Kari Salonen

Riihimäen muovinjalostuslaitoksella toivotaan suurempaa roskasaalista. Nyt vain muutama prosentti kotitalouksien muovista päätyy keräykseen.

Jokainen meistä tuottaa vuodessa noin 13 kilon kasan roskaa, joka kostuu pantittomista muovipakkauksista. Määrästä alle puoli kiloa löytää tiensä muovinkeräykseen. Osa kuluttajista ei edes tiedä, että kotitalouksien muovijätteen kierrätys on alkanut Suomessa viime vuonna.

Muovia kerätään yli 500 pisteessä ympäri maata. Myös taloyhtiöiden toivotaan hankkivan keräysastioita.

Muovipakkaukset päätyvät Riihimäelle Ekokemin laitokselle, jossa eri muovilaadut erotellaan, pestään, sulatetaan ja puristetaan rakeiksi muoviteollisuuden käyttöön. Kierrätysmuovista valmistetaan Suomessa muun muassa muovikasseja, ämpäreitä ja rakennustarvikkeita, kuten muovilankkua ja putkia. Pakkaukset, jotka eivät sovellu kierrätykseen, poltetaan energiaksi.

Roskapulaa potevalla muovinjalostamolla odotellaan, että kuluttajat pääsevät kierrätyksen makuun. Fossiilista öljyä korvaavalle kierrätysmuoville on kysyntää maailmanlaajuisesti.

Jätelaki edellyttää, että pantittomista muovipakkauksista kierrätetään nyt 16 prosenttia. Vuonna 2020 määrän pitäisi nousta 22 prosenttiin. Yritysten ja teollisuuden muovijäte kiertää jo huomattavasti tehokkaammin kuin kuluttajien.

EU:n kiertotalouspaketin luonnoksessa kaavaillaan vuodelle 2025 jopa 50 prosentin kierrätystavoitetta muoville.

Lue myös:

Muoviroskan polttaminen on kiellettyä

Näin lajittelet muovin

Viikonvaihde, sivut 2–3.

Toimittajalta, sivu 2