Helsingin kaupunginhallituksen nyt tekemä päätös tukeutuu Sosiaali ja terveysministeriön elokuussa (2017) antamaan ohjeistukseen, jonka mukaan laittomasti maassa oleville tulee tarjota kaikki julkiset palvelut, myös asunnot ja terveyspalvelut. Koska rajavalvontaa ei käytännössä ole, suomalaiset sosiaalietuisuudet ulotetaan nyt maa-planeetan kaikille seitsemälle ja puolelle miljardille asukkaalle.

Suomessa on töissä yksityisellä (=veroa maksavalla) sektorilla noin 1.2 miljoonaa henkilöä. Koska julkisen sektorin palkat maksetaan nykyisestä tai tulevaisuudessa kerätystä verokannasta, yksityisen sektorin palkansaajat karkeasti ottaen kustantavat koko lystin kaikille muille.

Omistukseen perustuvia tuloja l. pääomatuloja verotetaan Suomessa siinä määrin kuin verotettavat itse haluavat, joten päätaakka on palkansaajilla. #Huoltosuhteella tarkoitetaan jostain syystä aivan eri asiaaa, mutta nyt puheenaoleva suhde on se fataali tosiasia, jolla on merkitystä kansantaloudelle.

Pientuloisista ja palkansaajista mielellään puhuvan vasemmiston ykkös-prioriteetti on ollut budjetin vapaamatkustajien määrän kasvattaminen turhilla viroilla ja maahanmuuttajilla. Ei ole varmaa, ovatko esm. Vasemmistoliiton äänestäjät huomanneet tämän.

Vasemmiston kanssa samalla asialla, ”humanitaarisen” maahanmuuton suosimisessa ovat esiintyneet mm. sen tyyppiset ajattelijat, kuin Kokoomuksen Juhana Vartiainen, jonka mielestä ulkomaiset verokertymän syöjät ovat OK mutta kotimaiset tuensaajat eivät.

Ekonomistit eivät ole vielä laskeneet, kuinka pitkää päivää helsinkiläisten palkansaajien tulee tehdä, jotta pystyvät kantamaan heille nyt sälytetyn taakaan. Toki he eivät voi odottaa saavansa itse julkisia palveluja lähimpään kolmeen sukupolveen, sillä ”muukalaista ei jätetä”, sanoo Suomen yhdistynyt poliittinen eliitti.

Helsingin Kaupunginhallitus päätti laajentaa laittomasti maassa oleskelevien oikeutta maksuttomiin palveluihin ja toimeentuloon. Asiasta kertoo perussuomalaisten pää-äänenkannattaja Suomen Uutiset kriittiseen sävyyn.

http://www.iltalehti.fi/politiikka/201711212200548095_pi.shtml

Jussi Halla-aho 21.11.2017:

”Kysymys maan hallitukselle ja ennen kaikkea pääministeri Sipilälle:

Helsingin kaupunginhallitus päätti kokouksessaan 21.11., valtuutettu Veronika Honkasalon tekemää aloitetta käsitellessään, että kaupungin tulee tarjota kattavia maksuttomia terveys- ja majoituspalveluja kielteisen oleskelulupapäätöksen saaneille ja siten laittomasti maassa oleville ihmisille. Lisäksi kaupungin tulisi aktiivisesti mainostaa näitä palveluja mm. arabian ja somalin kielellä. Päätöksellään Helsingin kaupunginhallitus tuhoaa aktiivisesti ulkomaalaislainsäädännön ja turvapaikkamenettelyn uskottavuutta. Maahantulijalle taataan sama palvelutaso riippumatta siitä, saako hän myönteisen vai kielteisen turvapaikkapäätöksen. Maksuttomat terveyspalvelut ovat maailmassa harvinaista herkkua. On ilmiselvää, että sellaisten tarjoaminen kaikille halukkaille ensinnäkin houkuttelee kielteisen päätöksen saaneita ihmisiä jäämään laittomasti Suomeen ja toiseksi houkuttelee maahan lisää ihmisiä, joilla ei ole laillisia edellytyksiä kansainväliseen suojeluun tai oleskelulupaan muilla perusteilla. Tieto tällaisten palvelujen saatavuudesta leviää reaaliajassa internetissä, etenkin, kun niistä tiedotetaan lähtömaiden omalla kielellä. Terveys- ja majoituspalvelujen avaaminen laittomasti maassa oleville vahingoittaa ennen kaikkea niitä suomalaisia ja Suomessa laillisesti asuvia, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää yksityisiä terveyspalveluja tai varaa hankkia asuntoa vapailta markkinoilta. On irvokasta, että päätöstä kannattaneet sosialidemokraatit, vasemmistoliitto ja vihreät hurskastelevat puheissaan pienituloisen ihmisen puolustamisella. Turvapaikkaturismi ja laittomasti maassa oleskelevat ovat valtava ja kasvava ongelma niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa. Sipilän hallitus on vakuuttanut puuttuvansa tähän ongelmaan ja rohkaisevansa laittomasti maassa olevia palaamaan kotiinsa. Jos Suomen suurin kaupunki ja maahanmuuttajien pääasiallinen kohdepaikkakunta päinvastoin kaikin keinoin houkuttelee heitä jäämään, maan hallituksen tavoitteilta katoaa pohja. Aikooko maan hallitus lainsäädännöllisin tai muin keinoin puuttua siihen, että maan pääkaupunki houkuttelee kielteisen oleskelulupapäätöksen saaneita ihmisiä jäämään maahan ja siten sabotoi hallituksen tavoitetta saada laittomasti maassa oleskelevat poistumaan maasta?” Ilmaispalveluja vastaan äänestivät Helsingin kaupunginhallituksessa: Terhi Koulumies (kok),

