Kotipizza maksoi työntekijälleen liian pientä palkkaa. Subwayn ravintolasta löytyi luvatonta työvoimaa. Eräässä helsinkiläisessä ravintolassa työpaikan sisälämpötila saattoi nousta hengenvaarallisesti yli 50 asteeseen.

Muun muassa tällaisia rikkeitä löytyi eteläsuomalaisista ravintoloista.

Räikeimmät epäkohdat ravintola-alan työoloissa keskittyvät nyrkkipajoihin, mutta edes nimekäs ketju ravintolan taustalla ei ole tae lainmukaisesta työntekijöiden kohtelusta.

Yle kävi tätä juttua varten läpi noin 1 500 Etelä-Suomen aluehallintoviraston raporttia vuosilta 2016 ja 2017.

Liian pienen palkan maksamisesta jäi tarkastuksissa kiinni Etelä-Suomessa yhteensä 169 ravintolaa tai kahvilaa. Se tarkoittaa sitä, että useampi kuin joka kymmenes tarkastuksilla toimintaohjeita tai kehotuksia saanut ravintola maksoi työntekijöilleen liian vähän palkkaa.

Suurin osa näistä oli yksityisyrittäjien tai pienien ketjujen paikkoja.

Ylen tiedustelukierros kansainvälisesti ja kansallisesti merkittävimpiin ravintolaketjuihin vahvisti sen, että franchising-periaatteella toimivissa ketjuissa yksittäinen yrittäjä vastaa työnantajavelvoitteistaan itsenäisesti. Ketjutason valvontaa ei juuri ole.

Sekä Arnoldsin että Jungle Juice Barin johto myönsivät, että he saivat ensimmäistä kertaa tiedon aluehallintoviraston tarkastuksilla havaituista puutteista Ylen kautta.

Juttu jatkuu koneen jälkeen.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Subway ja Kotipizza maksoivat liian vähän palkkaa

Yleissitova työehtosopimus velvoittaa kaikkia ravintolayrittäjiä maksamaan työntekijöilleen tiettyä palkkaa.

Aluehallintoviraston tarkastusraportin mukaan yksi Kotipizzan Etelä-Suomessa toimiva ravintola maksoi viitisen prosenttia liian pientä tuntipalkkaa työntekijöilleen. Kotipizza-ravintolat ovat yksittäisten yrittäjien omistuksessa, ja nämä vastaavat työnantajan velvoitteista ketjun mukaan itsenäisesti.

Kotipizza-ketjun mukaan yrittäjät vastaavat työnantajavelvotteiden hoitamisesta. Ketju velvoittaa yrittäjiä korjaamaan ilmenneet epäkohdat.

Eräässä Subwayn Etelä-Suomessa sijaitsevassa ravintolassa aluehallintoviraston tarkastaja ei puolestaan voinut tarkastella palkan oikeellisuutta, sillä työpaikalla ei ollut työsopimuksia tai työaikakirjanpitoa nähtävillä. Samasta paikasta löytyi myös luvatonta ulkomaalaista työvoimaa.

Lisäksi toisessa Subway-ketjun ravintolassa maksettiin yleissitovan työehtosopimuksen vastaisesti koeajalta vain 80 prosentin palkkaa. Pienempää palkkaa voidaan maksaa vain perustellusta syystä harjoittelijalle. Kolmannessa Subway-ketjun paikassa tarkastaja epäili, ettei siellä maksettu riittävästi palkkaa.

Subway-ketju vakuuttaa, että palkanmaksun epäkohdat on hoidettu kuntoon.

Ravintoloiden lukumäärässä mitattuna Suomen suurimmat ravintolaketjut ovat Hesburger, Kotipizza ja Subway. Hesburger-ketjun ravintoloihin 2016 ja 2017 tehdyissä tarkastuksissa kymmenestä ravintolasta löytyi yhteensä 20 epäkohtaa. Ne kohdistuivat lähinnä työterveyshuollon järjestämiseen ja työympäristön puutteisiin.

