Vitsi on vähän kuin aarrekartta, jonka vitsin keksijä on kehittänyt. Kun löydät perille, siellä odottaa se aarre eli huumori, kuvaa puujalkavitsejä harrastava Pirkka Maksimainen.

Maksimainen tietää mistä puhuu, sillä hän on perustajajäsen suositussa Facebook-ryhmässä Paskimmat puujalkavitsit. (siirryt toiseen palveluun)

– Puujalkavitsi ei välttämättä avaudu ensi kuulemalla tai lukemalla. Mutta kun vitsin hoksaa, se palkitsee, Pirkka Maksimainen selittää.

Joskus puujalkavitsi voi olla hyvinkin monimutkainen ymmärrettävä. Maksimainen kertoo kuulleensa, että joku on tajunnut vitsin vasta yöllä unissaan ja herännyt sen hoksattuaan nauramaan.

Yli 23 000 vitsailijan Facebook-ryhmässä puujalkoja veistellään joka päivä kymmeniä, ellei satoja. Jos joku erehtyy postaamaan ryhmään vanhan puujalan, se hakataan armotta kappaleiksi. Uudet ilmiöt ja ajankohtaiset asiat, vaikkapa viimeksi olympialaiset, synnyttävät koko ajan uutta materiaalia, josta veistää.

_Iivon pahansuopa pikkuveli? Iivol Niskanen. _

Iivo Niskanen on kyllä kova poika hiihtämään pevinteisellä tyylillä.

Ne, joille puujalat kolahtavat, ovat oma porukkansa. Ymmärtäminen vihkii ihmiset yhteen. Puujalkavitsailijan prototyyppiä on vaikea rakentaa, sillä joukkoon mahtuu ihmisiä, joita ei juuri mikään muu yhdistä.

Vitsi vaikka kansanmurhasta

Pirkka Maksimainen kertoo, ettei puujalkavitseissä ole tabuja tai kiellettyjä aiheita. Vitsailun aiheeksi käyvät niin tragediat, inhimillinen kärsimys, ihmisten vammat tai ominaisuudet kuin ajankohtaiset vakavat rikoksetkin.

_Palju onnea, Eesti! Toivottavasti piha-allaskuolemat vähenevät ensi vuonna. _

Vitsit tehdään sanaleikkien vuoksi, eikä niillä ole tarkoitus vähätellä kärsimyksiä. Maksimainen kertoo kuulleensa mielenterveystyötä tekeviltä, että raju huumori on myös selviytymiskeino ja auttaa jaksamaan.

– Vitsien avulla voidaan puhua vakavista asioista helpommin.

Alokas laittoi ummetuslääkettä tupakaverin kenttäkeittiöastian sijasta vahingossa omaansa. Meni pakki sekaisin.

_Olin Joensuussa pelaamassa korttia ja illan aikana pöydässä ollut karjalanpaisti hävisi. _

Näissä vitseissä on tyypillinen kaksoismerkitys. Puujalkavitsi on herkullisimmillaan, kun kaksoismerkitys muuttaa lauseen täysin päinvastaiseksi.

Mitä puuseppä teki, kun kuuli vaimonsa pettäneen? Laati koston.

Puujalkavitsien kehittäjä tarkkailee maailmaa koko ajan sillä silmällä, että jostain osuu eteen aihe tai sana, joka taipuu puujalaksi. Aiheita voi löytyä esimerkiksi uusista sanoista tai nimistä. Puujalkaihmisen tuntosarvet ovat aina pystyssä.

– Tykkään aika synkästä huumorista. Sketsit, massahuumori tai putoukset eivät naurata. Olen vähän loukussa siellä puujalkojen maailmassa, Pirkka Maksimainen selvittää suhdettaan muuhun huumoriin.

Osa puujalkavitseistä avautuu paremmin kirjoitettuina, osa luettuina. Ääntämisellä on merkitystä, ja puujalkavitsejä ääneen kertovat ovat oma lajinsa.

– Kun katson stand up -esiintyjiä, niin mietin, että tuohon en pystyisi, pohtii Pirkka Maksimainen.

Huumori edistää terveyttä

Terveystieteen tohtori Pirjo Vesa on tehnyt väitöskirjan huumorista ja huomannut huumorin voiman.

– Huumori on voimavara, joka sitoo ihmisiä yhteen. Sillä on kiistattomat hyvät terveysvaikutukset, hän kertoo.

Pirjo Vesa toivoo lisää huumoria virallisiin yhteyksiin, esimerkiksi työpaikoille. Siellä hän vetäisi rajan vakaumukseen liittyvään vitsailuun, mutta toivoo mustan huumorin hyväksymistä. Ivaava tai pilkkaava huumori puolestaan ei kuulu työyhteisöihin.

– Huumori on tärkeä aihe, ja sen rajoista pitää keskustella. Pitää määrittää yhdessä, mistä ja miten työpaikalla voidaan vitsailla. Pahinta on, jos huumorin määrittää joku pomo, hän pohtii.

Työpaikkojen keskinäistä huumoria tutkinut Vesa sanoo, että huumorikavereilla on suuri merkitys.

– Olisi tärkeää, että ihmisellä olisi työpaikalla edes yksi kaveri, jonka kanssa on huumoria. Se ei tarkoita ulkoa opeteltujen vitsien kertomista, vaan yhdessä nauramista, vitsailua.

Väärän paikan naurua ei ole

Nauru juuri silloin, kun se ei olisi sopivaa, vaikkapa hautajaisissa, voi olla ihmiselle vapauttavaa. Monella on kokemuksia naurusta niin sanotusti väärässä paikassa, tutkijalla itselläänkin. Ihminen saattaa purskahtaa nauruun, vaikka olisi juuri kuullut olevansa vakavasti sairas.

– Nauru ei tarkoita pahaa, vaan voi olla tilanteen absurdiudessa ainoa tapa reagoida ja sitä pitää ymmärtää, selittää Vesa.

_Jutun puujalkavitsit ovat peräisin Paskimmat puujalkavitsit -ryhmästä. _