Luonnonvarakeskus Luke pannoitti 14 sutta talvella 2017. Kyseisistä pantasusista kolme on löydetty kuolleena.

Kuhmon, Nurmeksen ja Juvan alueilta löydetyistä kuolleista susista Kuhmon ja Nurmeksen sudet olivat aikuisia uroksia ja Juvalta löydetty oli pentu.

Nurmeksesta kuolleena löydetty susi oli alfayksilö eli lauman johtaja. Nurmeksen poliisi epäilee, että susi on ammuttu. Rikosnimike on törkeä metsästysrikos. Luken mukaan ammutun suden nimi oli Saramo.

Nurmeksessa epäiltiin törkeää metsästysrikosta myös marraskuussa 2016. Pohjois-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi miehen metsästysrikoksesta. Asiaa lievensi se, että haulikolla ammuttu susi oli jo haavoittunut ja ampuja tiesi tämän.

Oikeus toimitsi vuonna 1951 syntyneen miehen 1 344 euron sakkoihin. Hän menetti haulikkonsa valtiolle. Mies joutui maksmaan myös asianajajansa noin 2 700 euron palkkion korkoineen sekä Luonnonvarakeskukselle tutkimuspannan testauksesta aiheutuneista työkustannuksista sata euroa.

”Sudessa todettiin tylpän iskun aiheuttamia vertymiä.”

Juvan alueelta löydettiin Penna-niminen pentu kuolleena. Se on lähetetty Eviran tutkittavaksi. Poliisin mukaan sudessa ei ollut ampumahaavoja. Kuopion poliisi jatkaa kuitenkin tapauksen tutkimista.

Kuhmosta kuolleena löydetyn Vartti-nimisen suden kuolemaan ei sen sijaan liity rikosepäilyä. Eviran Oulun yksikkö ei löytänyt sudesta ampumahaavoja.

”Sudessa todettiin tylpän iskun aiheuttamia vertymiä nahanalaiskudoksessa, laajempi takaselässä ja pienempi etuselässä. Nahka oli näiden kohdalla ehjä ja karvapeite vahingoittumaton”, Eviran tutkija kirjoitti lausunnossaan.

Jäljistä ei voi päätellä, oliko isku ihmisen tekemä.

Susien jäljitys maksaa vuosittain 150 000–170 000 euroa. Suurimmat kustannukset tulevat helikopterilennoista. Niihin kuluu vuosittain 60 000 euroa.

Itse paikannin eli gps-panta maksaa 3 000 euroa, ja työntekijöiden palkkamenoihin Luke budjetoi vuosittain noin 40 000 euroa.

Yhden suden gps-pannoittaminen maksaa siis 10 000 euroa. Gps-jäljittimiä on asennettu susiin vuodesta 1998 alkaen, ja niillä kartoitetaan susien reviirejä sekä pyritään arvioimaan kantaa mahdollisimman luotettavasti.

Uusimman susikanta-arvion mukaan Suomessa oli maaliskuun 2017 alussa 150–180 sutta.

Suomi toteutti kannanhoidollista metsästystä vuosina 2015 ja 2016. Luontojärjestöjen mukaan kannanhoidollinen metsästys epäonnistui eikä estä susien salametsästystä.

Pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallitus ja maa- ja metsätalousministeriö luopuivat toteutetusta kannanhoidollisesta metsästyksestä.

Jatkossa susia saa tappaa vain kiintiön mukaan. Kiintiön täytyttyä Suomen riistakeskus ei saa myöntää poikkeuslupia.