Saksassa tuli vuodenvaihteessa lopullisesti voimaan poikkeuksellisen tiukka laki, jolla yritetään suitsia sosiaalisessa mediassa leviäviä valheita ja vihapuhetta.

NetzDG-nimellä kulkeva laki (siirryt toiseen palveluun) velvoittaa suuret Twitterin ja Facebookin kaltaiset somejätit sakon uhalla poistamaan vihapuheeksi tulkittavat viestit. Selkeästi lainvastainen sisältö on poistettava pääsääntöisesti 24 tunnin sisällä ilmoituksen saamisesta.

Enimmillään yhtiöitä uhkaa muuten 50 miljoonan euron sakko. Laki koskee yhtiöitä, joilla on Saksassa yli kaksi miljoonaa käyttäjää.

Saksan laki on osoittautunut erittäin kiistellyksi.

Heti tammikuun alussa oikeistopopulistisen Vaihtoehto Saksalle -puolueen (AfD) kansanedustaja Beatrix von Storch blokattiin Twitterissä, kun hän oli suuttunut Kölnin poliisin arabiankielisestä uudenvuodentoivotuksesta Twitterissä.

Von Storch kysyi vastaustwiitissään, haluaako Kölnin poliisi "rauhoitella barbaarisia ja joukkoraiskaavia muslimimieslaumoja". Kaksi vuotta sitten Kölnin uudenvuodenjuhlinnassa häirittiin seksuaalisesti ainakin satoja naisia. Epäillyt ovat pääosin maahanmuuttajataustaisia.

Pian von Storchin blokkaamisen jälkeen Twitter blokkasi (siirryt toiseen palveluun)saksalaisen satiirilehti Titanicin sen twiitattua samasta aiheesta.

Journalistiliitto vaatii lain kumoamista

Saksassa erityisesti satiirilehden blokkaamisesta on noussut myrsky. Saksassa kysytään, uhkaako laki jo sananvapautta. Saksan journalistiliitto on vaatinut (siirryt toiseen palveluun)lain kumoamista.

Saksassa pohditaan, että antaako uusi laki itse asiassa isoille mediayhtiöille aiempaa enemmän valtaa vaikuttaa yhteiskunnalliseen keskusteluun. Saksan malli ulkoistaa nyt tulkinnat sananvapaudesta ja valeuutisista oikeusistuimilta suurille someyhtiöille.

– Se on todella ongelmallista, sillä se siirtää vallan lopulta Kaliforniaan, sanoo Tampereen yliopiston journalistiikan vierailijaprofessori Jussi Pullinen.

Pullinen on seurannut pitkään sosiaalisen median yhtiöiden toimintaa ja säätelyä eri maissa.

Ongelma on avoimuuden puute

Saksassa laki uhkaa someyhtiöitä sakoilla, jos laitonta sisältöä ei poisteta. Laki saattaa siten ohjata firmoja tulkitsemaan sitä tiukimmalla mahdollisella tavalla.

Ongelmana on avoimuuden puute. Facebook tai Twitter eivät tällä hetkellä perustele läpinäkyvästi toimintaansa. Saksassa on vielä epäselvää, onko joitakin tilejä blokattu uuden lain vuoksi vai somealustojen omien käyttöehtojen rikkomisen vuoksi.

Yhdysvalloissa sosiaalisen median avoimuutta yritetään lisätä lakihankkeella, joka velvoittaisi yhtiöt avaamaan poliittisten nettimainosten taustoja. Honest Ads Act -nimellä kulkeva esityksen taustalla on Venäjän vaikuttaminen vaaleissa sosiaalisen median avulla.

Huolena ulkomainen vaikuttaminen ja valheiden leviäminen

Ei ole sattumaa, että ympäri länsimaita yritetään samanaikaisesti suitsia sosiaalisen median haitallista sisältöä. Pullisen mukaan sosiaalisen median kurinpalautukseen on useita syitä.

