Maakuntavaalit on tarkoitus pitää jo lokakuussa, vaikka eduskunta ei ole vielä saanut maakunta- ja sote-lakeja valmiiksi.

Liian lyhyt aika lakien voimaantulon ja vaalipäivän välillä on monesta syystä ongelmallinen, mutta erityisen hankala tilanne on niille ehdokkaille, jotka aikovat osallistua vaaleihin eduskuntapuolueiden ulkopuolelta.

Järvenpää Plus -kansanliikkeen puheenjohtaja Katja Repo on huolissaan siitä, että sitoutumattomien mahdollisuus osallistua maakuntavaaleihin on tehty hyvin vaikeaksi.

– Ei tämä ainakaan edistä yhteiskunnan moniäänisyyttä. Käytännössä vain puolueet tulevat pärjäämään, jolloin meillä muilla ei ole kauheasti vaihtoehtoja, Repo sanoo.

Aika loppuu kesken

Keskeisiä ongelmia on kaksi. Tällä kertaa aikaa on normaalia vähemmän sekä valitsijayhdistyksen perustamiseen että vaalityöhön tarvittavan rahoituksen keräämiseen.

Valitsijayhdistyksen kautta ehdolle asettuvan on kerättävä ensin ehdokkuuteen oikeuttava määrä kannattajakortteja. Oikeusministeriö on ehdottanut maakuntavaaleihin osallistumiseen oikeuttavaksi rajaksi viittäkymmentä kannattajaa, mutta vaadittava lukumäärä varmistuu vasta, kun lakipykälät ovat valmiita.

Mikään ei periaatteessa estä nimien keräämistä jo nyt, mutta oikeusministeriö suosittelee valitsijayhdistyksiä ryhtymään nimien keräystyöhön vasta, kun vaaleja koskevat lait ovat astuneet voimaan.

Toinen ongelma koskee rahoituksen keräämistä. Se haittaa valitsijayhdistysten ehdokkaiden lisäksi monia eduskunnan ulkopuolisia pienpuolueita.

Ennen vaaleja ehdokkailla on tavallisesti mahdollisuus kampanjoida ja kerätä rahaa puoli vuotta ennen vaaleja. Maakuntavaalien kampanja-aika tulee jäämään nykyisellä aikataululla vain neljään kuukauteen, Järvenpää Plus -liikkeen Repo sanoo.

– Kampanja-aika voi alkaa vasta, kun lait tulevat voimaan. Käytännössä se tarkoittaisi heinä-elokuuta, jolloin rahoituksen keräämiseen ei ole mitään mahdollisuuksia.

Suurten puolueiden vaalityön rahoitus ei ole samalla tavalla riippuvainen kampanja-ajasta. Niillä on tavallisesti voimassaolevat rahankeräysluvat, jolloin rahoitusta on mahdollista kerätä myös vaalikauden ulkopuolella.

"Tilanne pienpuolueiden ja eduskuntapuolueiden välillä on vääristynyt"

Liberaalipuolue sai viime kuntavaaleissa ensimmäiset valtuutetut kunnanvaltuustoihin, ja se aikoo osallistua myös maakuntavaaleihin.

Puolueella ei ole voimassaolevaa rahankeräyslupaa, joten myös sen pitää odottaa lakien voimaanastumista ennen kuin rahoituksen kerääminen voidaan aloittaa.

Liberaalipuolueen puoluesihteeri Tuomas Tiainen sanoo, että tilanne pienpuolueiden ja eduskuntapuolueiden välillä on vääristynyt.

– Meillä on huolena, että näin pikaisella aikataululla järjestettävissä maakuntavaaleissa demokraattiset periaatteet eivät toteudu. Tämä pätee sekä ehdokasasetteluun että siihen, että äänestäjillä ei ole riittävästi aikaa perehtyä näihin asioihin.

Liberaalipuolue on tehnyt maakuntavaalien aikatauluun liittyvistä ongelmista kantelun oikeuskanslerille. Samasta aiheesta oikeuskanslerinvirastoon on saapunut yhteensä kaksi kantelua, jotka pyritään oikeuskanslerinviraston mukaan ratkaisemaan toukokuun aikana.

– Erityisesti tästä kärsivät sitoutumattomat valitsijayhdistykset. Hallituspuolueilla on myös tietenkin parempaa tietoa lain läpimenosta ja sisällöstä. Eihän se ole millään tavalla oikein, että muutaman kuukauden varoitusajalla voidaan tempaista vaalit, Tiainen sanoo.

Suurilla puolueilla vaalityö on jo täydessä vauhdissa. Keskustan puoluetoimistolta kerrotaan, että ehdokkaita on jo yli tuhat, kun täysi lista tarkoittaisi vajaata 1 800 ehdokasta. SDP:n listoilla ehdokkaita arvioidaan olevan noin 800.

Vaalipäällikkö toivoo vakavaa keskustelua kansalaisten oikeuksista

Oikeusministeriön vaalipäällikkö Arto Jääskeläinen ymmärtää sitoutumattomien ja pienpuolueiden näkökantoja.

– Tämä poikkeuksellisen tiukka aikataulu, mikä maakuntavaaleissa ilmeisesti on tulossa, niin eihän se ongelmaton ole. Ymmärrän näitä huolia kyllä. Ne liittyvät yleisesti ottaen vaalien osallistumisoikeuksien käytännön toteutumiseen.

Hallitus linjasi viime kesänä, että lakikokonaisuus on tarkoitus saada eduskunnasta läpi toukokuun loppuun mennessä. Aikataulu ei kuitenkaan pidä. Viimeisin tieto valiokunnista on, että sote-lakien käsittely uhkaa venyä heinäkuulle.

Jääskeläisen mukaan teknisiä mahdollisuuksia vaalien nopeampaakin järjestämiseen on, mutta tiukka aikataulu herättää kysymyksen kansalaisten oikeuksien toteutumisesta.

Valitsijayhdistykset tarvitsevat aikaa tarvittavan kannatuksen keräämiseen, puolueiden sisäinen ehdokasasettelu ei tapahdu hetkessä ja äänestäjille pitää tiedottaa, mistä vaaleissa ylipäätään on kyse.

– Toivon, että vakavaa keskustelua käydään siitä, toteutuvatko kansalaisten vaali- ja osallistumisoikeudet, jotka on perustuslaissa säädetty. Toteutuvatko ne käytännössä tällaisella tiukalla aikataululla?

Hallituspuolueissa pohditaan maakuntavaalien lykkäämistä

Hallituksen edellisen esityksen mukaan maakuntavaalit oli tarkoitus järjestää jo presidentinvaalien yhteydessä tammikuussa. Sote-lakien törmääminen perustuslakiin sotki kuitenkin aikataulut.

Aikataulujen venyminen on saanut myös hallituspuolueiden edustajat pohtimaan maakuntavaalien siirtoa.

Sinisten puoluesihteeri Matti Torvinen on ehdottanut maakuntavaalien siirtoa kevääseen 2019 eduskunta- ja eurovaalien yhteyteen. Myös kokoomuksen kansanedustaja Timo Heinonen on toivonut maakuntavaalien lykkäämistä.

Euroopan neuvoston suosituksen mukaan vaalien keskeisen lainsäädännön tulisi olla valmiina vuotta ennen vaaleja.

Katso myös:

Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä