Tutkija pelkää oppilaiden alkavan hölmöillä pelkästään siksi, että seurauksena saadut Wilma-viestit pääsisivät esille.

Tili jakaa yksityisiä Wilma-viestejä.

Sisältö on osin huvittavaa, osin rankkaakin.

Tutkija pelkää lasten hölmöilevän somesuosion takia.

Oppilaiden saamia Wilma-nuhteita levitellään kaiken kansan nähtäviksi. Kuvituskuva. MOSTPHOTOS

Syyskuussa perustettu Instagram-tili julkaisee kuvia, jotka ainakin näyttävät esittävän suomalaisten koululaisten saamia Wilma-viestejä. Viesteissä ei näy lähettäneen opettajan nimeä, joten mitään lakia ei lähtökohtaisesti rikota. Viestistä ilmenee lähetysaika, meneillään oleva tunti tai kurssi, päivämäärä ja viestin sisältö. Viestien aitoutta ei ole voitu varmistaa.

Esimerkiksi tällaisia julkaistut Wilma-merkinnät ovat:

Työkirja ei mukana. Lisäksi katsoi tunnilla koulun Ipadilta pornoa. Tunnin jälkeen pidetty puhuttelu ja kotiin soitettu.

Mukana porukassa, jossa on haukuttu toista oppilasta. Haukkumasanoina äyssi, homo, retardi, säkki ja autisti. Keskustelimme asiasta ja sovimme, että haukkuminen loppuu.

Viestitti oppitunnilla pedofiilien kanssa randomi.fi-verkkopalvelussa tekeytyen yli-innokkaaksi teinitytöksi.

Tosi levotonta. Uhkasi tappaa äitinsä ja heittää käsikranaatin.

Wilma-viestejä on syys-marraskuun aikana julkaistu Instagramissa yli 200. Tilillä on yli 60 000 seuraajaa.

Tutkija pelkää hölmöilyä

Sosiaalisen median tutkija, dosentti Janne Matikainen Helsingin yliopistosta silmäili viestit läpi asiasta ensin uutisoineen Vantaan Sanomien pyynnöstä.

- Olennaista on se, että mitään lakia ei rikota eikä muuta, kuten viestintäoikeuden professori sanoi. Tässä tulee mieleen, että rupeavatko oppilaat tekemään kaikkea hölmöä hommatakseen hölmöjä Wilma-merkintöjä, että voivat jakaa niitä vain saadakseen hyvän Instagram-kuvan ja sille paljon tykkäyksiä.

Matikaisen mielestä kyseessä on nykyajalle tyypillinen ilmiö. Ei ole uutta, että ihmiset haluavat levittää hauskoja juttuja tai hyviä vitsejä.

- Sellaisiahan me ihmiset haemme. Meillehän on kiva, jos niistä tykätään ja niitä jaetaan. Aina hyvät vitsit ovat levinneet. Kun tätä on tutkittu, että millaiset päivitykset leviävät, niin yleensä se on hauska tai hyvä juttu.

Somea tutkitaan valtavasti

Vitsien, kaskujen ja yksityisen elämän jakamisen paikkana sosiaalinen media on vielä uudenlainen, Matikainen sanoo.

- Jokainenhan saa omia tietojaan levitellä, kun siihen ei muiden nimiä tule. Ei minulla ole kantaa tähän. Eihän se fiksua ole, mutta ei myöskään maailman suurin ongelma.

Matikaisen mukaan sosiaalisen median tutkimusta tehdään niin valtavasti, ettei kukaan pysty tällä hetkellä sanomaan tyhjentävästi, missä mennään.

Sosiaalisen median käyttö on eskaloitunut jo aiemmin ja kasvaa nyt tasaisemmin.

Käyttäjien mielenkiinnon kohteet vaihtelevat ikäpolvittain. Esimerkiksi nuorten keskuudessa on tapahtunut muutos täysin suorasta julkaisemisesta pienempiin kaveriporukoihin lähinnä Snapchatissa ja Whatsappissa.

- Keski-ikäiset ovat Facebookissa painokkaasti ja se on puoliavoin, huomattavasti avoimempi kuin nämä. Nuoret ovat omissa porukoissaan WhatsAppissa ja Snapchatissa, eri asia on julkkikset, kuten tubettajat. Halu olla toisten kanssa tekemisissä ja julkaista tärkeäksi kokemiaan asioita, ne eivät ole muuttuneet.

Wilma-viestien julkaiseminen edustaa sosiaalisen median pimeämpää puolta.

- Jos jonkun toiminnassa on valittamista, uhataan, että pistän sen someen. Ehkä hyvätkin puolet siinä katoavat.

Wilma on oppilaitosten hallinto-ohjelma. Opiskelijat valitsevat Wilmassa kursseja, seuraavat suorituksiaan, lukevat tiedotteita ja viestivät opettajien kanssa.

Vantaan Sanomien juttu aiheesta.