Asiakkaiden tekemä henkinen väkivalta sekä lyöminen ja potkiminen ovat yleistyneet hoiva- ja opetusalalla.

Asiakasväkivalta on yleistä kunta-alan ammateissa.

Osa väkivallan muodoista, kuten potkiminen ja lyöminen, ovat yleistyneet.

OAJ ja SuPer arvioivat säästöjen vaikuttavan kehityksen taustalla.

Jutun lopussa on lista ammateittain, kuinka iso osa Kunta10-tutkimukseen vastanneista on kokenut väkivallan eri muotoja työssään.

Eniten asiakasväkivaltaa työssään kokevat erityisopettajat, lähihoitajat, koulunkäyntiavustajat sekä lastentarhanopettajat. Myös sosiaali- ja nuoriso-ohjaajat, palomiehet ja vartijat kokevat yleisesti asiakkaiden tekemää väkivaltaa työssään.

Tuoreimpaan Kunta10-tutkimukseen vastanneista erityisopettajista jopa 63 prosenttia ja lähihoitajista 59 prosenttia kertoi kohdanneensa työssään asiakkaiden tekemää väkivaltaa kuluvan vuoden aikana (mukaan lukien fyysinen ja henkinen väkivalta).

Potkiminen ja lyöminen ovat yleistyneet kahdessa vuodessa. Esimerkiksi koulunkäyntiavustajista 45,9 prosenttia kertoi kohdanneensa työssään potkimista ja lyömistä vuonna 2016, kun kaksi vuotta aiemmin osuus oli 39,8 prosenttia.

Samoin henkinen väkivalta on yleistynyt selvästi. Eniten asiakkaiden tekemää henkistä väkivaltaa ovat kokeneet hoitajat ja lähihoitajat, joista 49,1 prosenttia raportoi kohdanneensa henkistä väkivaltaa työssään. Henkistä väkivaltaa on esimerkiksi väkivallalla uhkailu.

Työterveyslaitoksen johtava asiantuntija Tuula Oksanen on kehityssuunnasta huolissaan.

- Kyllä nämä luvut hurjilta ja huolestuttavilta kuulostavat, hän toteaa Iltalehdelle.

Katso koko lista kunta-alan työpaikoilla koetusta väkivallasta artikkelin lopusta.

Etenkin hoiva-alalla asiakkaiden tekemä väkivalta on yleistynyt. Kuvituskuva. MERJA OJALA

Suuret ryhmäkoot taustalla

Opetusalan työntekijät ovat tilaston kärjessä, kun tarkastellaan kunta-alan ammatteja, joissa on koettu eniten asiakasväkivaltaa. Potkiminen ja lyöminen sekä henkinen väkivalta ovat yleistyneet opetusalan työntekijöillä. Myös aseella uhkailu on yleistynyt, vaikka se onkin hyvin harvinaista.

- Tässä taustalla on ryhmäkokojen suurentuminen sekä se, että yhtä aikaa on lakkautettu sairaalakouluja sekä pienryhmäopetusta on vähennetty, kertoo OAJ:n työelämäasiamies Riina Länsikallio.

Länsikallion mukaan viime aikoina erityisen tuen piirissä olevia lapsia on siirretty pienryhmistä tavallisiin luokkiin.

- Lapset, jotka vaatisivat häiriöttömän opiskeluympäristön, häiriintyvät helpommin isommassa ryhmässä. Tällöin riski aggressiivisiin tilanteisiin kasvaa, hän toteaa.

Se, että oppilasmäärää vastaan on vähemmän opettajia hallitsemassa tilannetta, lisää Länsikallion mukaan väkivaltatilanteiden vaaraa - etenkin, kun joukossa voi olla myös käytöshäiriöisiä oppilaita.

Kunta10-tutkimuksen tuloksista selviää, että erityisopettajien lisäksi koulunkäyntiavustajat ja luokanopettajat kokevat usein väkivaltaa työssään.

- Koulunkäyntiavustajat ovat fyysisesti lähellä lasta ja lasten reaktiot voivat olla hyvinkin yllättäviä. Jos ryhmä on iso, myös muiden oppilaiden reaktiot vaikuttavat oppilaan käytökseen, Länsikallio sanoo.

OAJ on todennut selvityksissään, että käytöshäiriöisten, erityistä tukea tarvitsevien ja tavallisten oppilaiden yhdistäminen samaan luokkaan onnistuu usein aika huonosti.

- Tarvittaisiin riittävästi resursseja pieniin ryhmiin ja erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden auttamiseen, Länsikallio muistuttaa.

Opetustyössä koetaan paljon fyysistä väkivaltaa. AKI LOPONEN

Päihteitä ja moniongelmaisuutta

Myös hoitajat ja lähihoitajat korostuvat paljon väkivaltaa työssään kokevien ammattien joukossa. Heidän kokemansa asiakasväkivalta on lisääntynyt kahdessa vuodessa. …

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola kertoo, että yksi syy hoitajien kokemaan suureen väkivallan määrään kotihoidon yleistyminen.

- Koti on erilainen hoitopisteenä. Asiakkaan kotona voi olla myös aggressiivisia kavereita, Paavola huomauttaa.

Myös päihteiden runsas käyttö ja asiakkaiden moniongelmaisuus vaikuttaa hoitajien kokeman väkivallan tai sen uhan määrään.

- Potilaskanta on muuttunut, nyt joidenkin potilaiden pinna on huomattavasti lyhyempi kuin vaikkapa 20 vuotta sitten. On yhä yleisempää, että vartija lähtee hoitajan mukana käymään potilaan luona, Paavola sanoo.

Monet kunnat ovat vähentäneet sijaisten käyttöä, mikä osaltaan vaikuttaa Paavolan mukaan huonoon kehityssuuntaan.

- Päiväkodissa ja vanhustenhoidossa on yhä enemmän henkilöitä yhden hoitajan vastuulla. Se, ettei hoitajalla ole riittävästi aikaa, voi lisätä yleistä tyytymättömyyttä.

Työterveyslaitoksen Oksanen muistuttaa, että monessa kunnassa väkivaltatilanteiden yleisyyteen on jo kiinnitetty huomiota ja toimintatapoja on kehitetty.

- Hyviä toimintatapoja olisi tärkeää jakaa myös muiden kuntien kanssa, hän toteaa.

Fyysisen väkivallan lisäksi henkinen väkivalta on yleistynyt selvästi. PEKKA KARHUNEN/KL

Näin selvitys tehtiin

Iltalehti luokitteli yleisimmät ammatit, joissa koetaan väkivaltaa, työterveyslaitoksen Kunta10 -tulosten pohjalta.

Kunta10 -tutkimus tehdään kahden vuoden välein.

Vuoden 2016 Kunta10 -tutkimukseen vastasi 65 089 kuntatyöntekijää. Vastausprosentti oli 72 prosenttia.