Korkein oikeus perui vartijan murhanneen vangin vapauttamisen – Vanki oli liittynyt vankilassa UB-jengin täysjäseneksi

United Brotherhoodiin liittyminen vankilassa oli tärkeä peruste sille, miksi elinkautisvangin vapauttamishakemus peruttiin korkeimmassa oikeudessa. Päivi Tuovinen

Asta Tenhunen

Vanginvartijan kirveellä murhannut elinkautisvanki ei pääse vielä ehdonalaiseen vapauteen, vaan korkein oikeus perui hänelle ilmoitetun vapauttamispäivän.

Vangin katsottiin liittyneen vankilassa United Brotherhood -jengiin ja jatkaneen päihteiden käyttöä.

Korkeimman oikeuden päätös perua hovioikeuden päätös elinkautusvangin vapauttamispäivästä on tiettävästi ensimmäinen kerta Suomessa.

Helsingin hovioikeus päätti aiemmin vangin anomuksesta, että hänet päästetään ehdonalaiseen vapauteen, vaikka Rikosseuraamuslaitos vastusti päätöstä. Vapauttamispäivä ehdittiin myös ilmoittaa vangille.

Asia oli Rikosseuraamuslaitoksesta niin merkittävä, että se valitti hovioikeuden päätöksestä korkeimpaan oikeuteen ja voitti valituksen.

Vyyhdin taustalla on Pelson vankilasta vuonna 2004 tehty väkivaltainen vankilapako.

Kaksi kiljua ja lääkkeitä käyttänyttä miestä hyökkäsi vartijan ja vankilan opettajan kimppuun. Miesten katsottiin murhanneen vartijan kirveellä ja moskavasaralla sekä syyllistyneen opettajan murhan yritykseen niin, että opettaja vammautui pysyvästi.

Raa'an väkivallan päätteeksi vangit varastivat opettajan taskusta avaimet ja pakenivat vankila-alueelta autolla.

Vanki haki hovioikeudelta vapautusta elinkautisesta vankeudesta viime vuonna oltuaan vankilassa jo yli 14 vuotta. Hakemuksen mukaan hän oli vankilassa suorittanut lukio-opintoja ja osallistunut aktiivisesti eri kursseihin.

Hän oli hakemuksen mukaan myös pyrkinyt osallistumaan rikosasian sovitteluun ja lisäksi hänellä oli vakiintuneet perhesuhteet ja vahva tukiverkosto.

Hovioikeus päätti, että mies voidaan päästää ehdonalaiseen vapauteen joulukuussa 2019. Hovioikeuden päätös oli äänestysratkaisu, jossa yksi hovioikeuden jäsen olisi hylännyt miehen vapauttamisanomuksen.

Rikosseuraamuslaitos valitti ratkaisusta, sillä miehestä oli vankilassa olon aikana kirjattu 53 ilmoitusta rikkeistä kuten muun muassa huumeista, sopimattomasta käytöksestä, teräaseen hallussapidosta ja niskoittelusta.

Mies oli vankila-aikana liittynyt myös väkivaltaisen United Brotherhood -jengin täysjäseneksi.

Mies oli päässyt viime vuosina käymään poistumisluvilla vankilan ulkopuolella, mutta oli sitten antanut päihteille positiivisen virtsanäytteen ja sittemmin kieltäytynyt antamasta päihdetestinäytteitä.

Jos mies olisi päässyt ehdonalaiseen vapauteen tämän vuoden joulukuussa, hänelle olisi kertynyt vankilassa olon aikaa noin 15 vuotta 10 kuukautta. Korkeimman oikeuden mukaan vankeuden pituus olisi ollut tässä vaiheessa keskimääräistä elinkautista pidempi.

Korkein oikeus kuitenkin muistutti, että miehen syyksi oli luettu murha ja murhan yritys, jotka olivat olleet tekotavaltaan rikoslajissaan huomattavasti tavanomaista törkeämpiä.

Lisäksi elinkautinen vankeustuomio oli käsittänyt useita muita rikoksia, joihin mies oli ehtinyt syyllistyä vähän ennen murhatuomiotaan.

KKO:n mukaan miehen vankeusaikainen käyttäytyminen ei myöskään puoltanut ehdonalaista vapautumista. Asiassa merkittävää oli erityisesti United Brotherhoodin jäsenyys.

Korkein oikeus KKO Asta Tenhunen

Miehen rangaistusajan suunnitelmaan oli kuulunut irrottautuminen rikosmyönteisestä kaveripiiristä sekä päihteettömyys. Kumpikaan näistä tavoitteista ei ollut toteutunut viime aikoina.

Lisäksi miehen vankila-aikaiseen käyttäytymiseen oli kuulunut lukuisia rikkeitä.

KKO katsoo siksi kokonaisarvioinnin perusteella, ettei miestä voida vapauttaa vielä hovioikeuden määräämänä ajankohtana.

KKO päätti myös, ettei miehelle ilmoiteta uutta myöhempää vapauttamisajankohtaa, koska sen päätöksen tulee perustua mahdollisimman tuoreeseen selvitykseen vapauttamisen edellytyksiä. Mies voi siis jättää vapauttamisanomuksensa myöhemmin uudestaan hovioikeuteen ja asia käsitellään sitten sen hetkisillä tiedoilla.