Uudenmaan, pääkaupunkiseudun ja Helsingin sote-erillisratkaisun jatkovalmistelu pohjautuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämiseen neljällä itsehallintoalueella ja Helsingin kaupungilla. Asiaa pohtineen selvitystyön loppuraportti julkaistiin torstaina.

”Hallitusohjelmassa todetaan, että hallitus selvittää Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin erillisratkaisun yhteistyössä alueen kuntien kanssa tämän vuoden loppuun mennessä. Näin olemme nyt tehneet", perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd) sanoo.

Kiuru kertoi tiedotustilaisuudessa, että viiteen itsehallinnolliseen alueeseen pohjautuva malli osoittautui selvityksessä lopulta vaihtoehdoksi, jossa ratkaisun perustuslaillisuus on tutkittu ja joka on mahdollinen saadun toimeksiannon sekä aikataulun puitteissa.

”Riskit ovat helpommin hallittavissa, kuin jos Uusimaa olisi yksi sote-alue”, Kiuru muun muassa perusteli ratkaisua.

Erillisratkaisun vaihtoehtoja on syksyllä selvitetty tiiviissä yhteistyössä alueen kuntien ja HUSin kanssa. Sosiaali- ja terveysministeriön tiedotteen mukaan Uudenmaan kuntien esittämä kuntayhtymäpohjainen ratkaisu todettiin ”perustuslain ja rahoitusjärjestelmän kannalta ongelmalliseksi sovittaa yhteen hallitusohjelman tarkoittamaan valtakunnalliseen ratkaisuun nähden”. Erillisratkaisun hallintomalli ei voinut poiketa keskeisesti yleisestä mallista.

”Nyt esitetty ratkaisu rakentuu kuitenkin kuntien muovaaman aluejaon pohjalle”, tiedotteessa kerrotaan viitaten valittuun viiden itsehallintoalueen määrään.

Helsingin lisäksi neljä itsehallinnollista aluetta ovat Länsi-Uusimaa, Keski-Uusimaa, Itä-Uusimaa sekä Vantaan ja Keravan yhteenliittymä.

Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren mukaan Uudenmaan erityispiirteiden huomioiminen sote-uudistuksen valmistelussa ansaitsee kiitoksen.

”Valtakunnallisen ratkaisun ja perustuslain tiukat reunaehdot huomioiden kuntien keväällä esittämän mallin pohjalta nyt muodostettu erillisratkaisu on parempi ja riskittömämpi kuin yksi, koko Uudenmaan maakunta”, Vapaavuori sanoo.

HUS vastaisi lakisääteisesti kiireellisestä, vaativasta ja yliopistosairaalalle kuuluvasta erikoissairaanhoidosta ja tämän järjestämiseksi tarpeellisesta muusta erikoissairaanhoidosta. Kuitenkin myös erikoissairaanhoidon järjestämisvastuu olisi ensisijaisesti alueilla, tiedotteessa kerrotaan.

”Itsehallintoalueiden ja HUSin työnjako linjattaisiin tarkemmin järjestämissopimuksessa, jonka perusvaatimukset määriteltäisiin lainsäädännössä”, STM tiedottaa.

HUS:n toimitusjohtajan Juha Tuomisen mukaan ”esitettävä malli turvaa sekä vaativan erikoissairaanhoidon järjestämisen Uudellamaalla että HUSin kansalliset vastuut”.

Kuntaministeri Sirpa Paatero (sd) on tyytyväinen selvitystyön lopputulokseen.

”Hienoa, kun alueen kunnat ja HUS ovat löytäneet valmistelijoiden kanssa yhteisen näkemyksen”, hän sanoo.

Marinin hallitusohjelman mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa ja palvelujen järjestämisessä otetaan huomioon alueelliset erityispiirteet. Tämän pohjalta tehtiin nyt päättynyt selvitys.

Erillisratkaisun rahoitusmallia ei selvitystyössä arvioitu.