Suomesta tuli talvella ensimmäinen Pohjoismaa, joka otti vesirokon kansalliseen rokotusohjelmaansa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tavoitteena on hävittää vesirokko Suomesta rokottamalla kaikki alle teini-ikäiset lapset, jotka eivät ole ehtineet rokkoaan jo sairastaa.

Kun koulut alkavat, vesirokon vastaiseen hyökkäykseen ryhdytään poikkeuksellisen laajalla rintamalla. Rokotuksia annetaan neuvoloiden lisäksi myös alakouluissa aina viidettä luokkaa myöten eli puolitoistavuotiaista 11-vuotiaisiin. Rokoteannoksia on varattu neljännesmiljoona.

Ennen kuin rokotuksia aletaan kouluissa antaa, vanhemmilta kysytään, kenellä rokko on jo ollut. Ellei se muistu mieleen ja tauti onkin tullut podettua, rokotus kannattaa ottaa – siitä ei ole vaaraa, jos ei hyötyäkään, sanoo ylilääkäri Tuija Leino Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

"Vesirokko on kuin arvanheitto"

Vesirokko on hyvin yleinen lastentauti, joka tarttuu erittäin herkästi. Sillä on ikävän mutta ei varsinaisesti vaarallisen taudin maine. Suuri enemmistö lapsista sairastaa sen ennen kouluikää tai viimeistään ensimmäisellä luokalla. Viidennellä luokalla se on sairastamatta enää yhdellä 20:stä.

Kun luonto tuntuu hoitavan vesirokon valtaosalta pois lapsuudessa, onko laajaan rokotusohjelmaan syytä? On kyllä, sanoo Leino.

– Vesirokko on vähän niin kuin arvanheitto. Sen voi saada kohtalaisen lievänä, tai sitten voi saada 500 rakkulaa, kovan kutinan ja kuumetta. Ja sitten ovat ne vakavimmat taudit, joista valtaosa tulee aikaisemmin aivan terveille lapsille.

Yleisin jälkiseuraus on se, että jokin bakteeri pääsee rakkuloista ihon alle ja aiheuttaa jopa sairaalahoitoa vaativan laajan ihotulehduksen. Noin yksi 400:sta saa keuhkokuumeen, ja rajuimmillaan jälkitautina voi olla aivotulehdus.

Virus jää iäksi hermotumakkeisiin

Aikuisilla jälkitaudit ovat paljon yleisempiä ja ankarampia kuin lapsilla. Tuija Leino suositteleekin painokkaasti, että aikuinen hankkii rokotteen myös itselleen, jos vesirokko on sairastamatta. Rokote ja sen tehoste pistetään omalla terveysasemalla, joskaan ne eivät ole aikuiselle ilmaisia.

– Aikuisena vesirokko on käytännössä aina korkeakuumeinen, ihottuma on vahva ja arpia jää usein. Kouluikäisten rokotuksilla pyritään estämään juuri se, ettei vesirokkoa saisi aikuisena, Leino kertoo.

Erityisen vaarallinen vesirokko on raskaana oleville naisille, joista noin viidennes saa nopeasti etenevän keuhkokuumeen. Sikiölle tartunta voi aiheuttaa monenlaisia vaurioita, muun muassa älyllisen kehitysvamman.

– Vesirokkovirus myös jää käytännössä kaikille hermotumakkeisiin selkärangan viereen. Sieltä se palaa vyöruusuna noin joka kolmannelle meistä iän kuluessa, Leino kertoo.

Ylilääkäri Tuija Leino THL:stä Anniina Wallius / Yle

Oppia USA:n kokemuksista

Yhdysvalloissa rokotusohjelma on ollut jo vuodesta 1995, ja Suomessakin tarkkailtiin Yhdysvaltain kokemuksia, ennen kuin rokotukset päätettiin aloittaa.

– Aluksi seurattiin, voisiko viruksen hävittäminen lisätä aikuisten vyöruusua, joka siis on saman viruksen aiheuttama.

Näiden parinkymmenen vuoden aikana ei kuitenkaan ole saatu sellaista näyttöä, että vyöruusu yleistyisi, vaikka aikuiset eivät enää saa luonnontehosteita kiertävästä viruksesta, Leino kertoo.

Iso syy vanhempien työpoissaoloihin

Yhteiskunnalle vesirokon varsinaiset hoitokustannukset eivät ole kovin suuret, mutta työpaikoilla sairaus näkyy vanhempien poissaoloina.

Vesirokko aiheuttaa tällä hetkellä hiukan vajaat kymmenen prosenttia kaikista poissaoloista.

– Uusia rakkuloita tulee noin 5-6 päivää. Sitten pitää vielä odottaa niiden kuivumista, ennen kuin lapsi saa mennä esimerkiksi päivähoitoon. Käytännössä se aiheuttaa vähintään viikon poissaolon jollekulle perheessä, sanoo ylilääkäri Tuija Leino.