Suomessa on pienpanimoita jo eteläisen Suomen Ahvenanmaalta Pohjois-Lapin Inariin asti. Toiminnassa olevia pienpanimoita on jo yli 50 ja perusteilla olevia toistakymmentä.

Pienpanimoliiton puheenjohtaja Mika Tuhkanen sanoo, että uusia pienpanimoita perustetaan tai aiotaan perustaa jopa pari kuukaudessa.

Alalla on ammattilaisia, jotka saavat elantonsa pienpanimotuotteiden myynnistä, ja muutaman hengen miesporukoita, jotka päivätyönsä ohessa painavat olutta harrastemielessä.

”Useilla on kuitenkin tavoitteena saada harrastuksesta kokopäiväinen työ”, Tuhkanen sanoo.

Pienpanimot ovat Tuhkasen mukaan kehittyneet viime vuosina koko ajan ammattimaisempaan suuntaan ja niiden toiminta on merkittävästi erilaista kuin 1990-luvulla. Jo tuolloin ravintoloiden yhteydessä pantiin olutta, millä pyrittiin luomaan ravintolalle lisäarvoa.

Nykypäivän panimotoiminta näkyy toki panimoiden omissa ravintoloissa mutta myös useina olutfestivaaleina, joissa maistellaan eri mallastuotteita. Niitä arvioidaan ja palkitaan. Lisäksi sanomalehdet esittelevät pienpanimotuotteita ruokasivuillaan.

Myös suurien markettien valikoimista löytyy useita pienpanimotuotteita, kun vielä kymmenisen vuotta sitten kuluttajille myytiin pääasiassa suurien panimoiden bulkkituotteita.

Vaikka suomalaiset pienpanimotuotteet eivät vielä pärjääkään suurille, on esimerkiksi Yhdysvalloissa käänne jo tapahtunut. Pienpanimoiden oluiden myynti ohitti Yhdysvalloissa perinteikkään Budweiser-oluen myynnin vuonna 2014.

Juomakulttuurin muutos tosin näkyy myös suomalaisten viranomaisten tilastoissa. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan mallasjuomien osuus tilastoidusta kulutuksesta nousi esimerkiksi vuonna 2014, kun viinojen myynti puolestaan laski.

Yksi uusista pienpanimo tulokkaista on Sangen Oy, joka aikoo puhaltaa Tornion uudelleen olutkartalle. Tornionjoen varrella pantiin Lapin Kultaa 137 vuotta, kunnes hollantilainen olutjätti Heineken lopetti panimon vuonna 2010.

Yhtiö suunnittelee tuotantoa Lapin Kullan vanhaan tehdasrakennukseen. Toteutuessaan yritys työllistäisi kymmenkunta ihmistä.

Oulussa perustettu Sangen tavoittelee 1,5 miljoonan olutlitran tuotantoa. Sitä voi pitää kohtalaisen suurena pienpanimoalalla. Jos tuotantomäärän jakaa kaikkien suomalaisten kesken, jokainen saa vajaan pullollisen olutta.

Pienpanimoliiton mukaan Suomessa pienpanimoksi määritellään tuotantolaitos, joka valmistaa kalenterivuoden aikana olutta enintään 10 miljoonaa litraa.

Lapin Kullan tiloihin panimoa suunnittelevan Sangen Oy:n hallituksen puheenjohtaja Mikko Ahokas kertoo, että yritys koostuu useista eri alojen asiantuntijoista.

Tiimiin kuuluu tekniikan tohtori, kemisti, maatalouteen perehtynyt lehtori ja eläkkeellä oleva panimomestari. Ahokas itse on työskennellyt teknisenä johtajana polttoaineyhtiö St1:ssä.

”Omistajiin kuuluu myös rahoituksen, pankkialan, logistiikan ja juridiikan huippuasiantuntijoita. Vahva liiketoimintaosaaminen lisää luottamusta sijoittajissa.”

Yhtiö aikoo itse sijoittaa panimohankkeeseen 60 prosenttia ja osakeannilla haetaan 1,5 miljoonaa euroa. Sangen toteuttaa investointinsa kolmessa eri vaiheessa. Ensivaiheeseen käytetään miljoona euroa.

Ahokas uskoo, että pienpanimoille riittää kysyntää, mutta liiketoimintaan kuuluvat myös riskit.

”Pienpanimoiden kuten muidenkin pienten yksiköiden suurin huolenaihe on kannattavuus, sillä pienpanimossa tuotetun oluen litrahinta on huomattavasti korkeampi.”

Suomessa pitäisi Pienpanimoliiton mielestä sallia paikallisissa pienpanimoissa valmistettujen oluiden myynti suoraan pienpanimolta kuluttajalle tilaviinien ja sahdin tapaan.

Sosiaali- ja terveysministeriö uudistaa paraikaa alkoholilainsäädäntöä.

Lainsäädännön uudistaminen on kuitenkin vaikeaa, sillä Euroopan unionin tulkinnat jarruttavat isompia lakimuutoksia eikä valtion viinayhtiö Alko halua heikentää monopoliaan. Suurta ihmettä ei siis lakiuudistukselta odoteta.

”Kokonaisuudessaan alkoholilainsäädännön uudistukset ovat kosmeettisia”, arvioi myös Pienpanimoliiton puheenjohtaja Tuhkanen, joka on osallistunut lainsäädäntöhankkeen työryhmään.

Myös poliittisesti alkoholipolitiikka jakaantuu Suomessa kahteen leiriin.

Pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksessa olevat kokoomus ja perussuomalaiset kannattavat liberaalimpaa alkoholipolitiikkaa, kun taas keskustan alkoholipolitiikka lähtee kielloista ja rajoituksista. Lakiuudistusta vie eteenpäin sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehula (kesk).