Kesä kuluu monella tien päällä. Auton ikkunasta vilahtaa tietyömaiden kuuma asfalttihöyry.

Nämä ja monet muut asiat eivät onnistu ilman öljyä.

Öljyä käytetään kesäliikenteessä entistä enemmän. Talouden pyöriessä kierroksilla ihmiset liikkuvat enemmän. Tämä näkyi jo viime vuonna, kun liikkeellä oli autoja enemmän kuin vuosiin.

Selkeä muutos liikkumisessa tarkoittaa lisäksi kasvua ilmastonmuutosta aiheuttavissa kasvihuonekaasuissa.

Liikkumisen yleistyminen on ollut näkyvissä niin Suomessa kuin kaikkialla länsimaissa. Myös Kiinan ja Intian kaltaisissa kehittyvissä maissa halutaan samaan vauhtiin mukaan.

Liikenteen kasvihuonepäästöt ovat jo neljännes koko Euroopan unionin päästöistä. Maalta, meriltä ja ilmasta tupruavat päästöt ovat vuosia jatkuneen reippaan kasvun takia jo suurin unionin päästölähde.

Tilanne on samankaltainen myös Suomessa. Meillä on lisätty kymmenkunta vuotta uusiutuvien raaka-aineiden osuutta bensiiniin ja dieseliin, mutta päästöt eivät ole laskeneet (siirryt toiseen palveluun).

Ennätys paukkuu liikenteen päästöissä

Jos vanhat merkit pitävät paikkansa, kaikkien aikojen suomenennätys liikenteen hiilidioksidipäästöissä on jo rikottu. Sitä ennakoivat jo viime vuoden alustavat tiedot liikenteen kasvusta ja päästöistä.

Kasvun syy on selvä: ihmiset haluavat liikkua mahdollisimman nopeasti. Menopelit kuluttavat jonkin verran vähemmän polttoainetta kuin ennen, mutta kulutetut kilometrit ratkaisevat öljyn kulutuksen.

Eniten päästöt kasvavat tavarakuljetuksissa, myös Suomessa. Lentokoneiden ja laivojen päästöt eivät kuitenkaan jää juurikaan jälkeen maantieliikenteestä. Suomi on lähes ainoita unionin maita, jossa liikenteen päästöt ovat pysyneet (siirryt toiseen palveluun) samalla tasolla. Espanjan yli 50 prosentin kasvu vuodesta 1990 on ihan normaalia unionissa.

Liikkuminen syö koko ajan muilla tavoilla saavutettuja päästövähennyksiä. Kun päästöjä pitää vähentää unionissa ensi alkuun viidennes vuoteen 2020 mennessä, liikenteen kehitystä paikataan tiukentamalla muun muassa asumisen normeja ja päästökaupan vaatimuksia.

Öljyn kulutuksessa rikotaan haamuraja

Liikenteen kasvu näkyy myös öljyn kulutuksessa. Noin puolet öljyn käytöstä palaa, kun maijat ja matit sekä heidän tavaransa liikkuvat. Kansainvälisen energiajärjestö IEA:n arvion mukaan kulutus kasvaa myös jatkossa eniten liikenteessä.

Maailman öljyn kulutus on kasvanut ennätyksellisiin lukemiin. Eniten kulutusta on Suomen kaltaisissa maissa.

Öljyn kulutus henkilöä kohden maailmassa

Naapurimaa Ruotsi röyhistelee (siirryt toiseen palveluun) sillä, että se on onnistunut kasvattamaan talouttaan, samalla päästöjä vähentämällä. Mutta Ruotsi on harvinainen poikkeus niin sanotussa talouden ja päästöjen irtikytkennässä.

Ruotsilla on palvelutaloutta, vesivoimaa ja yhä enemmän tuulivoimaa. Silti maassa ollaan kaukana kymmenkunta vuotta sitten annetusta lupauksesta (siirryt toiseen palveluun) puolittaa öljynkulutus. Sen pitäisi tapahtua vuoteen 2020 mennessä.

