Kiipesimme Pispalan haulitornin huipulle – perillä odotti järkytys: Historiallisesti merkittävä haulimestarin huone on karmeassa kunnossa

55 metriä korkea haulitorni on hallinnut Pispalan maisemaa vuodesta 1908 asti. Se on yksi Tampereen ikonisista maamerkeistä. Tornin huipulla sijaitsevaan pieneen huoneeseen on normaalisti pääsy kielletty, mutta saimme kiivetä kurkistamaan sinne erikoisluvalla. Jo pelkkä kiipeäminen on hurja kokemus, sillä rappuset ovat huterat, kapeat ja osin huonokuntoiset. Todellinen yllätys odottaa kuitenkin tornin huipulla: historiallisesti merkittävä "haulimestarin huone" on vaikuttava paikka ja sieltä avautuu huikeat näkymät – mutta se on myös todella kehnossa kunnossa. Katso Pääsy kielletty -sarjan video Pispalan haulitornista: Aamulehden uusi Pääsy kielletty -videosarja vie katsojat paikkoihin, joihin ei normaalisti pääse. Tämä on sarjan ensimmäinen jakso. Haulien valmistus Pispalan haulitornissa loppui vuonna 1972. Siitä asti torni on ollut tyhjillään, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä. Kulku haulitornin rappusiin on estetty korkealla aidalla, jonka portti on lukittu. Kiipeäminen kielletty Ylhäälle johtavat jyrkät, kapeat ja kiikkerät rappuset, jotka eivät vastaa nykypäivän turvallisuusvaatimuksia. Tornin huipulla sijaitsevassa haulimestarin työhuoneessa lattia nitisee ja siinä on ruosteen syömiä reikiä. Siksi torniin onkin ehdottoman kiellettyä lähteä kiipeämään omin luvin. Pääsy tornin huipulla olevaan huoneeseen on normaalisti estetty raskaalla luukulla. Joku on silti käynyt siellä luvatta, sillä lattialla lojuu oluttölkkejä. –Tämä on vaarallinen paikka nousta, sillä huoltotyöt tehdään harvakseltaan. Tänne ei voi tulla kiipeämään, painottaa Pispalan Moreeni ry:n sihteeri Mårten Sjöblom . Pispalan Moreeni ry hallinnoi haulitehtaan tehdasrakennusta, joka sijaitsee tornin juurella. Remonttia suunnitellaan Tampereen kaupunki on suunnitellut tornin teräsosien kunnostusta ensi vuonna. –Haulitornin rakenteisiin on tehty yleistarkastus, jonka pohjalta teetämme tarkemman kuntotutkimuksen sekä korjaussuunnitelman. Niiden pohjalta toteutamme tarvittavat korjaukset, tornista vastaava isännöitsijä Petri Reunanen Tampereen kaupungilta kertoo. Reunasen mukaan korjaukset on tarkoitus tehdä ensi vuonna. –Hankkeelle on korvamerkitty raha, joka tosin tarkentuu kuntotutkimuksen ja korjaussuunnitelman pohjalta. Jopa tuhat kiloa hauleja päivässä Haulimestari kiipesi aikanaan haulitornin huipulle joka arkiaamu. Pienessä työhuoneessaan hän sulatti lyijyharkkoja padassa ja tiputti lyijyseosta erilaisten seulojen läpi pitkään putkeen, joka kulkee tornin keskellä. Pudotessaan putken läpi lyijynpalat alkoivat pyöriä. Ne putosivat maan tasolle vesiastiaan, jossa ne jäähtyivät lopulliseen muotoonsa. Parhaimmillaan haulitornissa syntyi joka arkipäivä syntyi tuhat kiloa lyijyhauleja. Kun haulitehtaan toiminta loppui, torni siirtyi kaupungin omistukseen vuonna 1973. Tornin juurella sijaitseva haulitehtaan rakennus on kunnostettu kokous- ja juhlatilaksi. Ehdota kiinnostavaa paikkaa Pääsy kielletty -sarjaan: tuukka.valimaki@aamulehti.fi