Tunnetut alkoholibrändit koreilevat piraattipaidoissa, mikä ei miellytä juomavalmistajia.

Olut- ja viinamerkkejä jäljitteleviä huppareita ja collegepaitoja myydään kaupunkien toreilla varsinkin kesällä. Jo paljaalla silmällä on helppo erottaa ne piraattituotteiksi. Hinta on tavallisimmin kolmenkympin luokkaa, vaikka kyseessä olisikin piraattituote.

Lahden torilla tuotteita kauppaava torimyyjä Khalid Shraf kertoo, että paidat eivät ole olleet mikään myyntihitti.

– Aika huonosti on käynyt kauppa. Taitaa olla ihmisillä vähän rahaa.

Juomavalmistajia eivät hassuttelevat viina- ja kaljapaidat naurata. Sinebrychoffin viestintäpäällikkö Timo Mikkola kertoo, että valveutuneet kuluttajat ottavat monesti yhteyttä brändin väärinkäytöksestä panimoon.

– Kaikki brändimme ovat meille tärkeitä. Suhtaudumme lähtökohtaisesti tiukasti niiden oikeudettomaan käyttöön. Jokainen tapaus katsotaan kuitenkin tapauskohtaisesti läpi ja menettelytapa sen mukaisesti. Tarvittaessa oikeudettomiin myyjiin ollaan yhteydessä myynnin lopettamiseksi.

Yhdellekään torimyyjälle ei ole annettu oikeutta myydä brändejämme sisältäviä tuotteita. Timo Mikkola

Mikkolan mukaan trendi oikeudettomaan käyttöön on lievästi kasvussa aikaisempiin vuosiin nähden.

– Yhdellekään torimyyjälle ei ole annettu oikeutta myydä brändejämme sisältäviä tuotteita.

Sinebrychoffilta ei haluta kertoa tapausten tarkkaa määrää, mutta niitä tulee kuitenkin tulee ilmi vuosittain. Myös Hartwallille on tullut brändikähvellyksiä vastaan. Hartwall myy verkkokaupassaan esimerkiksi lonkeromerkillä varustettuja aitoja tuotteita, joita ei torimyyjiltä löydä.

– Lisäksi meiltä kysytään silloin tällöin, saako tuotemerkkejämme tai tuttua kuosia käyttää esimerkiksi itse tehdyissä villasukissa. Näihin kysymyksiin vastaus on, että omaan käyttöön saa, mutta myytäväksi ei, paljastaa Hartwallin viestintäasiantuntija Elina Kurttio.

Viranomainen ei näpäytä piraattipaidassa viihtyvää

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvirassa alkoholia mainostavien piraattipaitojen myyntiin ei ole jyrkkää kantaa. Periaatteessa kuitenkin suhtautuminen alkoholimerkkien näkyvillä oloon on sitä tiukempaa, mitä vahvemmasta aineesta on kyse.

Mainonnan säännökset koskevat lähinnä alkoholin valmistusta, anniskelua ja vähittäismyyntiä, joten paitamyynti on harmaalla vyöhykkeellä.

– Jos torikauppiaalla ei ole paitojen kauppaamisessa selvää alkoholin myynninedistämistarkoitusta, alkoholilaki ei aseta myynnille esteitä. Enemmänkin ongelma kohdistuu brändin tai tuotemerkin haltijaan, joka voi puuttua tilanteeseen ottamalla yhteyttä myyjään, kertoo Valviran ylitarkastaja Marianna Vasara.

Ylipäätään paitojen painattajan kannattaisi varmistaa etukäteen Patentti- ja rekisterihallituksesta, ettei paidassa näkyvä nimi, kuva tai niiden yhdistelmä ole suojattuja. Tällöin varmistutaan siltä, ettei paita luokkaa tavaramerkkioikeutta.

Mikäli juomavalmistaja ja paitojen myyjä eivät pääse sopuun, asiaa voi ratkoa markkinaoikeus.

Viina- tai kaljapaidan hankkinut kansalainen saa kävellä ostos yllään rauhallisin mielin. Hän ei syyllisty yksityishenkilönä luvattomaan mainontaan, rauhoitellaan Valvirasta ja Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.