Öljyn kulutus on edelleen kuin paita ja peppu talouskasvun kanssa. Vuoden 2008 finanssikriisin jälkeiset nollakasvun vuodet ovat nyt Suomessa takanapäin ja öljyn kulutus kasvaa monen vuoden tauon jälkeen myös meillä. Kiinassa taas talous otti tiikerinhypyn ja öljyn kulutus pomppasi, kun iso osa länsimaiden tuotantoa siirtyi sinne reilu kymmenen vuotta sitten.

Öljyn kulutuksessa rikotaan (siirryt toiseen palveluun) hyvin todennäköisesti haamurajana pidetty 100 miljoonan barrelin eli öljytynnyrin kulutus päivässä. Meillä ja muualla länsimaissa liikutaan eniten, mutta sama kehitys on näkyvissä myös Kiinassa ja Intiassa.

Öljyn kokonaiskulutus maailmassa

Öljyn kokonaiskulutus maittain

Maailma on kirjaimellisesti liikkeessä, eikä edes öljyn kallistuminen (siirryt toiseen palveluun) hidasta sanottavasti kulutusvauhtia.

Öljyn kulutuksessa koko ajan tasaista kasvua

Öljyn kulutus on ollut kasvussa jo pitkään.

Kymmenen vuotta sitten päiväkulutus oli alle 84 miljoonaa barrelia. Kovimmillaan kasvu (siirryt toiseen palveluun) on tarkoittanut sitä, että jokaisena vuoden päivänä kulutetaan lähes kaksi miljoonaa tynnyrillistä enemmän öljyä kuin edellisen vuoden vastaavana aikana.

Yksi tynnyri on noin 160 litraa öljyä. Lähes 100 miljoonan barrelin päiväkulutus tarkoittaa vuodessa karkeasti yli miljoonaa isoa uima-altaallista öljyä.

Kahden prosentin kasvu vuosittain öljystä

Jokapäiväinen runsas lisäkulutus sotkee tavoitteita hillitä kasvihuonepäästöjä.

Karkeasti joka neljäs kasvihuonekaasukilo tulee maailmalla öljystä. Pelkästään viime vuoden lisäkulutus tarkoittaa sitä, että ilmoille tuprusi yli 300 miljardia kiloa lisää hiilidioksidia vuodessa. Tämä noin kahden prosentin lisäys tuli vanhan yli 15 biljoonan vuosikilon kuorman päälle.

Öljyn lisäpäästöt olivat osa viime vuoden kaikkien aikojen ennätyksellisen suuria kasvihuonepäästöjä. Ennakkotietojen mukaan päästöt nousivat (siirryt toiseen palveluun) muutaman vuoden tauon jälkeen.

Viime vuoden käänne ilmastokaasuissa tuli paljolti siitä, että Kiinassa käytettiin kuivan vuoden takia kivihiiltä enemmän. Toisin kuin öljyllä, kivihiiltä käytetään saman verran kuin kymmenen vuotta sitten ja kulutus voi laskea siitä.

Esimerkiksi Suomessa kivihiiltä työnnetään useilla keinoilla ulos markkinoilta. Hiili öljyn kanssa aiheuttaa eniten kasvihuonepäästöjä.

Vähennystavoitteet tähtäävät liikkuvaan maaliin

Öljyn kulutuksen kasvu on iso ilmastohaaste. Sen haastavuudesta saa käsityksen, kun sitä vertaa EU:n tavoitteisiin leikata liikenteen kasvihuonekaasuja.

Liikenne kuluttaa kolmanneksen unionin käyttämästä energiasta. Kun energia liikenteeseen tulee lähes yksinomaan öljystä, liikkuminen näkyy heti hiilidioksidipäästöissä. Asiaa pohti myös pääministeri Juha Sipilä keskustan puoluekokouksessa kesäkuun alussa.

