Suurim muutus erakondade reitingutes võrreldes eelmise aasta lõpuga oli Konservatiivse Rahvaerakonna toetuse tõus sisuliselt samale tasemele Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Vabaerakonnaga. Lisatud "Aktuaalse kaamera" video.

Rahvusringhäälingu uudistetoimetuse tellitud Turu-uuringute AS-i küsitlusest selgus, et erakondade pingerea liidrid on endiselt Keskerakond ja Reformierakond. Ent kui Keskerakonna toetus (26 protsenti) püsib detsembrikuisel tasemel, siis Reformierakond on toetust kaotanud ning nende toetajate osakaal on langenud novembri tasemele (17 protsenti), vahendasid ERR-i raadiouudised.

3.-4. kohal on võrdse toetusega (13 protsenti) Sotsiaaldemokraatlik erakond ja Vabaerakond. Kuid kohe nende kannule on tõusnud Konservatiivne Rahvaerakond (12 protsenti), kel õnnestus parlamendiparteidest kuu varasemaga võrreldes kõige rohkem oma toetust kasvatada.

Endiselt on parlamendierakondadest madalaima toetusega Isamaa ja Res Publica Liit 7 protsendiga.

Tänu EKRE tõusule ja Reformierakonna langusele kärises opositsiooni kogutoetuse ülekaal võimuliiduga võrreldes taas suureks: kui võimukoalitsiooni erakondi toetab 37 protsenti, siis opositsiooniparteisid 51 protsenti valijaist.

EKRE toetuse kasvu kõrval oli teiseks suureks muutuseks nende vastajate osakaalu kasv, kes jätsid oma eelistuse avaldamata. Turu-uuringute AS-i küsitluse järgi jättis valimisõiguslikest kodanikest oma eelistuse määratlemata 33 protsenti, detsembris oli nende osakaal 26 protsenti.

Seega seekord jätab tervelt kolmandik valimisõiguslikest kodanikest oma eelistuse määratlemata, mis on selge märk valijate rahulolematusest poliitikute tegevusega ning nende seas levivast ebakindlusest valikute tegemisel.

Mis soost ja millise sissetulekuga inimesed keda valivad?

Kõige olulisemat rolli mängib vastaja sugu Keskerakonna valijate puhul: erakonda toetab 32 protsenti naistest ja vaid 18 protsenti meestest. Selline jaotus on mõistetav, kui arvestada Keskerakonna suurt toetust vanemaealiste vastajate seas, kelle hulgas naiste osakaal on märkimisväärselt suurem kui meeste oma.

Vabaerakonda ja EKRE-t toetavad seevastu keskmisest enam just meessoost vastajad: vastavalt 17 ja 16 protsenti. Naiste hulgas on toetus mõlemale erakonnale 9 protsenti.

Haridustaset vaadates torkab silma, et kõige enam on kõrgharidusega valijaid Reformierakonnal (23 protsenti) ning kõige vähem on kõrgharidusega valijate toetust Keskerakonnale (17 protsenti). Alg- või põhiharidusega vastajatest seevastu toetab Keskerakonda 32 protsenti.



Sotsiaaldemokraadid hakkavad vabanema oma haritlas-erakonna mainest – neid toetavad kõigi haridusrühmade valijad, kuid kõige enam alg- ja põhiharidusega vastajad (21 protsenti). Ka EKRE toetus on suurim just alg- ja põhiharidusega vastajate seas (18 protsenti).

Vabaerakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu toetus alg- ja põhiharidusega vastajate hulgas on aga väga väike (vastavalt 5% ja 2%), peamiselt toetavad neid kesk- ja kõrgharidusega vastajad.

Millisest rahvusest valijad millist erakonda eelistavad?

Rahvuse lõikes vaadatuna on Keskerakonna toetus jäänud nii eestlaste kui ka venekeelsete valijate seas detsembrikuisele tasemele – see on vastavalt 14 ja 77 protsenti. Eestlastest valijate toetuse poolest jääb Keskerakond alla Reformierakonnale (20 protsenti) ning saab võrdselt toetust Vabaerakonna (16 protsenti), EKRE (15 protsenti) ja SDE-ga (14 protsenti).

Samas tuleb öelda, et kui Keskerakonda toetab 77 protsenti venekeelsetest valijatest, siis ei saa sellest teha järeldust, et enamik Keskerakonna toetajaid ongi venekeelsed. Keskerakonna toetajate seas on eesti- ja venekeelsete valijate osakaal olnud pikka aega ligikaudu võrdne – detsembrikuises küsitluses olid Keskerakonna toetajatest 42 protsenti eesti- ja 58 protsenti venekeelsed. Seekord vastavalt 43 ja 57 protsenti.

Mitte-eestlastest valijaid on lisaks Keskerakonnale mõningal määral veel Sotsiaaldemokraatlikul Erakonnal (9 protsenti). Reformierakonda ja EKRE-t toetab 4 protsenti venekeelsetest vastajatest.

Sissetuleku järgi vaadates kuulub suurima sissetulekuga grupi (üle 651 euro) toetus ootuspäraselt Reformierakonnale (26 protsenti). Ent kui vaadata kahte kõrgema sissetulekuga gruppi (alates 501 eurost), paistab jõukamate vastajate soosikuna silma ka Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Vastajate seas, kelle kuu keskmine sissetulek pere liikme kohta on 501-650 eurot, toetab neid 26 protsenti ja üle 651 eurose sissetulekuga grupis 21 protsenti valijaist.

Turu-uuringute AS küsitles ERR-i uudistetoimetuse tellimusel 19. jaanuarist 2. veebruarini 1001 inimest nende kodudes. Uuringufirma esitab andmed vaid neist vastajatest, kel on olemas erakondlik eelistus. Selline andmete näitamise viis muudab erakondade reitinguprotsendid võrreldavaks riigikogu valimiste tulemustega.