Suomen huoltovarmuudesta vastaavan Huoltovarmuuskeskuksen mukaan varautumista koskevien vaatimusten tulisi olla yhtäläiset yksityisen ja julkisen puolen toimijoilla.

Hallitus on ajamassa suurta sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta eteenpäin vaudilla. Suomen huoltovarmuudesta vastaava Huoltovarmuuskeskus ei ota kantaa uudistuksen muotoseikkoihin, mutta pohtii sen vaikutusta Suomen kriisi- ja poikkeusolojen valmiuteen.

Huoltovarmuuskeskuksen mukaan varautumista koskevien vaatimusten tulisi olla yhtäläiset yksityisen ja julkisen puolen toimijoilla.

– Riippumatta siitä, onko palvelun tuottaja yksityinen yritys tai julkisen palvelun toimija, niin vaatimukset varautumisen ja valmiussuunnitelun osalta pitäisivät olla samanlaiset, Huoltovarmuuskeskuksen johtaja Jyrki Hakola sanoo.

Suomessa Puolustusvoimat tukeutuu samaan terveydenhuollon järjestelmään

Hakola sanoo, että varautumisvaatimukset olisi ulotettava myös varastointiin ja riittäviin henkilöstöresursseihin. Hakolan mukaan muutoin edessä voi olla tilanne, jossa kilpailuasema vääristyy tai varautumista ei tapahdu siinä määrin kuin yhteiskunta kriisitilanteissa edellyttää.

– Se pitäisi ulottaa koskemaan myös lääkkeiden varastointia, hoitomateriaalien varastointia, erilaisten laitteiden toiminnallisuuden varmistamiseen ja henkilöstöresurssien toiminnalliseen varmistamiseen.

Suomessa siviiliterveydenhuolto on perustana myös Puolustusvoimien terveydenhuollolle kaikissa tilanteissa mukaan lukien poikkeusolot. Muun muassa Tilkan sotilassairaalan toiminta Helsingissä lopetettiin jo useita vuosia sitten.

Kunnat pohtivat ulkoistamisen ohella myös sote-kiinteistöjensä myyntiä

Viimeaikaisessa tiimellyksessä useat kunnat ovat jo ehtineet ulkoistaa palvelujaan ja luopuneet myös sote-kiiinteistöistään.

Etelä-Savossa sijaitsevan Hirvensalmen kunnanjohtaja sanoo, että syynä nopeaan liikehdintään on epävarmuus tulevasta ja halu turvata kunnan omat palvelut.

– Pyrimme varmistamaan palvelujen säilymisen oman kunnan alueella, Hirvensalmen kunnanjohtaja Seppo Ruhanen sanoo.

– Taustalla on myös huoli siitä, että sote-kiinteistöt jäävät kuntien käsiin, jos palvelujen tuotanto kunnassa jossakin vaiheessa pättyy, Ruhanen selventää.

Suomelle poikkeusoloihin varautuminen on ensisijaisen tärkeää

Huoltovarmuuskeskuksen johtajan Jyrki Hakolan mukaan Suomi on perinteisesti hoitanut varautumisen esimerkillisesti.

– Varmasti johtuu jo ihan meidän maantieteellisestä asemasta, koska ollaan täällä kaukana pohjoisessa, Hakola sanoo.

– Ei olla materiaalisten valtavirtojen keskellä, eikä näin ollen voida sellaisiin tukeutua.

Hakola sanoo, että oman elementtinsä tulevaisuuden varautumiseen tuo se, että niin sanotut kyberuhat ja verkkohyökkäykset tulevat varmasti lisääntymään.

– Näitä on maailmalla nähty ja Suomi ei varmaankaan tule olemaan poikkeava alue.

Kuntaliitto: Ulkoistamiset pitäisi tehdä yhteistyössä maakuntavalmistelijoiden kanssa

Myös Kuntaliiton varatoimitusjohtajan Timo Reinan mukaan sote-uudistuksen valmistelussa ja tekeillä olevissa ulkoistuksissakin varautumisen ja häiriötilanteiden huomioiminen on jäänyt varsin vähälle. Reina pitää tärkeänä, että vastuukysymykset käydään läpi.

– Pitää käydä huolellisesti läpi, miten nämä vastuut pystytään kantamaan, Reina sanoo.

Reinan mukaan se, että merkittävä määrä sote-palvelujen tuotantoa ja ehkä tuotannon tekijöitäkin kuten muun muassa kiinteistöjä siirtyy muiden kuin kuntien ja maakuntien käsiin, lisää riskejä varautumisen ja huoltovarmuuden näkökulmasta.

– Nämä pitää käydä läpi valmisteltavan lainsäädännön osaltalta niin, että tässä todella on riittävät välineet kunnille ja maakunnille vastata jatkossakin näistä velvoitteista.

– Kyllä tämä on ihan vakava asia, Reina painottaa.

Kuntaliitossa toivotaan, että jatkossa ratkaisuja ja valmistelutyötä tehtäisiin yhdessä maakuntavalmistelijoiden kanssa.

– Sikäli, kun ulkoistamisiin päädytään niin olisi tärkeää, että ratkaisut tehtäisiin yhteistyössä maakuntavalmistelijoiden kanssa, Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Reina sanoo.