Suomella on unionin kunnianhimoisin liikenteen päästöjen vähentämistavoite: puolittaa päästöt reilussa kymmenessä vuodessa. Koko EU:ssa tavoite on puolet tästä eli alle neljännes vuoteen 2030 mennessä. Siitä pitäisi jatkaa vähennyksiä.

Euroopassa päästiin kesäkuun alussa poliittiseen sopuun myös liikenteen vähennystavoitteista. Tavoitteista huolimatta juuri liikenne on jatkossa (siirryt toiseen palveluun) myös komission omissa arvioissa entistä ongelmallisempi päästövähennysten kannalta.

Vähennystavoitteella yritetään osua liikkuvaan maaliin. Jos sovittu leikkaus onnistuttaisiin tekemään heti, se leikkaisi reilut puolet maailman öljyn kulutuksen kasvun aiheuttamista lisäpäästöistä.

Mahdollinen öljynkulutuksen tasainen kasvu ja EU:n liikenteen päästövähennys osana sitä.

Mutta öljyn kulutus myös liikenteessä kasvaa todennäköisesti tulevina vuosina. Jos öljyn käytön kasvuluvut jatkavat lähes nykyisellä vauhdilla, vuonna 2030 unionin leikkauksen voi laskea enää muutamissa prosenteissa.

Kulutusluvut iso pala myös vaihtoehdoille

Öljyn kulutuksen kasvun aiheuttamia päästöjä on vaikea saada vähennettyä myöskään investoimalla uusiutuviin energialähteisiin.

Fossiilisten polttoaineiden osuus ei ole tippunut käytännössä juuri yhtään viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana, vaikka markkinoille on tullut jo paljon uusiutuvaa voimaa.

Vaikka muut kuin fossiiliset polttoaineet ovat jonkin verran lisääntyneet viimeisten vuosien aikana, öljyn ja kivihiilen osuudet (siirryt toiseen palveluun)ovat pysyneet melko ennallaan vuosikymmenestä toiseen.

Esimerkiksi tuulivoimaa asennettiin viime vuonna huippuvauhdilla: yli 10 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) lisää maailmanlaajuisesti

Tämä yli 50 000 megawattitunnin lisäys vastaa (siirryt toiseen palveluun) reilua neljännestä öljyn vuosilisäyksen päästöistä. Päästöt eivät tällä vähene, vaan mahdollisesti kasvu voi vain hiipua.

Sähköautoihin on ladattu paljon odotuksia myös EU:ssa. Silti sähköautot jäävät ennusteiden (siirryt toiseen palveluun) mukaan vielä vuosikymmeniksi vaihtoehdoksi. Sähköautoilla vähennettäisiin päästöjä tuulivoimaa vähemmän ainakin seuraavan vuosikymmen aikana. Suurin syy tähän on se, että akkujen hinnat eivät ole vielä lähelläkään rajaa, jonka jälkeen niiden on ajateltu yleistyvän ja vähitellen korvaavan polttomoottoriautoja.

Mitä tulee biopolttoaineisiin, niillä ei saada korvattua tulevina vuosina kuin muutaman päivän öljyn kulutus. Neste on suurin edistyksellisten biopolttoaineiden tuottaja, mutta nykyisellä yhtiön tuotannolla korvataan kärjistäen pisaroita öljyn kulutuksen kasvusta. Biopolttoaineet saavat EU:ssa ainakin vielä muutaman vuoden kilpailuetua.

Suomessa tehdään prosenttileikkausta

Ennakkotiedot Suomesta kertovat, että liikenteen päästöt ovat ohittamassa lamaa edeltäneen vuoden 2007 ennätyksen.

Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) johtama hallitus on osittain tämän takia linjannut, että se puolittaa kotimaassa kulutettavan öljyn määrän 2030 mennessä. Linjauksella hypättäisiin kymmenkunta vuotta ajassa taaksepäin.

