Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo pitää pääministerin eläkepuheita ennenkuulumattomina.

– Toisin kuin vaikka perhetukiuudistuksessa tai sote- tai sotu-uudistuksessa, niin eläkepuolella on päästy hyviin tuloksiin. Suomalainen ansioeläkejärjestelmä on yksi maailman parhaista. Tuntuu aika uskaliaalta ja pelottavaltakin se, että jos nämä eläkerahaston muuttuvat tällaisen poliittisen pelin välineiksi, Hiilamo arvio.

Pääministeri Antti Rinne (sd.) toisti kyselytunnilla, että naisten pieniä työeläkkeitä voitaisiin korottaa työeläkejärjestelmässä jo olevista rahoista. Viime viikon kyselytunnin jälkeen tähän käyttöön Rinne kaavaili työeläkejärjestelmään liittyviä asiakashyvityksiä. Tämän viikon kyselytunnilla Rinne mainitsi työeläkeyhtiöiden asiakkailleen tarjoamat, työhyvinvointiin käytettävät kymmenet miljoonat.

Vaarallinen poikkeus

Hiilamon mukaan lainsäädäntövalta toki on eduskunnalla ja hallitus voi tehdä aloitteita, mutta tutkija varoittaa. Ja vaikka asia olisi hyvä, niin poikkeama voisi olla vaarallinen.

– Eduskunta voi päättää, miten näitä eläkerahastoja käytetään, mutta silloin oltaisiin kyllä vaarallisella tiellä. Tämä olisi vaarallinen poikkeus. Vaikka asia on hyvä, se saattaisi johtaa siihen, että niitä käytettäisiin hyvin epätarkoituksenmukaisella tavalla, Hiilamo varoittaa.

Hiilamo muistutta, että eläkevarojen käyttö on aina myös sukupolvien välinen oikeudenmukaisuuskysymys.

– Meillä on pienituloisia eläkeläisiä ja paljon nimenomaan naisia näissä ryhmissä. Mutta suhteessa maksettuihin eläkemaksuihin heidän tilanteensa on paljon edullisempi kuin tulevilla sukupolvilla, jotka joutuvat maksamaan korkeampia eläkemaksuja ja tyytymään sitä kautta vähän alempiin palkkoihin.

Hiilamon ratkaisu löytyy valtion budjetista

Hiilamon mielestä valtion budjetti on eläkerahastoja parempi rahoitustapa lievittää naisten työeläkeongelmaa.

– Eläkevakuuttaminen on todella pitkän aikavälin toimintaa. Koska meillä on isot eläkerahastot, voimme pitää eläkemaksut kohtuullisella tasolla. Meillä on julkinen eläkejärjestelmä, joka on yksityisesti hoidettu. Tämä malli on osoittautunut erittäin hyväksi Suomessa, Hiilamo kehuu.

– Toinen vaihtoehto olisi, että meille tulisi henkilökohtaisia eläketilejä tai vapaaehtoisia eläkevakuutuksia, ja silloin emme olisikaan kaikki samassa veneessä. Siinä mielessä kannattaa nyt näitä meidän eläkevaroja vaalia ja pitää hyvää huolta, ettei jouduta luopumaan tästä hyvin toimivasta järjestelmästä.

Hiilamo katsoisi myös sosiaali- ja terveydenhuollon käyttäjämaksut

Valtion budjetin lisäksi ratkaisu voisi löytyä käyttäjämaksuista.

– Toinen vaihtoehto on pitää huolta, ettei meillä ole liian korkeita käyttäjämaksuja sosiaali- ja terveyspalveluissa. Pidemmän aikavälin ratkaisu olisi varmasti se, että naisten työuria yritetään pidentää. Ja lyhentää sitten sitä, että perhevapaiden käyttö painottuu niin voimakkaasti naisille. Jaettaisiin tasaisemmin perhevapaita naisten ja miesten välille ja ehkä myös pidettäisiin vähän lyhyempiä perhevapaita.

Perhevapaiden käyttömuutokset näkyisivät tulevaisuuden eläkkeissä, mutta mikä ratkaisuksi nykyisiin pieniin työeläkkeisiin?

Hiilamo muistuttaa, että meillä on paljon pieniä eläkkeitä ja eläkeläisiä, jotka ovat työkyvyttömyyseläkkeellä pelkän takuueläkkeen varassa.

– Tämä on se kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleva ryhmä, jonka toimeentulo on heikointa. Nämä eläkkeiden korotukset kannattaisi aina miettiä tämän vähimmäistason kautta, jos halutaan köyhyyttä ja toimeentulo-ongelmia vähentää.

Kun eläke on pieni, hallituksella ei ole verotyökaluja käytössään.

– Pienimmistä eläkkeistä ei käytännössä makseta veroja, eli verotus ei ole ratkaisu tässä kysymyksessä.

Lue myös:

Työeläkevakuuttajien Suvi-Anne Siimes Rinteelle: Malli naisten pienten eläkkeiden korotuksiin Saksasta

Naisten eläkkeet viidenneksen pienempiä kuin miesten eläkkeet – ero pienentynyt vain vähän

Mitä pidempi perhevapaa, sitä enemmän eläke kärsii: “Näistä pitäisi puhua jo neuvolassa”