Lastenpsykiatri, asiantuntijalääkäri Raisa Cacciatore ja erityistason seksuaaliterapeutti, sairaanhoitaja Kirsi Porras sanovat, että lakia tulkitsevilta aikuisilta vaikuttaa puuttuvan tieto lapsuuden kehitysaikataulusta, kymmenvuotiaan psykososiaalisesta kypsyydestä tai kyvystä arvioida tekojen seurauksia ja riskejä.

He viittaavat Suomea laajasti järkyttäneeseen 10-vuotiaan tytön tapaukseen. Turun hovioikeus tuomitsi käräjäoikeuden tapaan aikuisen miehen, joka oli yhdynnässä 10-vuotiaan lapsen kanssa, törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Sen sijaan syyte törkeästä raiskauksesta hylättiin, koska teon ei katsottu tapahtuneen vastoin lapsen tahtoa tai lapsen pelkotilaa tai avuttomuutta hyväksi käyttäen.

–Kymmenvuotiaan ymmärrys tekojen merkityksestä on täysin kehittymätön. On absurdia väittää, että kymmenvuotias voisi antaa suostumuksen asiaan, ­jota hänen on seksuaalisen ­kehitystasoonsa nähden mahdotonta käsittää. Kymmenvuotiaat ovat vielä täysin aikuisen johdateltavissa ja ympäripuhuttavissa. Painostamiseen tai ­manipulaatioon ei tarvita väkivaltaa. Lapsilla on lapsenomainen luottamus hyvyyteen ja heidät voi taivutella tekemään asioita, joiden vaarallisuudesta, seksuaalisesta tai rikollisesta luonteesta heillä ei vielä ole käsitystä. Aikuinen saa kymmenvuotiaan ympäri puhuttua vaikka juoksemaan liikenteen sekaan ja jopa haluamaan sitä. Halu miellyttää ja riippuvuus aikuisista on suuri. Aikuiset ovat enimmäkseen ihailtuja, ­arvostettuja sekä joskus kaukorakkauksien kohteita, Cacciatore ja Porras toteavat mielipidekirjoituksessaan Helsingin Sanomissa.

–Lapsi ei yleensä osaa, ymmärrä tai uskalla kieltäytyä manipulatiivisen aikuisen vaatimasta seksistä, he jatkavat.

Cacciatore ja Porras korostavat, että kymmenvuotias on lapsi riippumatta hänen fyysisestä kehityksestään.

–Osalla murrosiän ulkoiset merkit alkavat näkyä. Aivojen tai ymmärryksen kehitys ei tapahdu samanaikaisesti fyysisen kehityksen kanssa.

He muistuttavat myös, että seksuaalinen kaltoinkohtelu, hyväksikäyttö ja väkivalta aiheuttavat vakavat, perustavaa laatua olevat ja pitkäkestoiset vauriot tämän ikäiselle.

Sekä uhri että syyttäjä vetosivat hovioikeudessa raiskausperusteena väkivallan käyttöön. Uhrin edustaja vetosi lisäksi toissijaisesti siihen, että uhri oli teon tapahtuessa pelkotilan tai muun avuttoman tilan takia kykenemätön puolustamaan itseään tai ilmaisemaan tahtoaan. Molemmat perustelut löytyvät raiskauksen määrittelyistä rikoslaista. Päivitys 27.11.: toisin kuin tästä uutisesta aiemmin saattoi ymmärtää, syyttäjä ei vedonnut uhrin pelkotilaan tai avuttomuuteen raiskaussyytteessään. Tätä perustetta käytti vain uhri.

Hovioikeus toteaa tuomion perusteluissa, että "mainitun lainkohdan säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä on todettu, että puolustuskyvyttömyydellä tarkoitetaan sitä, että asianomainen henkisen tai ruumiillisen esteen vuoksi ei pysty joko lainkaan tai ainakaan merkittävästi estämään toisen menettelyä".

Monet eduskunnan lakivaliokunnassa istuvat kansanedustajat kannattavat rikoslain muuttamista niin, että 10-vuotiaan hyväksikäyttötapaus täyttäisi raiskauksen tunnusmerkit.

Oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok.) mukaan asia vaatii laaja-alaisia toimenpiteitä, sillä usein tällaiset rikokset tapahtuvat perhepiirissä tai lähipiirissä. Hän peräänkuulutti eduskunnan kyselytunnilla torstaina ennaltaehkäiseviä toimia muun muassa lastensuojelun osalta. Häkkäsen mukaan ollaan jo myöhässä siinä vaiheessa, kun asia tulee rikosoikeuden piiriin.

Oikeusministerin mukaan käynnissä on selvitys, jossa pohditaan, pitäisikö seksuaalirikosten rangaistuksia koventaa. Asiaa pohditaan ministerin mukaan erityisesti lasten näkökulmasta. Hänen mukaansa alkuvuodesta on luvassa johtopäätöksiä selvityksen pohjalta.

Lue lisää:

Eikö yhdyntä 10-vuotiaan kanssa ole aina raiskaus? Oikeusministeri lupasi vastauksen alkuvuodesta

Kansanedustajat Ylelle: Rikoslakia muutettava – 10-vuotiaan hyväksikäytön tulee olla raiskaus

Näkökulma: 10-vuotiaan tapaus – Suomen oikeuslaitoksen ja lainsäätäjien on herättävä

Päivitys 27.11.: toisin kuin tästä uutisesta aiemmin saattoi ymmärtää, syyttäjä ei vedonnut uhrin pelkotilaan tai avuttomuuteen raiskaussyytteessään. Tätä perustetta käytti vain uhri.