Öljyn kulutuksen vähentämisen tarpeen takia myös EU:n komissio kertoi äskettäin suunnitelmista tiukentaa rekkojen polttoaineenkulutusta ja tiukentaa uusiutuvien energialähteiden tavoitetta.

Suomen reilu 50 prosentin leikkaus olisi nelisen prosenttia EU:n liikenneleikkauksista vuoteen 2030 mennessä.

EU:n ja Suomen liikenteen päästöjen leikkaustavoitteet

Suomen hallituksen linjaus ei kuitenkaan puolittaisi Suomen öljynkäyttöä. Tämä johtuu siitä, että Neste jalostaa ja vie öljyä maailmalle saman verran kuin kotimaassa kulutetaan. Vientiä ja päästöjä ei tilastoida Suomeen vaikka kasvihuonepäästöt eivät tunne maarajoja.

Leikkauksesta yli puolet on tarkoitus saavuttaa tuplaamalla nykyinen 15 prosentin liikennepolttoaineiden bio-osuus.

Nykyisellä biolisäyksellä on saatu laskennallisesti vähennettyä hiilidioksidipäästöjä kymmenkunta prosenttia. Sillä on saatu lykättyä päästöennätystä muutamalla vuodella. Liikenteen kasvu kuitenkin tarkoittaa sitä, että päästöt kasvavat biolisäyksistä huolimatta.

Tavoite karkaa Suomelta vuosien päähän

Biolisäyksellä on tarkoitus laajentaa Suomen osaamista uusissa liikennepolttoaineissa. Öljyä korvataan puu- ja muilla uusiutuvista raaka-aineista valmistetuilla polttoaineilla.

Tämä ei näy päästöissä vielä pitkään aikaan. Hallituksen ilmastopoliittisissa arvioissa (siirryt toiseen palveluun) öljyn korvaaminen ei tuo päästövähennyksiä ainakaan vuoteen 2030 mennessä. Puun lisääntyvä käyttö päinvastoin lisää ilmastopäästöjä ennen kuin uutta puuta kasvaa vanhan tilalle.

Aika näyttää myös miten puuhun polttoaineena suhtaudutaan tilanteessa, jos päästöjä ei saada vähennettyä sopimusten mukaisesti.

Päästöjä pitäisi muun muassa Pariisin ilmastosopimuksen mukaan saada alas nopealla aikataululla. Alustavan hallitustenvälisen ilmastopaneelin arvion (siirryt toiseen palveluun) mukaan 1,5 asteen lämpötilannousua vastaavat päästöt ylittyvät noin kahdessakymmenessä vuodessa, jos vähennystahtia ei tehosteta.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Öljyriippuvuuden katkaisu vaatii kaikkien öljystä valmistettavien tuotteiden uudelleen miettimistä. Jos esimerkiksi asfalttiurakoihin tarvitaan öljystä saatavaa bitumia ja muovia käytetään keveytensä takia useammin muun muassa autoissa, ei riitä, että öljyä vähennetään pelkästään auton tankeissa.

Samasta öljytynnyristä saadaan jalostuksessa eri tuotteita. Jos yhden lopputuotteen kysyntä vähenee, tuotanto vaikkapa Nesteen Kilpilahden tehtailla jatkuu muiden kysynnän takia entiseen malliin. Mehupillien ja kertakäyttöastioiden lisäksi kaikkea öljystä valmistettavaa pitää samanaikaisesti vähentää.

Kärjistettynä öljystä pitäisi päästä kaikkialla eroon ja vielä melko nopeasti tai sitten sen käytöstä tulevat päästöt pitäisi sitoa jollakin tavalla. Esimerkiksi metsiin ja maahan.

Jutussa yksi öljybarreli vastaa hiilidioksidiksi co2-muutettuna 430 kiloa. Lisää muuntamisesta (siirryt toiseen palveluun).

Lue myös:

Huippututkijoiden tiukka arvio: Suomen on vähennettävä päästöjä jopa 100 prosentilla