Lepomäen mielestä Suomessa ei vielä ymmärretä, miten vakavasta asiasta on kyse.

Näin uutistoimisto CNN uutisoi – tällainen koronaviruksen vaikutus maailmanlaajuiseen liiketoimintaan.

Useat lentoyhtiöt ovat kriisissä. Sadat miljoonat ihmiset peruvat matkojaan. Konferensseja perutaan. Teollisuusyritysten alihankintaketjut katkeilevat. Asiakkaat häviävät palveluyrittäjiltä. Osakekurssit laskevat.

Liikepankit varautuvat siihen, että yritykset eivät pysty lyhentämään lainojaan.

Samaan aikaan julkisesti rahoitettuun terveydenhuoltoon kohdistuu koronavirusepidemian seurauksena kova paine.

Kokoomuksen kansanedustaja Elina Lepomäki arvioi, että koronasokki saattaa romahduttaa Suomen julkisen talouden. Hän varoittaa siitä, että julkisen talouden alijäämä uhkaa kasvaa Suomessa yli 10 miljardiin euroon, mikäli koronaepidemia ei laannu nopeasti.

– Jos uusin ennuste siitä toteutuu, että Suomen talous ei tänä vuonna käytännössä kasva, meillä on ensi vuodesta alkaen noin kymmenen miljardin euron alijäämä valtion ja kuntien taloudessa, Lepomäki sanoo Iltalehden haastattelussa.

Osuuspankki julkaisi keskiviikkona koronaepidemian seurauksena päivitetyn ennusteen Suomen talouskasvusta.

– Perusennusteessamme Suomen talous ei kasva tänä vuonna, Osuuspankki arvioi.

Elina Lepomäki (kok) sanoo, että vaatimatonkin talouden ”yskähdys” vaikuttaa useita vuosia eteenpäin. Lauri Nurmi / IL

Miljardien leikkaukset uhkana

Lepomäen mielestä Suomessa ei vielä ymmärretä, miten vakavasta asiasta on kyse.

Ihmishenkien pelastaminen on ensisijaista, mutta samalla on syytä varautua siihen, että julkisesti rahoitettuja hyvinvointipalveluita joudutaan leikkaamaan miljardeilla euroilla.

Lepomäki korostaa, että hän ei toivo Suomen joutuvan palveluiden leikkausten tielle.

Viime syksynä valtiovarainministeriö (VM) julkisti julkisen talouden suunnitelman, joka ulottuu vaalikauden loppuun eli vuoteen 2023 saakka.

Tuolloin vallassa oli pääministeri Antti Rinteen (sd) hallitus, jonka työ jatkuu nyt pääministeri Sanna Marinin (sd) johdolla.

”Valtaosaa pääministeri Rinteen hallituksen finanssipoliittisista tavoitteista ei saavuteta ilman uusia työllisyyttä ja julkista taloutta kohentavia toimia hallituskauden aikana. Valtiovarainministeriön riippumattoman ennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa lähivuosina ja on 1,4 % suhteessa BKT:hen v. 2023”, VM arvioi.

Tuolloin VM laski, että Suomen bruttokansantuote kasvaisi vuosina 2020—2022 noin prosentilla per vuosi. Tällöin valtion budjettitalouden alijäämä olisi vaalivuonna 2023 noin neljä miljardia euroa.

Valtion menot olisivat 62,8 miljardia euroa ja tulot 58,8 miljardia euroa.

Paikallishallinnon eli kuntien talouden alijäämäksi VM arvioi vuonna 2023 noin 3,1 miljardia euroa, ellei mitään tehdä.

Kuntien menoja on kuitenkin tarkoitus leikata 1,8 miljardilla eurolla, mistä VM huomautti julkisen talouden suunnitelmassa.

”Tämä jää katettavaksi kuntien omilla sopeutustoimilla ja valtion tukemilla tuottavuustoimilla sekä työllisyyttä vahvistavilla toimilla, jotka lisäävät talouskasvua”, rahaministeriö painotti.

Nämä laskelmat julkaistiin siis ennen kuin kukaan oli sairastunut koronavirukseen.

