Rautatiehankkeet ovat olleet tällä viikolla otsikoissa Suomessa, kun hallitus ilmaisi budjettiehdotuksessa haluavansa edistää nopeita yhteyksiä Helsingistä Tampereelle ja Turkuun.

Turun tunnin juna on ollut esillä hyvän aikaa, nyt hallitus nosti selvästi esille tavoitteen saada alle tunnin kestävä yhteys Helsingistä Tampereelle.

Talvella Tampere ja Helsinki vaativat Helsingistä Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kohti Tamperetta menevän lentoradan edistämistä nopeasti. Varsinais-Suomessa heräsi tuolloin huolta, missä järjestyksessä hankkeet etenevät.

Helsingin ja Tampereen väliä reissaavien ei kannata pidätellä hengitystään nopeaa yhteyttä odotellessa. Hallitus kirjasi, kuinka alle tunnissa taittuvaa yhteyttä tulee pitää pääradan peruskorjauksen suunnittelun yhteydessä lähtökohtana.

Ruotsi on edennyt suurten kaupunkien välisissä nopeiden ratojen hankkeissaan Suomea määrätietoisemmin askelin.

Maa on käynnistämässä Tukholmasta lounaaseen vievän Järna–Linköping-rataosuuden rakentamista. Se on osa Tukholmasta ja Malmöön ja Göteborgiin vieviä nopeita junaratoja. Uutuusosuuden huippunopeudeksi tulee 320 kilometriä tunnissa.

Taannoin Ruotsilla oli EU-tukikelpoisia raidehankkeita 17 miljardilla eurolla, kun samaan aikaan Suomella oli miljardilla eurolla. Paavo Syrjö, Infra ry

Pitkän tähtäimen suunnittelua

Ruotsi edistää hankkeitaan 12-vuotisilla suunnitteluohjelmilla. Tästä vuodesta alkavalle ja vuoteen 2029 asti yltävälle kaudelle on varattu 700 miljardin kruunun (67 miljardin euron) rahoitus teiden ja ratojen kunnossapitoon ja uusiin hankkeisiin.

INFRA ry:n toimitusjohtaja Paavo Syrjö katsoo Ruotsin hyötyvän suunnittelunsa pitkäjänteisyydestä.

– Ruotsissa on tehty nyt kolmannen kerran 12-vuotinen pitkän tähtäimen suunnitelma. Siinä laitetaan hankkeet listalle ja myös se, miten ne rahoitetaan. Tämä on selvästi erilainen tapa, mitä Suomessa on tehty tähän asti, Syrjö toteaa.

Suomen politiikkaa liikennehankkeissa hän kuvailee enemmän poukkoilevaksi hallituskausien mukaan. Ruotsissa puolueet ovat laajasti sitoutuneet 12-vuotiseen ohjelmaan.

Ruotsilla EU-rahaa haussa moninkertaisesti Suomeen verrattuna

Ruotsi rahoittaa suuret hankkeensa suurelta osin valtion budjetista. Pieni osuus tulee Tukholmassa ja Göteborgissa kerättävistä ruuhkamaksuista, ratamaksuista ja alueiden yhteistyörahoista.

Syrjö kuvailee Ruotsin olleen EU-rahoituksen haussa Suomea nokkelampi. Kun Ruotsilla on esittää EU:lle pitkän tähtäimen suunnitelmia ja he tietävät, mitä tulevat rakentamaan, pystyy EU-rahoitusta hakemaan eri tavalla mitä Suomi on pystynyt.

– Taannoin Ruotsilla oli EU-tukikelpoisia raidehankkeita 17 miljardilla eurolla, kun samaan aikaan Suomella oli miljardilla eurolla. Heillä oli siis 17-kertainen määrä, mihin oli edes mahdollista rahoitusta hakea, Syrjö kertoo.

EU:n seuraava rahoituskausi alkaa vuonna 2021. WSP:llä johtajana työskentelevä professori Jorma Mäntynen muistutti aiemmin tällä viikolla Ylen haastattelussa Suomea kiirehtimään hankkeitaan, jotta EU-rahoitus ei mene ohitse.

Asuntoja raideyhteyksien varrelle

Syrjö arvelee Ruotsin haluavan satsata nopeisiin junayhteyksiin ympäristötavoitteita lunastaakseen ja tavoitellakseen yhteiskunnan hiilineutraaliutta. Samalla työssäkäyntialueet kasvavat.

– Tarkoitus on myös että tulevaisuudessa junat kulkevat Ruotsissa tarkasti aikataulun mukaisesti, mikä ei ole ollut itsestäänselvyys sielläkään.

Ruotsin hallitus listaa tavoitteiksi myös saada lentomatkustajia siirtymään raideliikenteeseen. Joukkoliikenteeseen satsataan muutoinkin, jotta uusien asuinalueiden rakentaminen etenisi.

– Nopeiden joukkoliikenneyhteyksien varteen halutaan kaavoittaa asuntoja. Satsaus raideliikenteeseen tulee yksityisinä investointeina ja niistä syntyvinä verotuloina takaisin, Syrjö katsoo.

Rautatiekiskot Ruotsissa. Henrik Isaksson / AOP

Rautatieyhtiöllä suuria kasvutavoitteita

Ruotsissa valtion rautatieyhtiö SJ valmistautuu hyödyntämään tulevia ratayhteyksiä, jotka mahdollistavat junavuorojen lisäämisen. Kokonaisuudessaan nopeiden ratojen Tukholmasta Göteborgiin ja Malmöön arvioidaan valmistuvan 2030-luvulla.

SJ:n varatoimitusjohtaja Caroline Åstrand kuvaili kansainvälisen rautatiealan lehden (siirryt toiseen palveluun) haastattelussa yhtiön aikovan lisätä tarjontaansa kaikilla pääreiteillään.

Kun ratatöitä valmistuu ja yhtiö saa uutta kalustoa, lähivuosien suunnitelmissa on ryhtyä liikennöimään Tukholmasta Osloon jopa kahdeksalla vuorolla päivässä. SJ aikoo lisätä vuorojaan myös Tukholman ja Kööpenhaminan välille. Molemmilla väleillä matkustajia tavoitellaan lentoliikenteestä.

Rautatieyhtiöllä on menossa satojen miljoonien eurojen arvoinen investointiohjelma, jossa se uudistaa täysin nopeiden X2000-juniensa sisätilat ja myös tekniikan monelta osin. Junien paikkamäärä kasvaa uudistuksessa. SJ:llä on käynnissä tarjouskilpailu kolmenkymmenen uuden, nopean junan hankinnasta.

Aiempia uutisia rautatieliikenteestä

Sata huippunopeaa junaa, hintalappu yli 2,5 miljardia euroa – Ranskan rautatieyhtiö tekee jättihankinnan

Suomen raiteille halutaan isompia ja painavampia vaunuja – satamapomo: "Venäjällä puhutaan jopa 28-tonnisista akselipainoista"

Ei vielä alle viiden tunnin junamatkaa – Helsinki–Oulu-väli on VR:lle haasteellinen

Jatkopala Tallinnan-risteilyysi: junalla kolmen maan halki neljässä tunnissa