Työympäristön epäkohdat korostuivat ketjuravintoloissa

Isoilla ravintola-alan toimijoilla oli eniten puutteita hukassa olevien asiakirjojen ja turvallisen työympäristön tarjoamisessa.

Eniten merkintöjä työympäristön puutteista kertyi S-Ryhmälle. Aluehallintoviraston tarkastajat kirjasivat epäkohtia muun muassa sotkuisista ravintoloiden takahuoneista, wc-tiloista löytyneistä huumeneuloista ja epäergonomisista työasennoista. S-Ryhmän ravintola- ja kahvilabrändejä ovat esimerkiksi Rosso, Coffee House ja Chico’s.

Ketju kertoo ottavansa työturvallisuuden vakavasti, ja havaittuihin epäkohtiin on sen mukaan puututtu.

Mikko Airikka | Yle

Työsopimukset oli pääsääntöisesti laadittu kirjallisesti ketjuravintoloissa. Yhdessä Restamaxin ravintolassa ravintolapäällikkö joutui kuitenkin työskentelemään suullisella työsopimuksella. Restamaxin ravintoloita ovat muun muassa Bella Roma, Classic American Diner, Stefan’s Steakhouse ja Wayne’s Coffee.

Yhtiön mukaan se suhtautuu työsuojeluasioihin vakavasti, eikä se ole koskaan saanut aluehallintovirastolta velvoittavaa kehotusta.

Picnicin eräässä kahvilassa työntekijät joutuivat toisinaan pyytämään työsopimusta erikseen kirjallisena. Franchising-mallilla toimiva Picnic-ketju kertoo korjanneensa puutteen.

Valvontaa tehdään paikkoihin, joissa epäillään olevan puutteita

Noin 15 prosenttia tarkastetuista kahviloista ja ravintoloista selvisi viime vuonna Etelä-Suomen aluehallintoviraston tarkastuskäynnistä kokonaan ilman huomautuksia. Alhainen läpäisyprosentti kertoo kuitenkin enemmän aluehallintoviraston toiminnasta kuin ravintola-alan huonoista työoloista.

Miksi Yle julkaisee ketjujen nimet? Ylen selvityksessä on nimellä listattuna 20 kansallisesti tai kansainvälisesti tunnettua ravintola- ja kahvilaketjua. Isot brändit ovat merkittäviä vallankäyttäjiä, jolloin on oleellista, että ne esiintyvät nimillään. Yksittäisten toimipaikkojen tai yritysten nimiä Yle ei julkaise, sillä niiden taustalta löytyy yksityishenkilöitä, ja tilanne työoloissa voi muuttua nopeasti.

Alhaista tarkastusten läpäisyprosenttia selittävät viraston neuvova ote, moninaiset kirjauskäytännöt sekä tulosmittarit, jotka ohjaavat tarkastuksia etenkin uusiin yrityksiin sekä paikkoihin, joissa on odotettavissa puutteita.

Tarkastuskertomusten perusteella uudet yrittäjät eivät ole aina ehtineet hoitaa kuntoon työnantajavelvoitteitaan, kun tarkastaja on jo saapunut ravintolaan. Ravintola-alalle perustetaan päivittäin useita uusia yrityksiä ja vastaavasti vanhoja lopetetaan. Yritysten vaihtuvuus on suurta ja yrittäjien osaaminen hyvin kirjavaa.

Lisäksi tarkastuksia tehdään asiakkaiden, työntekijöiden ja muiden viranomaisten vihjeisiin perustuen, jolloin tarkastuksella on odotettavissa epäkohtia.

