Ruotsi vahvistaa Tukholman ja Göteborgin puolustusta – uusia taisteluosastoja perustetaan

Puolustusministeri Peter Hultqvist pitää keskeisen tärkeänä pääkaupungin ja Pohjoismaiden suurimman sataman suojaamista uusin joukoin.

Ruotsi etenee yhä kauemmas 1990- ja 2000-luvun maailmasta, jolloin maanpuolustusta ajettiin alas ja asevoimien päätehtäväksi annettiin osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan. Pääministeri Stefan Löfvenin sosiaalidemokraattinen hallitus valmistelee uutta linjausta, joka terästää valtakunnan puolustusta ulkoisia sotilaallisia uhkia vastaan.

Puolustusvoimien uusi kehittämisohjelma vuosille 2021–2025 tulee valtiopäivien käsittelyyn ensi syksynä. Puolustusministeri Peter Hultqvist avasi ohjelman sisältöä Sälenin turvallisuuspoliittisessa konferenssissa maanantaina.

– Mälarin laakson ja Göteborgin puolustusta pitää vahvistaa. Keskeistä on pääkaupunkiseudun ja Pohjolan suurimman sataman puolustaminen. Se merkitsee amfibiorykmentin perustamista Göteborgiin suunnittelukauden aikana, lentolaivueen sijoittamista Uppsalaan ja taisteluosaston perustamista Mälarin laaksoon, Hultqvist sanoi perinteisessä Folk och Försvar -konferenssissa päivälehti Dagens Nyheterin mukaan.

Amfibiorykmentti on merivoimien joukko-osasto, joka kykenee maihinnousuoperaatioihin. Vastaava joukko-osasto Suomessa on rannikkotaisteluihin erikoistunut merivoimien Rannikkoprikaati Upinniemessä. Ruotsalaisen amfibiorykmentin varsinainen ”sisarjoukko” meillä Suomessa on Raaseporissa sijaitseva Nylands brigad eli Uudenmaan prikaati, joka ylläpitää valmiutta ja kouluttaa rannikkojääkärijoukkoja meripuolustuksen tarpeisiin.

Göteborgiin sijoitettavan amfibiorykmentin pitäisi olla toimintavalmiina vuonna 2025. Puolustusvoimien toinen amfibiorykmentti on sijoitettu Haningen varuskuntaan Tukholman saaristossa.

Ruotsin puolustusvoimien johto olisi omassa, puolustusministerille annetussa esityksessään halunnut säästää rahaa ja perustaa Mälarin laaksoon taisteluosaston vasta vuonna 2030. Hultqvistin linjaus kuitenkin merkitsee, että taisteluosasto perustetaan jo vuosikymmenen puoliväliin mennessä.

Taisteluosasto muodostetaan kahdesta kuninkaallisen henkivartiorykmentin Livgardetin pataljoonasta, jotka varustetaan panssariajoneuvoin ja vahvistetaan ilmatorjunta- ja tykistökomppanioin. Kummankin pataljoonan kriisiajan vahvuus on noin 800 sotilasta.

Syksyn puolustuspäätös pitää sisällään myös uuden, divisioonatason johtoportaan perustamisen maavoimiin. Sille alistetaan kaikki prikaatit. Arvidsjauriin sijoitettu jääkäripataljoona puolestaan vahvistetaan rykmentiksi ja Gotlannin puolustusta vahvistetaan entisestään. Gotlannin taisteluosaston vahvuudeksi kaavaillaan mekanisoitua pataljoonaa.

Parlamentaarinen puolustusvaliokunta on ehdottanut, että asevoimien sodan ajan vahvuutta nostettaisiin 60 000:sta noin 90 000:een. Se merkitsisi vuosittain koulutettavien varusmiesten määrän nostamista 4 000:sta 8 000:een.

Sälenissä esiintynyt puolustusministeri Hultqvist kertoi Aftonbladetin haastattelussa tuntevansa entistä suurempaa huolta ydinaseista. Niihin liittyvä retoriikka on puolustusministerin mukaan koventunut, ja ydinaseet ovat mukana Venäjän asevoimien harjoituksissa Ruotsin lähialueilla. Esimerkkeinä Hultqvist mainitsi ydinasekelpoisen Kalibr-risteilyohjuksen laukaisun sukellusveneestä Venäjän pohjoisen laivaston tukikohdassa viime vuoden keväällä ja Grom 2019 -harjoituksen viime lokakuussa.

– Tältä näyttää meidän lähialueillamme. Ydinasein harjoitellaan ja ne katsotaan yhdeksi keinoksi kriisitilanteen hoitamisessa. Ydinaseiden käytöllä on tuhoisat seuraukset. Tämän vuoksi pidän tärkeänä sitä, että ydinaseretoriikasta päästäisiin eroon.

Grom (suom. ukkonen) on Venäjän asevoimien strategisten ydinasevoimien harjoitus, joka viime vuonna järjestettiin kaikilla viidellä sotilasalueella. Viime vuoden skenaariossa harjoitukseen sisältyi Venäjään kohdistunut ensi-isku ydinasein ja siihen vastaaminen.

Artikkelia tarkennettu klo 12.11: Lisätty tieto Nylands brigadista ruotsalaisen amfibiorykmentin suomalaisena ”sisarjoukkona”.