(kok), Pia Pakarinen (kok),

(kok), Jaana Pelkonen (kok),

(kok), Mika Raatikainen (ps),

(ps), Wille Rydman (kok),

(kok), Tomi Sevander (sdp) ja

(sdp) ja Jan Vapaavuori (kok). Ilmaispalveluiden puolesta äänestivät: Paavo Arhinmäki (vas),

(vas), Veronika Honkasalo (vas),

(vas), Maria Ohisalo (vihr),

(vihr), Marcus Rantala (rkp),

(rkp), Nasima Razmyar (sd),

(sd), Anni Sinnemäki (vihr),

(vihr), Reetta Vanhanen (vihr) ja

(vihr) ja Sanna Vesikansa (vihr). Asia käsitellään vielä valtuustossa keskiviikkona 29.11. Kh:ssa Honkasalon päätösesitykseen lisättiin Paavo Arhinmäen ja Sanna Vesikansan ponsi, joka tuli hyväksytyksi: ”Kaupunginhallitus toteaa, että paperittomille taataan välttämätön huolenpito ja toimeentulo. Välttämättömään huolenpitoon ja toimeentuloon sisältyvät ainakin välttämättömät lääkärin määräämät lääkkeet, majoitus ja ruoka. Oikeus kiireelliseen sairaanhoitoon julkisessa terveydenhuollossa määräytyy terveydenhuoltolain 50 § mukaan. Kiireellisen hoidon lisäksi kaupunki varmistaa paperittomille välttämättömän sairauksien hoidon, lääkityksen ja seurannan sekä rokotukset ja suun terveydenhuollon samassa laajuudessa kuin turvapaikanhakijoille. Raskaana oleville ja perheille, joissa on 0–2-vuotiaita lapsia, taataan mahdollisuus pidempikestoiseen kriisimajoitukseen. Tarpeen vaatiessa rahoitusta voidaan lisätä hätämajoitukseen vielä kohdentamattomista varoista, jotta perustuslain suojaamat välttämättömät edellytykset inhimilliselle elämälle toteutuvat paperittomienkin osalta. Jokaisen avun tarve arvioidaan ja sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöt tukevat paperitonta löytämään tilanteeseensa kestävämpiä ratkaisuja ja polkuja pois välitilasta, johon paperittomuus henkilön kohdalla johtaa. Tapaamisilla kiinnitetään erityisesti huomiota luottamussuhteen syntymiseen ja psykososiaalisen tuen antamiseen. Paperittomien terveydenhuolto tapahtuu ensisijaisesti kaupungin omilla terveysasemilla tai tarvittaessa erikoissairaanhoidossa. Joissain tilanteissa henkilö voidaan ohjata myös järjestöjen järjestämiin palveluihin. Myös muussa vastaanottotyössä selvitetään mielenterveyspalveluiden tarvetta ja toteutustapoja paperittomille. Maksukyvyttömyys ei saa muodostua esteeksi palvelujen saamiseksi. Paperittomille tarjotaan maksutonta oikeudellista neuvontapalvelua hankkimalla sitä järjestöavustuksilla kolmannelta sektorilta. Lisätään lastensuojeluviranomaisten ja koko sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön koulutusta yleisesti paperittomien tilanteesta ja erityisesti paperittomien lasten oikeuksista ja lasten asemaan liittyvästä salassapitovelvoitteesta. Kaupunki selvittää, kuinka hyvin paperittomille henkilöille myönnetyn toimeentulotuen määrä vastaa todellista tarvetta. Helsinki myös varmistaa, että kaupungin internet-sivuilla kerrotaan riittävästi paperittomien oikeudesta palveluihin sekä yhteystiedot palveluiden saamiseksi monilla kielillä, kuten arabiaksi, somaliksi, bulgariaksi ja romaniaksi. Myös tiedotusta ja koulutusta kehitetään siten, että kaupungin työntekijät ovat täysin selvillä tarjottavista palveluista ja käytännöistä sekä osaavat kertoa paperittomille heidän oikeuksistaan palveluihin.”