Tiedot perustuvat aluehallintoviraston työsuojeluraportteihin Ravintola-alan yrittäjät ovat valitelleet viime vuosina vaikeudesta löytää osaavaa työvoimaa kahviloihin ja ravintoloihin. Yle päätti tutkia aluehallintoviraston työsuojeluraportteja ja ottaa selvää, tarjoavatko yrittäjät työvoimalleen asialliset työolot. Etelä-Suomessa työvoimapula on kova, ja siellä sijaitsee myös huomattava osa suomalaisista ravintoloista. Pelkästään Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla on avin järjestelmään kirjattuna reilut 4 000 ravintolaa ja kahvilaa. Yle kävi koneellisesti läpi aluehallintoviraston tarkastuskertomukset. Suurin osa raportteihin kirjatuista toimintaohjeista ja kehotuksista jaoteltiin kymmeneen teemaan, jotka voivat pitää sisällään hyvin eritasoisia puutteita. Etelä-Suomen aluehallintovirasto puuttui vuosien 2016 ja 2017 raporttien perusteella ainakin yhteen epäkohtaan 1 270 eteläsuomalaisessa ravintolassa tai kahvilassa. Yhteensä toimintaohjeita ja kehotuksia jaettiin tarkastelujaksolla reilut 4 500. Etelä-Suomen aluehallintovirasto toimii Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen, Uudenmaan, Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan alueella. Valvonta perustuu esimerkiksi työterveyshuoltolakiin, työsopimuslakiin, työturvallisuuslakiin, työaikalakiin, yhdenvertaisuuslakiin ja ulkomaalaislakiin.

Satunnaistarkastuksia tehdään Etelä-Suomen aluehallintoviraston alueella ylitarkastaja Riku Rajamäen mukaan vuosittain satoihin ravintoloihin.

Oman lisänsä vähäiseen tarkastusten läpäisyprosenttiin tuo se, että suurin osa ravintoloihin ja kahviloihin kohdistetusta työsuojeluvalvonnasta tehdään ennalta ilmoittamatta. Työnantaja ei ole aina paikalla, ja työnantajan edustaja ei välttämättä aina löydä tarvittavia asiakirjoja.

Suurin osa ravintoloitsijoista haluaa hoitaa työnantajavelvoitteensa kuntoon. Tästä kertoo se, että suurin osa puutteista korjataan välittömästi sen jälkeen, kun tarkastaja on niistä huomauttanut.

Kaikki Ylen haastattelemat yrittäjät pitävät työntekijän hyvinvointia tärkeänä ja kertovat pitävänsä aluehallintoviraston tarkastuksia hyvänä tapana päivittää omien tietojensa ajantasaisuus.

Matkailu- ja Ravintolapalvelujen toimitusjohtaja Timo Lappi näkee, että alan lukuisia puutteita selittävät yritysten pieni koko, alan yrittäjien suuri vaihtuvuus sekä yrittäjien epärealistiset odotukset.

– Moni yrittäjä, joka tulee toiselta toimialalta, ei tiedä miten raskaat kustannukset tällä toimialalla on. Kun rahat loppuvat, ne loppuvat, ja siinä varmasti esimerkiksi tämmöinen palkanmaksu viivästyy, sanoo Lappi.

Noin 20–30 prosenttia ravintola-alan yrityksistä kuuluu MaRaan. Liiton mukaan sen jäsenyrityksissä on yli 80 prosenttia alan liikevaihdosta.

Lisätty 3.4.2018 kello 11.30 MaRaan kuuluvien yritysten liikevaihdon osuus.

_Korjaus 3.4.2018 klo 15.58: Aamun kello 7 ja 8 radiouutislähetyksessä todettiin tämän jutun yhteydessä virheellisesti, että valtaosa ravintoloista maksoi työntekijöille liian pientä palkkaa. Valtaosassa tutkituista ravintoloista oli erilaisia työsopimus- tai työympäristöongelmia, mutta valtaosalla ei ollut palkkaukseen liittyviä rikkeitä.

_

Lue myös:

Työntekijä asui ravintolassa ja puursi ruokapalkalla – Tarkastaja vieraili yhdessä ravintolassa 9 kertaa ja joka kerta löytyi huomautettavaa

Hanki kunnon tuoli ja käytä kuulakärkikynää – Yrittäjä, tarkista, että ainakin nämä asiat ovat kunnossa, jos haluat välttyä tarkastajan syyniltä