– Harva enää muistaa, että jo syksyn julkisen talouden suunnitelmassa valtion ja kuntien alijäämä on vuonna 2023 eli hallituksen lopettaessa työnsä noin 5,3 miljardia euroa vuodessa. Se on aika kaukana nollasta, kun keskustalle esimerkiksi oli kynnyskysymyksenä hallitustyöskentelyyn osallistumiselle se, että julkinen talous on kauden lopussa tasapainossa. Kuinkas kävikään, se on viisi miljardia euroa pakkasella ilman koronaakin, Lepomäki sanoo ja tekee reunahuomautuksen:

– No, nyt minä teen oppositiopolitiikkaa.

Ei tarvita kuin yskähdys

Koronaviruksesta puhuessaan Lepomäki ei halua leimautua tavan vuoksi sormeaan heristäväksi opposition kansanedustajaksi. Huoli on aito.

– Laskin, että jos tulee melko vaatimatonkin maailmantalouden yskähdys, joka kestää vuoteen 2023, alijäämä kasvaa jo ensi vuonna yhdeksään miljardiin ja siitä eteenpäin yli kymmeneen miljardiin euroon per vuosi.

Lepomäki ojentaa paperin. Hän on laskenut, mitä valtion ja kuntien taloudelle tapahtuu, jos talouskasvu laskee Suomessa nollaan.

Ensi vuonna alijäämä repeäisi yhdeksään miljardiin euroon. Vuonna 2022 ylittyisi kymmenen miljardin euron pakkasraja, ja vuonna 2023 valtio ja kunnat velkaantuisivat lisää 11,8 miljardilla eurolla.

– Näin kävisi ilman, että tehdään mitään uusia lisämenoja tai elvytetään tai myöskään leikataan, Lepomäki sanoo.

Sen sijaan, että Suomen bruttokansantuote olisi vaalikauden lopulla noin 271 miljardia euroa, se jäisi 262 miljardiin euroon.

Julkisen talouden alijäämä suhteessa bkt:hen repeäisi Lepomäen laskelmassa 4,5 prosenttiin.

Ostetaanko telakoilta risteilijöitä?

Julkistalouden riskejä lisäävät Lepomäen mielestä valtion noin 60 miljardin euron takausvastuut.

Esimerkiksi Finnvera on myöntänyt yhteensä noin 30 miljardia euroa takauksia tukeakseen suomalaista vientiteollisuutta.

– On kuviteltavissa tilanne, jossa koronavirus pistää risteilytilaukset jäihin. Jos niin ei kokonaan kävisi, niin ainakin se hidastaisi suomalaistelakoiden valmistamien alusten menekkiä. On mahdollista, että meillä laukeaa osa näistä takausvastuista, Lepomäki varoittaa.

Suomen valtion taseessa on paljon pörssiomistuksia.

– Jos omistusten arvo laskee ja myös takaukset menettävät arvonsa, meillä saattaa olla edessämme tilanne, jossa kohtaamme paitsi ison alijäämän myös vaikeuden rahoittaa julkista talouttamme. Ilman keskuspankkitoimia on kuviteltavissa tilanne, että valtionvelkamme ei käy enää kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla kaupaksi, Lepomäki sanoo.

Samaan aikaan eläkerahastojen sijoitusten arvon lasku lisäisi paineita leikata eläkkeiden tasoa tai korottaa eläkemaksuja. Myös eläkerahastot ovat osa julkista taloutta.

Koronalaskelmassaan Lepomäki ei sisällytä eläkerahastoja osaksi julkista taloutta, koska ”niiden tuotoilla ei lyhennetä valtion ja kuntien velkoja”.

Italian epidemia saattaa laukaista eurokriisin

Eurokriisi saattaa sekin iskeä päälle, jos Italian koronaepidemia halvaannuttaa maan talouden.

– On olemassa aito riski, että meillä on taas eurokriisi tänä vuonna edessämme.

Euromaiden velansaannin on Lepomäen mukaan turvannut Euroopan keskuspankin rahapolitiikka, jossa on suosittu elvytystä ja nollakorkojen linjaa.

Lepomäen mielestä Suomessa ei voida tuudittautua siihen, että velaksi elämistä olisi varaa lisätä.

– Koronaviruksen muuttamaan todellisuuteen on havahduttava, hän painottaa.