Ruotsi myöntää jatkossa vain määräaikaisia oleskelulupia ja perheiden yhdistämisestä tulee vaikeaa. Eduskunta hyväksyi kiristykset, joilla Ruotsi heittää hyvästit anteliaalle maahanmuuttopolitiikalle.

TukholmaRuotsin turvapaikkasääntöjen kiristys meni eduskunnassa kirkkaasti läpi. Hallitus ja osa oppositiopuolueista olivat sopineet asiasta jo syksyllä. Vastaan äänestivät vasemmistopuolue, keskusta ja muutama ympäristöpuolueen jäsen.

"Paskalaki mikä paskalaki", nimitteli vasemmistopuolueen kansanedustaja Christina Höj Larsen tiedotteessaan.

Tarkemmin ottaen hän lainasi ympäristöpuolueen vetäjää Gustav Fridolinia, joka kutsui esitystä samoilla sanoilla syksyllä. Sosialidemokraattien kanssa hallituksessa sinnittelevän ympäristöpuolueen on ollut vaikea pitää yllä kuvaa maahanmuuttajien ystävästä.

Säännöt EU:n tiukimpia

Ruotsin liberaalin maahanmuuttopolitiikan aika on ohi, säännöt ovat nyt EU:n minimitasolla.

Pysyvien oleskelupien sijaan Ruotsi myöntää jatkossa vain määräaikaisia lupia. Pakolaisstatuksella tulleet voivat saada kolmen vuoden oleskeluluvan. Suurin osa kuten on kuitenkin tullut maahan muun suojelun takia, jolloin oleskelulupa on voimassa aluksi vain 13 kuukautta. Tähän ryhmään kuuluvat muun muassa Syyrian sotaa pakenevat, joita Ruotsissa on eniten. Ruotsi on tähän mennessä ottanut vastaan kaikki syyrialaiset.

Lyhyen oleskeluluvan saaneet eivät saa perheitään Ruotsiin. Pitemmän oleskeluluvan saaneellakin perheen yhdistäminen alkaa rullata vasta, jos hän kykenee elättämään muita.

Pysyvän oleskeluluvan voi saada, jos on työpaikka.

Uutta kaaosta ei haluta

Muutokset tulevat voimaan heinäkuussa. Ne koskevat marraskuun 24:nnen päivän jälkeen tulleita turvapaikanhakijoita. Tuolloin hallitus tiedotti uusista linjauksista.

Väliaikainen laki on voimassa kolme vuotta. Ruotsin kokoomuspuolue moderaatit haluaa kuitenkin laista pysyvän. Heidän mukaansa kotoutuminen helpottuu, kun Ruotsiin jääminen edellyttää työpaikkaa. He eivät myöskään usko, että pakolaistilanne helpottaisi. Samoilla linjoilla ovat ruotsidemokraatit. Asiaa puidaan kenties seuraavien vaalien edellä.

Ruotsi päätti kiristyksistä syksyllä, kun turvapaikanhakijoita saapui maahan kymmenen tuhatta viikossa. Kiristyksillä haluttiin kertoa, ettei Ruotsiin kannata tulla.

Rajatarkastukset ja henkilöpaperin vaatiminen ovat kutistaneet tulijoiden määrää niin, että keväällä pakolaisia on saapunut enää viisisataa viikossa.

Osa kysyy, miksei tämä riitä.

Sosialidemokraatteja edustava maahanmuuttoministeri Morgan Johansson arvioi, että myös tulollaan olevat kiristykset vähensivät tulijoita. Hänen mukaansa laki on välttämätön. Ruotsiin ei haluta samaa tilannetta kuin syksyllä, jolloin koko systeemi oli vaarassa romahtaa. Tilat loppuivat eikä tiedetty, keitä rajan yli pääsi.

Kritiikkiä tulvi viimeiseen saakka

Ruotsille, joka on tottunut paistattelemaan humanitäärisen auttamisen etujoukossa, muutos on raju. Tiukennukset ovat nostattaneet kritiikin tulvan. Mielenosotukset keräsivät väkeä äänestyspäivänä.

Ruotsin kirkon piispat vetosivat vielä maanantain Dagens Nyheter-lehdessä kansanedustajiin, jotta nämä ajattelisivat varsinkin vanhemmistaan erossa olevia lapsia.

Kiristyksiä arvostelivat myös muun muassa Ruotsin Punainen Risti, Amnesty ja YK:n pakolaisjärjestö UNHCR.

Arvostelijoiden mukaan lyhyet oleskeluluvat lisäävät jo kovia kokeneiden ihmisten turvattomuutta. Lisäksi into kielen opetteluun ja muuhun kotoutumiseen katoaa, kun jääminen on epävarmaa.

Ennen kilpailtiin siitä, mikä maa on paras. Nyt siitä, kuka tarjoaa huonoimmat edut.

Unicefin mukaan kiristykset ovat vastoin YK:n lasten oikeuksien sopimusta, kun ne estävät perheiden elämisen yhdessä. Järjestön mukaan vaarana on, että omaiset lähtevät nyt vaarallisille pakoretkille.

Pitkälle koulutetut pakolaiset saattavat tyytyä äkkiä saataviin ja yksinkertaisiin töihin saadakseen pysyvän oleskeluluvan. Myös työsopimusten väärentämisen epäillään lisääntyvän.

Arvostelijoiden mukaan ennen kilpailtiin siitä, mikä maa on paras maa. Nyt maat kisaavat siitä, kuka tarjoaa huonoimmat edut.