Vireillä olevaan eläinsuojelulakiin liittyy viranomaisten mielestä ristiriitaisuuksia ja vaikeasti tulkittavia sanamuotoja.

Mistä on kyse? Ehdotus laiksi eläinten hyvinvoinnista on lausuntokierroksella.

Tarkoituksena eläinten kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edistäminen ja suojelu, eläinten kunnioituksen ja hyvän kohtelun lisääminen.

Taustalla eläinten asemasta ja suojelutarpeesta muuttuneet käsitykset.

Uudessa laissa esimerkiksi kivunlievitys on pakollista kivuliaiden toimenpiteiden yhteydessä ja tiineytyshäkit sekä hevosten ja muiden kuin maidontuotantoon käytettävien nautojen jatkuva kytkeminen ovat kiellettyjä.

Nykyinen eläinsuojelulaki on peräisin vuodelta 1996.

Uuden lain on tarkoitus tulla voimaan maakuntauudistuksen yhteydessä vuonna 2020.

Eläimen kärsimys paljastuu enimmäkseen vasta, kun ihmisten takia paikalle tarvitaan poliisia.

Monilla alkoholisteilla ja huumeriippuvaisilla on lemmikki, kissa tai koira. Sisä-Suomen poliisilaitoksen komisario Arto Rajalan mielestä valitettavasti.

– Jos ei pysty pitämään itsestään huolta, niin ei sitä kykene huolehtimaan eläimestäkään.

Kun eläimen heikko tilanne paljastuu hälytystehtävän yhteydessä, se otetaan huostaan ja toimitetaan löytöeläinkotiin.

Vireillä oleva uusi eläinsuojelulaki pitää poliisin tehtävät eläinsuojelun valvonnassa ennallaan, mutta se korostaa viranomaisten ilmoitusvelvollisuutta.

Vaikka uusi laki on viranomaistenkin näkökulmasta odotettu, siihen ei olla täysin tyytyväisiä.

Jyväskylän kaupungin valvontaeläinlääkäri Mikko Kananen näkee siinä ristiriitaisuuksia: vaikka epäkohtiin on entistä vahvempi velvoite puuttua, lain sanamuodot heikentävät mahdollisuutta ottaa huonosti hoidettu eläin huostaan.

Suomessa on perinteisesti ollut vahva omaisuudensuoja eli toisen omaisuuteen ei voi kajota ilman lupaa. Kanasen mielestä se näkyy nyt kummallisella tavalla lakiehdotuksessa.

Tällä hetkellä eläinsuojeluilmoitukset tulevat esimerkiksi kotisairaanhoidosta tai kotihoidosta liian myöhään. Valvontaeläinlääkäri Mikko Kananen

– Lakiehdotuksessa sanotaan, että pitää olla erittäin painavia syitä ottaa eläin pois omistajaltaan. Käytännössä ihmisen omaisuudensuoja kävelee eläimen hyvinvoinnin yli.

Valvontaeläinlääkärin toiveena olisi, että uusi laki pikemminkin helpottaisi eläimen huostaanottoa ja henkilön asettamista eläintenpitokieltoon.

Hanna Othman / Yle

– Vaikka elinolojen puutteet eivät suoranaisesti uhkaisi eläimen henkeä, niin sellaisilta ihmisiltä, jotka eivät kehotuksista huolimatta osoita mielenkiintoa eläimen hyvinvoinnin parantamiseksi, pitäisi voida ottaa eläimet pois.

Kananen toivookin, että kynnys eläinsuojeluilmoituksen tekemiseen madaltuisi nykyisestä.

– Tällä hetkellä eläinsuojeluilmoitukset tulevat esimerkiksi kotisairaanhoidosta tai kotihoidosta liian myöhään.

Vasta, kun tilanne on eläimen kannalta mennyt liian pitkälle, eläinsuojeluviranomaisen ainoa keino on ottaa eläin pois omistajaltaan.

Käytännössä lainsäädäntöä on tulkittu niin, että esimerkiksi hoitohenkilöstön salassapitovelvollisuus estäisi ilmoituksen. Valvontaeläinlääkäri Katja Sahlstedt

Lakiehdotus velvoittaa esimerkiksi maatalouslomittajan tai sosiaaliviranomaisen tekemään eläinsuojeluilmoituksen työssään kohtaamista eläinten hyvinvointiin kohdistuvista epäkohdista.

Velvollisuus ilmoittaa sairaasta, vahingoittuneesta tai avuttomassa tilassa olevasta eläimestä on nykyisessäkin laissa, mutta Laukaan kunnan valvontaeläinlääkäri Katja Sahlstedtin mukaan lain tulkintaan on liittynyt ongelmia.

– Käytännössä lainsäädäntöä on tulkittu niin, että esimerkiksi hoitohenkilöstön salassapitovelvollisuus estäisi ilmoituksen.

Usein eläinsuojeluviranomaisella on yhteisiä asiakkaita lastensuojelun, sosiaalitoimen ja poliisin kanssa.