Eri maissa on havahduttu – erityisesti venäläisten – ulkoiseen vaikuttamiseen, väärän tiedon leviämiseen ja suoranaiseen rikolliseen toimintaan sosiaalissa mediassa. Moni maa jakaa pelon yhteiskuntarauhan horjumisesta.

Suitsimisintoon vaikuttaa Pullisen mukaan lisäksi isojen some-yhtiöiden harjoittama verosuunnittelu, joka vaikuttaa eri maiden verokertymään ja talouteen.

Samaan aikaan länsimaissa, myös Saksassa, on vahvistunut oikeistopopulismi, joka ammentaa voimaa sosiaalisesta medista. Pullisen mukaan olisi kuitenkin huolestuttavaa, jos somea rajoittavia lakeja säädettäisiin uusien poliittisten puolueiden hillitsemiseksi.

– Pitää olla tarkkana, ettei somea suitsita sen takia, koska politiikassa on muutoksia, hän sanoo.

Jos Ranskan ja Saksan kaltaisissa maissa säädetään tällaisia lakeja, on paljon vaikeampi arvostella Turkkia tai Venäjää vastaavista laista. Journalistiikan vierailijaprofessori Jussi Pullinen

Ranska haluaa suitsia valeuutisia

Saksan länsinaapurissa Ranskassa on suunnitteilla laki, jolla yritetään saada internetin valeuutiset kuriin.

Presidentti Emmanuel Macronin mukaan kehitteillä oleva lainsäädäntö antaisi tuomareille mahdollisuuden vaatia valeuutisia levittävien tilien ja sivustojen sulkemista. Macron kertoi suunnitelmasta toimittajille pitämässään uudenvuodenpuheessa (siirryt toiseen palveluun).

Ranskan presidentin esittelemän idean tekee Pullisen mukaan ongelmalliseksi valeuutisten määritelmä. Asiantuntijoillekin on usein vaikea erottaa, mitkä jutut ovat valeuutisia, mitkä tahallista kärjistämistä ja mikä vain huonoa journalismia.

Pelkona on oikeusistuinten muuttuminen totuuskomissioksi.

Pullinen näkee mahdollisia ongelmia siinä, että länsimaat luovat sananvapautta mahdollisesti rajoittavaa lainsäädäntöä.

– Jos Ranskan ja Saksan kaltaisissa maissa säädetään tällaisia lakeja, on paljon vaikeampi arvostella Turkkia tai Venäjää vastaavista laista, Pullinen sanoo.

Italia vahvistaa sosiaalisen median lukutaitoa

Euroopan unionin oikeuskomissaari Věra Jourová sanoi syksyllä brittilehti Guardianille (siirryt toiseen palveluun), ettei hän ainakaan toistaiseksi aio ajaa EU:hun Saksan mallin mukaista lainsäädäntöä. Tšekkikomissaari viittasi sananvapauden tärkeyteen ja omaan kokemukseensa rautaesiripun itäpuolelta, jossa sananvapautta ei ollut.

EU on sen sijaan sopinut somejättien kanssa toimintasuunnitelman, jolla yritetään suitsia valeuutisia ja vihapuhetta. EU seuraa sitä, miten yhtiöt noudattavat toimintasuunnitelmaa.

Pullinen nostaa esiin toisen tavan vähentää valeuutisten valtaa ja torjua vaikutusyrityksiä: sosiaalisen median lukutaidon vahvistaminen.

Esimerkiksi Italiassa sosiaalisen median yhtiöt, kuten Facebook, ovat mukana valtiollisessa ohjelmassa, jossa koululaisia opetetaan tunnistamaan valeuutiset ja salaliittoteoriat.

Suomessa esimerkiksi suojelupoliisi Supo on todennut (siirryt toiseen palveluun), että kansan korkea koulutustaso on vähentänyt informaatiovaikuttamisen tehoa.