”Pakotteet helvetistä” uhkaavat Venäjää – uusien pakotteiden muoto on vielä auki

Yhdysvaltain kongressissa luonnosteltu lakipaketti hyydyttäisi järeimmillään pahasti Venäjän taloutta.

Capitol-rakennuksen kupolin alla Washingtonissa on muhimassa sammio, jossa kypsyy uusia väkeviä toimia Venäjää vastaan.

Siinä on niin paljon hiivaa ja sokeria, että Venäjä menee sekaisin, jos se joutuu juomaan tämän maljan pohjaan saakka.

Venäjän suhteen kongressissa on vireillä useita lakiluonnoksia vastatoimiksi Krimin miehityksestä, sekaantumisesta Yhdysvaltain vuoden 2016 vaaleihin ja aggressiivisesta osallisuudesta Syyrian sotaan.

Pohjapaperina pidetään republikaani Lindsey Grahamin, edesmenneen John McCainin ja neljän muun senaattorin sponsoroimaa luonnosta, jota on kuvattu teholtaan ”taktisen ydinaseen” kaltaiseksi, tai ”pakotteiksi helvetistä”.

Maailmantaloutta Venäjän-pakotteet eivät sentään sekoita. Paljon merkittävämpi uhka globaalille kasvulle on Yhdysvaltain ja Kiinan nokittelu kauppasodassa.

On täysin auki, missä muodossa pakotelakiesitys tulee kongressin äänestyksiin.

– Voi olla, että esityksiä jossakin vaiheessa yhdistellään ja niin edelleen. Tarkka muoto voi olla erinäköinen, mutta suunta on sellainen, että pakotteita pikemminkin tiukennetaan kuin että niitä oltaisiin vähentämässä, arvioi Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksen Bofitin johtaja Iikka Korhonen IS:lle.

Venäjä on jo laajojen pakotteiden kohteena, mutta tähän saakka niillä ei juuri ole ollut vaikutusta Kremlin politiikkaan. Senaattorien järeä esitys hakee asiaan nyt muutosta. Lakiluonnoksessa on tiettävästi muun muassa sijoittajille asetettava kielto käydä kauppaa Venäjän valtion velkapapereilla.

– Se olisi aika merkittävä asia, ei sen takia että Venäjän valtio tarvitsisi hirveän paljon lainaa. Tänä vuonna (federaation budjetin) ylijäämä on pari prosenttia bkt:sta, eikä velkaa käytännössä juurikaan ole, Korhonen sanoo.

Tilanne olisi kuitenkin hankala, jos sijoittajat joutuisivat myymään jo omistamiaan Venäjän velkapapereita.

– Se sekoittaisi markkinat joksikin aikaa. Sen takia voi olla, ettei tähän toimeen mennä, mutta tilanteen ennustaminen on vaikeata.

Keskusteluihin on noussut muitakin järeitä toimia: on puhuttu valtiollisten venäläispankkien omaisuuden jäädyttämisestä Yhdysvalloissa ja Venäjän sulkemisesta ulos kansainvälisestä SWIFT-maksujärjestelmästä. Nämä toimet voisivat seisauttaa Venäjän talouden verenkierron, mutta Korhonen ei pidä niistä kumpaakaan kovin todennäköisenä.

Yhdysvallat ja Euroopan unioni eivät myöskään ole halunneet iskeä hiilivetyjen vientiin, johon koko Venäjän federaation budjetti perustuu.

– Yksinkertainen syy on se, että monet EU-maat tarvitsevat venäläistä maakaasua. Ja jos venäläisen raakaöljyn saanti markkinoilla häiriintyisi merkittävästi, sillä olisi iso vaikutus raakaöljyn hintaan. Venäjä on yksi tärkeimmistä raakaöljyn viejistä Saudi-Arabian kanssa, Korhonen sanoo.

Viime huhtikuussa Yhdysvaltain valtiovarainministeriö iski pakotelistalle seitsemän venäläistä oligarkkia ja 17 presidentti Vladimir Putinia lähellä olevaa korkeaa virkamiestä. Kovimman kolhun sai alumiinimiljardööri Oleg Deripaska ja tämän suurelta osin omistama Rusal-yhtiö. Nämäkään toimet eivät juuri heilauttaneet Venäjän kansantaloutta.

” Yksittäiselle isolle toimijalle pakotteet voivat olla aika iso paukku.

– Yksittäiselle isolle toimijalle pakotteet voivat olla aika iso paukku. Rusalin osakekurssi laski saman tien 50 prosenttia, ja sen koko toiminta vaikeutui merkittävästi.

Valtiovarainministeriö joutui jopa vetämään osan sanktioista takaisin, sillä maailman alumiinimarkkinat uhkasivat mennä sekaisin. Myös Venäjän ruplan kurssi sukelsi ja osakkeiden arvot laskivat Moskovassa.

Pakotepolitiikan kiristäminen ei liity ainoastaan Venäjään, vaan taustalla on myös sisäpolitiikkaa: kongressi on ollut jo pitkään tyytymätön presidentti Donald Trumpin Venäjä-politiikkaan. Lisäksi kongressin välivaalit marraskuun alussa pakottavat poliitikot keräämään pisteitä.

Erityistä ärtymystä Capitol-kukkulalla herätti Helsingin huippukokous viime heinäkuussa. Trump tapasi Putinin mutta ei asettanut tätä vastuuseen Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain demokraattiseen järjestelmään syksyn 2016 vaaleissa. Ei, vaikka Trumpin omat tiedustelupalvelut ovat yksimielisiä siitä, että vaikuttamisesta on vahvat todisteet.

Meno Washingtonissa on syksyllä muuttunut, kuvaili nimettömänä pysytellyt Barack Obaman hallinnon virkamies tuoreessa Newsweek-lehdessä.

– Vaalihakkeroinnin vuoksi ilmapiiri on nyt sellainen, että Venäjää pitää rangaista niin kovaa kuin voidaan: kaikki hanat auki, virkamies sanoi.