Suomessa on laitonta tiedustelua tekeviä ulkomaalaisia yhtä paljon kuin kylmän sodan aikana, sanoi Supon päällikkö Antti Pelttari. Hänen mukaansa perinteinen henkilövakoilu on edelleen voimissaan, mutta yhdistyy voimakkaasti verkkovakoiluun. Pelttari peräsikin jälleen viranomaisille oikeutta verkkovalvontaan.

Supon päällikkö Antti Pelttari ei suostunut kommentoimaan ulkomaalaisten vakoojien tarkkaa määrää TV1:n Ykkösaamussa. – Helsingissä on laitonta tiedustelua harrastavia henkilöitä. Lukumäärä on aika lähellä sitä, mitä se oli kylmän sodan aikana, Pelttari vertasi.

Hänen mukaansa perinteinen henkilövakoilu ja verkkovakoilu ovat rinnakkain voimissaan.

– Varmasti perinteiset tiedonvaihdon menetelmät ovat käytössä. Paras keino on edelleen se, että saadaan tietoa henkilöltä, Pelttari sanoi.

Pelttarilta kysyttiin myös sitä, tunteeko Supo jokaisen ulkomaalaisen vakoilijan Suomessa.

– Supon tehtävä on olla hyvin perillä Suomen tilanteesta, se on meidän tavoitteemme, Pelttari vastasi.

"Verkossa ei ole minkäänlaista valvontaa"

Pelttari peräsi Suomen viranomaisille lisää toimivaltuuksia verkkovalvontaan. Hän vertasi tilannetta Suomen ilmavalvontaan. Pelttarin mukaan havaitsemme hyvin tarkkaan, jos vieraan valtion lentokone ylittää Suomen rajan.

– Verkossa meillä ei ole minkäänlaista valvontaa. Siellä vieraan valtion lentokoneet saavat lennellä aivan vapaasti, Pelttari kuvasi.

Pelttari vakuutti, että verkkovalvonta olisi tarkkaan säädeltyä ja valvottua toimintaa.