumme

Länsimäen koulun 2B-luokan oppilas Amy pyörii hitaasti ympäri kädet levällään ja silmät suljettuna. Pään päällä on hernepussi, jonka tyttö saa mainiolla keskittymisellä pysymään paikoillaan. Lisäksi koko luokka luettelee yhteen ääneen englanniksi numeroita.

Kyseessä on luokanopettaja Päivi Tuomisen vetämä liikuntahetki, jonka pohjana on sensomoottori-menetelmä. Tuominen on käyttänyt menetelmää jo parinkymmenen vuoden ajan. Matkan varrella luokassa pidettävään jumppahetkeen on tarttunut vaikutteita myös muista menetelmistä, kuten aivojumpasta.

– Tavoitteenani on, että joka päivä on ainakin tasapainoharjoitus ja jokin vahvistava harjoitus, Tuominen selvittää.

Seuraavaksi lapset lähtevät ryömimään pulpettien väleistä. Tuominen ohjeistaa käyttämään vuorokäsiä ja -jalkoja. Liike eteenpäin lähtee varpaista. Liikunnallinen harjoitus kestää päivittäin 10–15 minuuttia.

–Pitemmän päälle harjoitukset vaikuttavat luokan sosiaalisiin suhteisiin. Olen huomannut, että jossain vaiheessa ei enää tarvitse juurikaan selvitellä riitoja, vaan voin keskittyä opetukseen.

Sensomoottori-harjoitusten tarkoituksena on kehittää lapsen tasapaino-, kuulo-, näkö- ja tuntoaisteja sekä aktivoida aivopuoliskojen välistä yhteistyötä. Tuominen kävi menetelmän kehittäjän Veli Laurinsalon koulutuksen aikanaan Pallastunturin koulussa. Hän vetää harjoitteita jo kuudennelle ryhmälle.

– En tekisi näitä, jos niistä ei olisi hyötyä. Olen nähnyt kuinka esimerkiksi lasten lukeminen ja kirjoittaminen edistyvät huimaa vauhtia kun harjoituksia tehdään, Tuominen korostaa.

– Kun päivittäin harjoitellaan tasapainoa ja koordinaatiota, uskon, että aivoissa tapahtuu hyviä asioita. Usein samalla luettelemme eri kielillä vaikkapa kuukausia, joka jumppauttaa aivoja, hän jatkaa.

Amy asettuu lattialle ja ryhtyy keinuttamaan vartaloa puolelta toiselle. Jälleen silmät suljetaan.

–On kivaa kun saadaan ryömiä lattialla koko luokan ympäri. Helikopteri on paras liike, Amy kertoo.

Opettajalta jumppatuokiot vaativat sisukkuutta. Tuominen sanoo olevansa koulun ainoa opettaja, joka käyttää sensomoottori-menetelmää.

– Tämä vaatii lisätyötä. Harjoitteet eivät ole oppilaille aina helppoja ja silloin eivät myöskään välttämättä mieluisia. Harjoitus tulee suunnitella ja saada sopimaan päivään.

Tuomisen silmä on harjaantunut sensomoottorin avulla tunnistamaan lapsesta jo varhain, jos hänellä on jokin oppimisen pulma.

–Jos lapsi on esimerkiksi levoton ja vain keikkuu tuolilla, hän ei tee sitä tahallaan. Taustalla on jotain muuta. Uskon, että liikunnallisilla harjoituksilla tätäkin voidaan auttaa.

Katso videolta kuinka Länsimäen koulun 2B-luokan oppilaat tekevät yhden harjoitteista.

Sensomoottori Sensomoottori on kouluihin ja päiväkoteihin suunniteltu harjoittelukokonaisuus, jossa lapsi osallistuu päivittäin lyhyeen harjoittelutuokioon. Menetelmän avulla pyritään helpottamaan mm. oppimisvaikeuksia ja levottomuutta. Sensomoottori kehitettiin Suur-Helsingin Sensomotorisessa keskuksessa noin 20 vuotta sitten. Tänä syksynä menetelmästä on julkaistu verkkokurssi perheille. Menetelmästä on tehty tutkimus Turun yliopistossa vuonna 2008, jossa todetaan sensomotorisen harjoittelun parantavan oppimis- ja keskittymiskykyä.