Mistä on kyse? Painotetuille luokille voidaan hakea pääsykokeella jo esikoulusta

Tutkija Piia Seppäsen mukaan pieniä lapsia ei pitäisi laittaa kilpailutilanteeseen

Seppäsen mukaan pääsykokeet perusopetuksen voivat johtavat yhteiskunnalliseen eriarvoistumiseen

Jo kuusivuotiaat lapset hakevat pääsykokeiden kautta ensimmäistä opiskelupaikkaansa. Esimerkiksi Tampereella lapset hakevat englannin-, saksan- ja ranskankielisille luokille. Kieliluokkia on tarjolla kaupungin nettisivujen mukaan neljässä koulussa.

Opiskelu aloitetaan ensimmäisellä luokalla, ja sitä jatketaan yleensä kuudennen luokan loppuun asti. Sen jälkeen jatketaan joko painotetulla luokalla tai tavallisessa opetuksessa.

Painotetuille kieliluokille pääsevät ne lapset, jotka läpäisevät pääsykokeen hyvillä pisteillä. Tampereella lapsen pitää saada vähintään 40 prosenttia kokeen maksimipisteistä. Pistemäärän ylittäneistä valitaan oppilaat paremmuusjärjestyksessä.

Jännitystä ja pettymyksen tunteita

Turun yliopiston yliopistotutkija ja koulutussosiologi Piia Seppänen arvostelee sitä, että lapset joutuvat kokemaan pääsykokeiden jännityksen ja mahdollisen pettymyksen.

– Pieniä lapsia ei pitäisi laittaa tällaisiin kilpailutilanteisiin, Seppänen sanoo.

Pieniä lapsia ei pitäisi laittaa tällaisiin kilpailutilanteisiin. Piia Seppänen

Seppäsen mukaan pääsykokeet voivat aiheuttaa esimerkiksi alakoulusta tutun kaveriporukan hajoamisen, jos osa pääsee kokeiden kautta painotetulle luokalle ja osa tippuu pois.

Seppäsen mukaan koulujen on myös vaikea testata etukäteen, kenelle painotettua opetusta on syytä antaa.

Tampere puolustaa kokeita

Soveltuvuuskokeet tulivat suomalaiseen peruskoulujärjestelmään 1990-luvun puolivälissä. Tampereen kaupungin tuotantojohtaja Kristiina Järvelä sanoo, että pääsykokeet ovat tarpeellisia. Esimerkiksi kielenopetuksessa pitää varmistaa se, että lapset pystyvät seuraamaan opetusta, josta puolet on vieraalla kielellä.

– Lapset ovat tietoisia omasta osaamisestaan, ja elämässä pitää olla tiettyjä kriteereitä. Arvonta ei olisi sen parempi järjestelmä, Järvelä sanoo.

Järvelän mielestä pääsykokeet koskevat vain pientä osaa koulunsa aloittavia esikoululaisia.

"Pääsykokeet eriarvoistavat"

Lapset ovat tietoisia omasta osaamisestaan, ja elämässä pitää olla tiettyjä kriteereitä. Arvonta ei olisi sen parempi järjestelmä. Kristiina Järvelä

Piia Seppäsen mukaan luokkamuotoisesti järjestetyssä painotetussa opetuksessa oli Tampereella 21 prosenttia seitsemäsluokkalaisista. Hänen mielestä kyse on varsin merkittävästä osasta oppilaita. Turussa luku oli 37 prosenttia ja Espoossa 23 prosenttia. Luvut ovat peräisin 2010-luvun alusta.

Seppäsen mukaan muista maista on tutkimusnäyttöä siitä, että perusopetuksen pääsykokeet voivat johtaa yhteiskunnalliseen eriarvoistumiseen.

– Lapsen meneminen pääsykokeeseen riippuu paljon vanhempien taidoista, rohkeudesta ja tahdosta ottaa selvää eri mahdollisuuksista. Tutkimuksemme mukaan korkeasti koulutetut vanhemmat tietävät muita paremmin, mihin ja miten kannattaa hakea, Seppänen sanoo.

Seppänen on päätoimittajana Lohkoutuva peruskoulu – perheiden kouluvalinnat, yhteiskuntaluokat ja koulutuspolitiikka -kirjassa, jota varten tehtiin kyselytutkimus Helsingissä, Turussa, Espoossa, Tampereella ja Vantaalla. Kyselyyn osallistui 2 600 kuudesluokkalaisen vanhempaa. Kirja julkaistaan syksyllä.

Kolme vuotta sitten Opetusalan ammattijärjestö OAJ teki opettajille aiheesta kyselyn. OAJ:n mukaan opettajakunnan mielipiteet jakautuivat selvästi kahtia. Toiset pitivät erikoistumista erittäin hyvänä asiana. Toisten mielestä painotettu opetus aiheutti eriarvoisuutta.