Perhevapaauudistus ei toteudu tällä vaalikaudella, sillä hallituspuolueet eivät päässeet sopuun kotihoidontuesta.

Yle selvitti, kuinka paljon eri puolilla Suomea käytettiin kotihoidontukea viime vuonna. Ylen selvityksen tiedot ovat peräisin Tilastokeskukselta ja Kelan Kelasto-verkkopalvelusta.

Kotihoidontukea käytetään Ylen selvityksen mukaan suhteellisesti eniten Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Listan kärjessä ovat Luoto, Merijärvi, Sievi, Pedersöre ja Lumijoki. Näissä kunnissa yli 15 prosenttia perheistä käytti kotihoidontukea viime vuonna. Oman kuntasi tilanteen voit jutun lopussa olevasta listasta.

Listan 15:stä kärkikunnasta yhdeksässä keskustan kannatus oli viime kuntavaaleissa yli 50 prosenttia. Luoto ja Pedersöre tekevät poikkeuksen.

– Kartta kertoo ennen muuta siitä, kuinka korkeaa on syntyvyys eri kunnissa, mutta oletettavaa on, että kotihoidontuki on myös yleisemmin käytettyä näissä kartalta erottuvissa kunnissa, sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta arvioi.

Esillä olleissa malleissa kotihoidontukea olisi jatkettu nykyiseen tapaan siihen asti, kun lapsi täyttää kolme vuotta. Tuen taso olisi kuitenkin laskenut viimeisen vuoden aikana, mikä ei keskustalle käynyt. Ylen tiistaina saamat paperit kertovat laskelmista yksityiskohtaisemmin.

Karille ajautuneen perhevapaauudistuksen vaikeutta selittääkin osaltaan kotihoidontuen suosio keskustan kannatuksen ydinalueilla.

– Se on varmasti hyvin tärkeä tekijä. Kotihoidontuki on ollut aikoinaan iso poliittinen saavutus keskustapuolueelle. Tutkimuksissa on havaittu, että kun keskusta on ollut mukana hallituksessa, kotihoidontukea on suosittu, ja kun keskusta ei ole ollut mukana hallituksessa, kotihoidontukea on leikattu tai sitä ei ole ainakaan korotettu, Hiilamo kertoo.

Pohjanmaan "raamattuvyöhyke" erottuu listasta

Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan alueilla kotihoidontukea saavien perheiden suhteellisen korkeaa osuutta selittää Hiilamon mukaan herätysliikkeiden ja erityisesti lestadiolaisten perheiden suuri määrä. Kotihoidontukeen kuuluu sisarkorotus, joka tekee sen käytöstä houkuttelevampaa niissä perheissä, joissa on monia alle kouluikäisiä lapsia.

– Siihen liittyy uskonnollinen perhekäsitys perinteisistä naisten ja miesten rooleista. Lisäksi taustalla vaikuttavat monet muut tekijät, kuten esimerkiksi se kuinka pitkä matka on päivähoitopaikkoihin, millaisia kuntalisiä maksetaan ja minkälainen elinkeinorakenne alueella on, Hiilamo sanoo.

Myös työllisyystilanne vaikuttaa. Maksettavan kotihoidontuen suuruudesta riippuen lasten hoitaminen kotona voi olla luontevampaa kuin työttömänä työnhakijana töiden etsiminen.

THL:n erikoistutkija Johanna Närvi kertoo, että aiempien tutkimusten perusteella tiedetään, että maaseutumaisilla alueilla kotihoidontukea käytetään yleisemmin pitkään.

– Perheen ja työn yhteensovittaminen voi olla vaikeampaa. Työmatkat ovat pitkiä ja myös varhaiskasvatusta on tarjolla vähemmän. Perheiden arjen kannalta lapsen vieminen varhaiskasvatukseen voi olla niin hankalaa, että se houkuttelee hoitamaan lasta pidempään kotona, Närvi sanoo.

Lue myös

Analyysi: Perhevapaauudistus kituu jo ennen syntymistään – 5 syytä, miksi neuvotteluissa vedettiin käsijarru pohjaan

Kotihoidontukea saaneiden perheiden osuus on laskettu taulukkoon vertailemalla tukea saaneiden äitien määrää perheiden lukumäärään. Tukea saaneiden lukumäärä on vuodelta 2017. Perheiden lukumäärä on vuodelta 2016. Tilastossa on huomioitu vain lapsiperheet. Miesten ja naisten osuudet kertovat, miten tuen vastaanottaminen jakautui isien ja äitien kesken.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Jos taulukko ei näy lataa sivu uudelleen. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

*Täsmennys 14.2. klo 14.18: *Muokattu tekstiä selkeämmäksi tilastolähteiden osalta. Perheiden lukumäärässä ovat mukana vain sellaiset perheet ja kotitaloudet, joissa on lapsia.

*Täsmennys 16.2. klo 21.28: *Täsmennetty keskustan kannatusta kunnissa, joissa kotihoidontukea käytetään suhteessa paljon.