Iltalehden lukijat kertoivat kokemuksiaan kuntouttavasta työtoiminnasta. Osa on saanut siitä myös tarkoituksenmukaisesti apua.

Kuntouttava työtoiminta nousi jälleen keskusteluun, kun Ylöjärven kunta haki yrityksistä uusia yhteistyökumppaneita toiminnan järjestämiseen.

Työtoimintaan osallistuva saa toimeentuloturvansa esimerkiksi työttömyysetuudesta, jonka lisäksi hänelle maksetaan kulukorvausta yhdeksän euroa per päivä.

Kuntouttavaa työtoimintaa on kritisoitu tehottomaksi ja hyödyttömäksi orjatyöksi. Kuntien välillä on eroja siinä, miten toiminta on järjestetty.

Keskustelu kuntouttavan työtoiminnan sisällöistä kiihtyi jälleen kun Saku Timonen kirjoitti Uuninpankkopoika-blogissaan yrityksille tehtävistä toimeksiannoista. MOSTPHOTOS

Leikkejä, turhautumista, yksitoikkoista työtä, puurtamista ilman palkkaa... Tällaisia kokemuksia kuntouttavasta työtoiminnasta kertovat Iltalehden lukijat.

Toimintaan osallistuneen kertovat joutuneensa leikkimään sormiväreillä ja askartelemaan, pelaamaan mölkkyä ja keksimään leikkeihin omia roolieläimiä.

- Ohjaaja sanoi, että tänään sukelletaan etsimään työpaikkoja. Siinä sitten kiivettiin tuoleille seisomaan. Otettiin nenästä kiinni ja hypättiin alas lattialle sukeltamaan, etsimään työpaikkoja. Ei ole työpaikkaa löytynyt, vaikka melkein ammattisukeltajakin tässä ollaan. Muitakin turhanpäiväisiä leikkejä oli, mutta tuo oli kaikista hapokkain, kertoo nimimerkki Ammattisukeltaja kokemuksistaan.

Kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä vastaa kunta ja toiminnan voi järjestää monella eri tavalla. Kuntouttavan työtoiminnan toteutustavassa onkin alueellisia eroja kuntien välillä.

Kun yhdet leikkivät ja juovat kahvia, kertovat toiset pakertavansa töitä hiki otsalla. Nimimerkki Pettynyt kuntoutui kertomansa mukaan paikallisen koulun keittiössä.

- Neljä tuntia joka päivä. Kiirettä piti ja taukoja ei kerinnyt välillä pitämään kunnolla. Urakalla sain painaa. Nyt en enää ole työssä, koska sanottiin, että se ei vie sinua eteenpäin. Nyt olen työtön neljän seinän sisällä. Olen jäänyt tyhjän päälle

Yrityksille hyötyä

Moni kokee, että kuntouttavalla työtoiminnalla ja työkokeiluilla korvataan varsinaisia palkkatyöntekijöitä.

Nimimerkki Vadelma kertoo kokemuksistaan työvoimatoimiston työkokeilusta, josta hänen pankkitilinsä paisuu työttömyyskorvauksen ja yhdeksän euron päiväkohtaisen kulukorvauksen vuoksi.

- Olin töissä kaupunginkirjastossa. Työ itsessään oli todella mieluisaa, mutta alusta asti oli selvää, että kokeilusta ei seuraisi oikeita töitä, hän kirjoittaa. - Olin töissä viisi päivää per viikko, kuusi tuntia päivässä. Tein ilta- ja aamuvuoroa. Tein tismalleen samoja töitä kuin muutkin, mutta ero oli se, että muut saivat siitä palkkaa lisineen. Kyllähän se väistämättä korpesi ja tuntui todella epäreilulta. Ja kun minun kokeiluni loppui, tuli tilalle välittömästi uusi työkokeilija. Uusia työntekijöitä ei ole varaa kuulemma palkata, mutta miksi pitäisikään, kun ilmaistyötä tulee jatkuvalle syötöllä? nimimerkki Vadelma pohtii.

Myös yritysten vakituiset työntekijät kertovat havainneensa, että jotkut ottavat ilmaisesta työvoimasta hyödyn irti häpeilemättä.

- Olen ollut eräässä firmassa töissä vakituisesti jo lähes 10 vuotta. Meillä omistaja ja esimies oikein haalii näitä ja teettää ihan samaa työtä heillä, mitä me palkolliset teemme, kertoo nimimerkki Crisse77.

Hänen mukaansa yritys tekee parempaa tulosta ilmaistyövoiman avulla, kun markkinointiin ja kalustoon jää enemmän rahaa.

- Minä saan täyden TES:n mukaisen palkan ja nämä raatavat yhdeksän euron kulukorvauksella samaa työtä yhtä paljon kuin minäkin. Pienistä rahoista ei ole kyse, puhutaan vuositasolla kymmenistä tuhansista mitä tämä pk-yritys säästää, hän kirjoittaa.

Minkälaisesta yrityksestä on kyse, ei tarkemmin kertomuksesta selviä. Kuntouttavaa työtoimintaa ei yrityksiltä kuitenkaan saisi hankkia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen laatimassa Kuntouttavan työtoiminnan käsikirjassa ohjeistetaan näin:

- Kiellolla tavoitellaan sitä, että kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei käytettäisi yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen. Täten kielto ei koske vain sopimuksen tekoa yrityksen kanssa kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä, vaan myös tilanteita, joissa yritys esim. alihankintasopimuksen kautta tosiasiallisesti järjestää kuntouttavaa työtoimintaa.

Valvovana viranomaisena toimii Aluehallintovirasto (AVI), jolle voi jättää kantelun kuntouttavasta työtoiminnasta. Iltalehden kyselyyn vastanneiden huolet eivät kuitenkaan juuri näy viranomaistasolla: kanteluita ei näytä tulevan monien aluehallintovirastojen käsiteltäväksi edes yhtä vuodessa.

Osalle apua

Erilaisia kokemuksiakin on. Moni Iltalehdelle kokemuksensa jakanut kertoo saaneensa kuntouttavasta työtoiminnasta myös apua. Useampi lukija kertoo myös työllistyneensä työtoiminta-jakson jälkeen.

- Tein kirjastoavustajan töitä: kirjojen hyllyttämistä jne. Sain kuntouttavan työtoiminnan jakson jälkeen palkkatuetun työn kirjastosta, kertoo nimimerkki Rekku.

Myös nimimerkki Kiitollinen löysi kuntouttavan työtoiminnan jälkeen itselleen jälleen palkkatöitä.

- Tein muun muassa kokoamistöitä, maisemointihommia, aika monipuolisesti kaikkea. Työn tarkoitushan on nimenomaan opettaa työntekorutiineja, ei korvata työsuhteesta muodostuvaa palkkaa. Itse olin tyytyväinen, että oli edes jotain tekemistä. Nyt olen normaalissa työsuhteessa, normaalilla TES:n mukaisella palkalla, hän kirjoittaa.

Masennusta ja ahdistusta sairastava, nimimerkki Sitruuna, muistuttaa, että kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvilla on monenlaisia taustoja ja elämäntilanteita.

- Joskus tuntuu itsestäni että monelta unohtuu se että kuntoutustoiminta on enemmän arkeen ja sosiaalisiin tilanteisiin totuttelua eikä työelämään täysin valmentavaa toimintaa, kommentoi nimimerkki Sitruuna.