Sammaleläin (Pectinatella magnifica) - elää makeassa, yli 20-asteisessa vedessä - havaintoja yleensä elo-syyskuussa - kiinnittyy vesikasveihin ja laitureihin, tai kelluu irrallaan - sammaleläinyhdyskunnat voivat olla läpimitaltaan jopa yli puolimetrisiä Lähde: SYKE

Eri puolilla Saimaata on taas tänä kesänä tavattu erikoinen, elävä vieras – sammaleläin. Hyytelömäinen kasa on elävä eläin, joka kykenee lisääntymään. Sammaleläimestä on tehty useita havaintoja, muun muassa Lappeenrannasta, Savitaipaleelta, Lapinlahdelta ja Varkaudesta.

Sammaleläin ei ole tyypillinen suomalaisjärvien eläin. Se on kotoisin Pohjois-Amerikasta, Mississippijoelta. Se on kuitenkin levinnyt Euroopan lisäksi myös Kanadaan, Japaniin ja Korean niemimaalle, kertoo Suomen ympäristökeskus SYKE tiedotteessaan.

Tavatut sammaleläinyhdyskunnat koostuvat jopa tuhansista yksilöistä. Suurimmillaan yhdyskunnat voivat olla jopa yli puolimetrisiä.

Eliö lisääntyy suvuttomasti lisääntymissolujen avulla, kertoo limnologi Sari Mitikka Suomen ympäristökeskuksesta.

Ei vaarallinen, mutta harmillinen

Sammaleläimen leviäminen on vielä hieman hämärän peitossa, koska havaintoja siitä on Suomessa saatu vasta kymmenisen vuotta. Limnologi Sari Mitikka sanoo, että tulokaslaji voi levitä Vuoksen vesistöalueelta muuallekin, jos vesien lämpeneminen jatkuu.

– Jos vedet lämpenevät jatkossa entisestään, myös yhdyskuntia tavataan enemmän. Tämän kesän esiintymät ovat varmasti lämpimän kesän satoa, sanoo Mitikka.

Antti Kanninen, Pohjois-Savon ELY-keskus.

Hän uskoo lajin levinneen Suomeen sekä lintujen että laivojen painovesilastien mukana. Saimaalle laji on todenäköisesti tullut laivojen painovesilastien mukana Saimaan kanavaa pitkin. Myös Hollannissa ja Luxemburgissa lajia on tavattu laajasti.

Ihmiselle sammaleläimen ei tiedetä olevan vaarallinen eikä edes haitallinen. Harmia isot yhdyskunnat voivat kuitenkin aiheuttaa esimerkiksi kalastajille.

– No ehkä se voi olla vähän inhottava kohtaaminen, jos uidessa törmää isoon yhdyskuntaan. Kalastajille harmia voi aiheutua myös isosta yhdyskunnasta joka kiinnittyy nuottaan tai kalaverkkoon, Mitikka jatkaa.

Keski-Euroopasta on raportoitu myös tukkeutuneista vesiputkista, joista on löydetty sammaleläimiä.

Havaintoja kaivataan

Suomen ympäristökeskus toivoo, että se saisi mahdollisimman laajasti havaintoja lajista.

– Kaikki havainnot, tiedot ja kuvat ovat tervetulleita, että tuntisimme lajin ja sen levinnäisyyden jatkossa paremmin, toivoo limnologi Sari Mitikka.

Havainnot voi ilmoittaa vieraslajiportaaliin (siirryt toiseen palveluun).