Virkamies voi joutua Kittilän kunnassa vaikeuksiin noudattaessaan kuntalakia ja toimiessaan virkavelvollisuuksiensa mukaisesti. Näin tapahtui hallintojohtaja Esa Mäkiselle.

Mäkinen toi viime maaliskuussa vt. kunnanjohtajana toimiessaan kunnanhallituksen esityslistalle kohutun Eilavaara-laskun. Mäkisellä ei ollut muuta mahdollisuutta.

Samalla kuntapäättäjien harjoittama kummallinen varjovalmistelu päätyi julkisuuteen ja keskusrikospoliisin tutkittavaksi.

Nyt hallintojohtajan tehtäviä ja toimivaltaa karsitaan.

Kittilän kunnanvaltuusto hyväksyi 24. elokuuta – useiden äänestysten jälkeen – uudistetun hallintosäännön, jonka mukaan kunnanhallitus voi jatkossa valita itselleen sihteerin, joka pitää kokouksessa pöytäkirjaa.

Tähän asti pöytäkirjaa on pitänyt hallintojohtaja.

Lisäksi kunnanhallitus päättää jatkossa siitä, kuka toimii kunnanjohtajan sijaisena ja ratkaisee asioita kunnanjohtajan ollessa poissa.

Tähän asti sijaisena on toiminut hallintojohtaja.

Hallintojohtajalla ei enää jatkossa ole niin sanottua otto-oikeutta kunnassa tehtyihin päätöksiin.

Hallintojohtaja ei siis voi tuoda kunnanhallituksen listalle oikaistavaksi päätöksiä, jotka ovat lainsäädännön näkökulmasta ilmeisen ongelmallisia tai suorastaan lainvastaisia.

Vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg on sanonut, että kyse on kuntapäättäjien luottamuspulasta Mäkistä kohtaan.

Hallintosääntöön tehtävät muutokset on käsiteltävä kunnan yhteistyöelimenä toimivassa yt-toimikunnassa. Esa Mäkinen toimii kyseisen toimikunnan esittelijänä ja sihteerinä.

Mäkinen jääväsi elokuun kokouksessa itsensä, koska hallintosäännön uudistamisessa kajottiin hänen tehtäviinsä ja toimivaltaansa.

Mäkisen jääviysilmoitus on karua luettavaa. Siinä hän kertoo, että vt. kunnanjohtaja Tornberg on perustellut hänelle hallintojohtajan asemaan tehtyjä muutoksia kuntapäättäjien epäluottamuksella.

Epäluottamus on aiheutunut Mäkisen toiminnasta Eilavaara-asiassa.

Mäkinen kirjoittaa Tornbergin todenneen, että kunnanhallituksen puheenjohtajakolmikko Timo Kurula (kesk), Aki Maunula (vas) ja Tarmo Salonen (ps) on sanonut näin Tornbergille.

Kolmikko osallistui työryhmään, joka valmisteli hallintosäännön uudistamista.

Ainakin kunnanhallituksen puheenjohtaja Kurula on epäiltynä Eilavaara-asiaa koskevassa keskusrikospoliisin tutkinnassa. Silti Kurula istui – jääväämättä itseään – yt-toimikunnassa käsittelemässä hallintosäännön muutoksia, joissa kajottiin Mäkisen asemaan.

Kunnanvaltuustossa hallintosääntöuudistus sai aikaan kipakkaa puhetta, josta käy ilmi, mitä kuntalain ja virkavelvollisuuden noudattamisesta Kittilässä voi seurata.

Kokouksen kulusta kertoi Kittilälehti 26. elokuuta.

Lehden mukaan valtuuston puheenjohtaja Inkeri Yritys (vas) vahvisti valtuustolle, että vt. kunnanjohtaja Tornberg oli kertonut hänellekin – Mäkisen ollessa läsnä – samat perustelut hallintojohtajan aseman muuttamiselle.

”Veljet vaativat”, Yritys summasi hänelle esitetyt perustelut valtuuston edessä.

Tornberg mainitsi Yrityksellekin kunnanhallituksen johtokolmikon olleen aloitteellinen hallintojohtajan tehtävien ja toimivallan muuttamisessa. Ja syynä oli Mäkisen menettely Eilavaara-laskun kanssa.

Edelleen Yritys kertoi, että Tornbergin mukaan Mäkisen tehtävien ja toimivallan muuttamisessa oli kyseessä ”poliittinen realiteetti”.

Kittilälehden mukaan Tornberg kertoi valtuuston edessä, että monet päättäjät ovat tuoneet Eilavaara-asian esille.

Kunnanhallituksen toinen varapuheenjohtaja Tarmo Salonen kiisti kuitenkin jyrkästi sanoneensa mitään tällaista.

”Pöyristyttävää tekstiä, minulla ei ole mitään koston tarvetta, vaadin anteeksipyyntöä ja selitystä Tornbergiltä ja Mäkiseltä. En ole sanonut näin Eilavaaran laskuasioista”, Kittilälehti siteerasi Salosen puheenvuoroa valtuustosalissa.

Valtuutettu Paula Nevalainen (vas), joka on pysytellyt valtuuston enemmistön ruodussa viimesyksyisestä kunnanjohtajan erottamispäätöksestä lähtien, arveli, että Mäkisen tapauksessa kyseessä on työpaikkakiusaaminen, ”kun suljetaan ulos ja otetaan työtehtäviä pois”.

