Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) ja Wille Rydman (kok.). Valiokunta vaatii muutoksia hallituksen kaavailemiin uusiin tiedustelulakeihin.

Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) ja Wille Rydman (kok.). Valiokunta vaatii muutoksia hallituksen kaavailemiin uusiin tiedustelulakeihin. Markku Ulander / Lehtikuva

Perustuslakivaliokunnan lausuntojen mukaan tiedustelulait voidaan säätää vielä tämän hallituskauden aikana.

Perustuslakivaliokunta sai tänään valmiiksi lausuntonsa siviili- ja sotilastiedustelulaeista. Valiokunta kiinnitti huomionsa useisiin ongelmakohtiin, jotka vaativat vielä korjauksia, mutta valiokunnan arvion mukaan lait voidaan säätää vielä tämän hallituskauden aikana.

Valiokunnan mukaan tiedustelulait edellyttävät, että samalla turvataan tiedustelun tehokas valvonta. Valiokunnan mukaan viranomaisille ei voi ilman tehokasta valvontaa antaa niin paljon valtaa puuttua perusoikeuksiin kuin hallituksen esityksessä ehdotetaan.

Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että lait tiedusteluvaltuutetusta ja tiedusteluvalvontavaliokunnasta on hyväksyttävä eduskunnassa ennen kuin tiedustelulait voidaan hyväksyä. Molemmat lait ovat perustuslakivaliokunnan käsiteltävänä. Mietintöjen on puheenjohtaja Annika Lapintien (vas.) mukaan tarkoitus valmistua marraskuun loppuun mennessä.

Kun mietinnöt ovat valmistuneet, laeista voidaan äänestää eduskunnan täysistunnossa.

Valiokunta vaatii massavalvonnan kieltoa

Valiokunnan mukaan tiedustelulakeihin on lisättävä esimerkiksi niin kutsuttua massavalvontaa koskeva kielto. Massavalvonnalla tarkoitetaan yleistä, kohdentamatonta ja kaikenkattavaa tietoliikenteen seurantaa.

Lisäksi velvollisuutta ilmoittaa tietoliikennetiedustelusta on laajennettava myös viestin tunnistamistietojen käsittelyyn.

Viestin tunnistamistiedoilla tarkoitetaan tietoa esimerkiksi siitä, millä verkkosivuilla tiedustelun kohde on vieraillut tai kenelle tämä on lähettänyt viestejä. Myös näiden tietojen selvittämisestä on valiokunnan mukaan ilmoitettava tiedustelun kohteelle. Hallituksen esityksen mukaan ilmoitusvelvollisuus koski vain tilanteita, joissa selvitettäisiin viestin sisältöä.

Valiokunta vaatii myös, että tiedustelutoimintaa valvovalla valtuutetulla tulisi olla laajemmat oikeudet kuin hallituksen esityksessä.

Uuden tiedusteluvaltuutetun oikeudet lisääntyisivät perustuslakivaliokunnan vaatimusten mukaisesti niin, että tiedusteluvaltuutetulla olisi puheoikeus tuomioistuimessa, kun tiedustelutoimien käytöstä päätetään. Hallituksen esityksen mukaan tiedusteluvaltuutetulla olisi vain läsnäolo-oikeus.

Perustuslakivaliokunnan vaatimuksiin kuuluu myös tiedustelutoimivaltuuksien käytön välttämättömyyden kirjaaminen tiedustelulakeihin. Sillä valiokunta haluaa varmistaa, että järeimpiin tiedustelukeinoihin ei turvauduta liian matalalla kynnyksellä.

– Välttämättömyyden kirjaaminen tarkoittaa sitä, että peilataan, onko olemassa muita keinoja, jotka rajoittavat vähemmän kansalaisten perusoikeuksia, valiokunnan puheenjohtaja Lapintie sanoo.

Hallintovaliokunta vastaa siviilitiedustelulaista tehtävästä mietinnöstä. Sotilastiedustelulain mietintö taas on puolustusvaliokunnan vastuulla.

Aiemmin syksyllä eduskunnassa äänestettiin perustuslain muuttamisesta kiireellisenä, jotta tiedustelulait saataisiin voimaan tämän hallituskauden aikana.