”Kun suljetaan ulos” tarkoittaa, että jos Mäkinen ei enää jatkossa pidä kunnanhallituksen pöytäkirjaa, ei hän myöskään istu kunnanhallituksen kokouksissa.

Näin kunnanhallituksen ulkopuolelle siirretään keskeinen viranhaltija, joka on pyrkinyt palauttamaan kunnan päätöksentekoa lailliseksi ja hyvän hallinnon mukaiseksi.

Kuntalain 50 §:n mukaan kunnalla on oltava hallintosääntö, jossa annetaan määräykset kunnan hallinto- ja päätöksentekomenettelystä.

Aivan kaikki eivät niele kunnan nykyistä päätöksentekoa.

Kunnanhallituksen jäsen Hille Kuusisto (kok) on valittanut 10. syyskuuta hallintojohtajan asemaa koskevista muutoksista Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen. Hänen mielestään valtuusto on käyttänyt sille laissa suotua harkintavaltaansa epäasianmukaisin perustein, syyllistynyt harkintavallan väärinkäyttöön ja ylittänyt toimivaltansa.

Kyse on erittäin vakavasta epäilystä, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori Pekka Viljanen Turun yliopistosta. Hän muistuttaa, että kunnanvaltuustonkin vallankäytöllä on rajat, eikä se saa käyttää harkintavaltaansa mielivaltaisesti.

”Kunnanvaltuuston päätös voidaan hallinto-oikeudessa kumota muun muassa sillä perusteella, että valtuusto on ylittänyt toimivaltansa”, Viljanen sanoo.

”Jokainen ajatteleva ihminen ymmärtää, että virkamiehen tehtävien muuttaminen ’rangaistukseksi’ hänen lain mukaisesta menettelystään on harkintavallan väärinkäyttöä ja näin siis toimivallan ylittämistä.”

Jos harkintavaltaa on käytetty väärin ja se on jopa tahallista, seuraamukset saattavat olla myös rikosoikeudellisia. ”Voidaan joutua pohtimaan sitäkin, onko kyse mahdollisesti jopa virka-aseman väärinkäyttämisestä”, Viljanen sanoo.

Rikoslaissa kuvattua säännöstä virka-aseman väärinkäytöstä sovelletaan myös kunnallisiin luottamushenkilöihin.

”Pahoin pelkään, että poliisi joutuu tutkimaan Kittilän kunnan hallintosäännön muuttamista koskevan asian.”

Pekka Viljanen tunnetaan virkarikosten ja korruption kärkiasiantuntijana. Hän on perehtynyt Kittilän päätöksenteon asiakirjoihin Suomen Kuvalehden pyynnöstä kesästä 2014 lähtien.

Uuden hallintosäännön pitäisi tulla voimaan lokakuun alussa. Hille Kuusiston valitus tuo mutkia matkaan.

Valituksesta käy ilmi, että Esa Mäkistä ei ole kuultu toimenkuvaansa ja toimivaltaansa liittyvistä muutoksista. Laki kunnallisesta viranhaltijasta edellyttää, että viranhaltijaa tulee kuulla, mikäli hänen virantoimitusvelvollisuuttaan muutetaan.

Kuusisto toteaa lisäksi, että valtuuston päätös on syntynyt ”lainvastaisessa järjestyksessä”, koska asian käsittelyyn on osallistunut esteellisiä henkilöitä. Tällä hän tarkoittaa muun muassa Timo Kurulaa.

Kuusisto vaatii päätöksen kumoamista ja sille pikaista täytäntöönpanokieltoa.

Suomen Kuvalehti kysyi Tornbergilta perusteluja toimintaansa Esa Mäkisen asiassa: ”Miten kunnanjohtajana perustelette toimintaanne tässä asiassa?

Miksi ette ole katsonut aiheelliseksi puuttua tähän menettelyyn asian esittelijänä kunnanhallituksessa tai esimerkiksi jättämällä eriävää mielipidettä?”

Tornberg ei ole vastannut sähköpostitse lähetettyihin kysymyksiin.

Kittilän päätöksenteko näyttää ajautuvan – jos mahdollista – aina vain enemmän solmuun.

Tosin vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg sanoi hiljattain keskustan pää-äänenkannattajan Suomenmaan haastattelussa, että ”päätöksenteossa on ollut ongelmia, mutta tällä hetkellä ollaan lähes normaalitilassa”.

”Hämmästyttävä näkemys normaaliudesta”, professori Pekka Viljanen hymähtää.

Tornberg on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Kunnanjohtajana hänen pitäisi puuttua esityksiin ja päätöksiin, jotka ovat ilmeisen ongelmallisia.

Tutkittavaa Kittilässä riittää. Sekä Pohjois-Suomen hallinto-oikeudella että keskusrikospoliisilla.

Hallinto-oikeus ottaa aikanaan kantaa – useiden muiden Kittilän päätöksentekoa koskevien valitusten lisäksi – Hille Kuusiston valitukseen.

Keskusrikospoliisi tutkii nyt kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön Oy Levi Ski Resort Ltd:n hankintasotkuja, kuntapäättäjien toimia tässä tapahtumavyyhdissä, kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottamista sekä Eilavaara-laskuun liittyvää asiakokonaisuutta.