Joona Malinen lähetti tapauksesta Karelia-ammattikorkeakouluun oikaisuvaatimuksen. Sitä ei käsitelty, koska paperit seikkailivat liian kauan postissa. Koulun mukaan asiassa on toimittu niin kuin pitää.

Karelia-ammattikorkeakoulu sijaitsee Joensuussa. Joona Malinen haki kouluun opiskelemaan, mutta koki karun kohtalon. Karelia

Joensuussa asuva näkövammainen Joona Malinen, 23, jäi vaille opiskelupaikkaa, vaikka hän sai valintakokeesta reippaasti enemmän pisteitä kuin sisäänpääsy vaati.

Malinen haki syksyn yhteishaussa Karelia-ammattikorkeakoulun sosionomiopintoihin. Hän sai valintakokeesta yli 37 pistettä. Alin hyväksytty pistemäärä oli 27,92. Opiskelupaikka jäi kuitenkin saamatta.

Valintakokeen hylätyn tuloksen syyksi ilmoitettiin se, että yhdestä kokeen osiosta ei ollut tullut tarpeeksi pisteitä.

Malisen hyvissä ajoin lähettämää oikaisuvaatimusta ei käsitelty, koska paperit seikkailivat liian kauan postissa.

”Tarkistin ohjeet”

Malinen osallistui valintakokeeseen monien muiden tavoin viime lokakuussa. Näkövammansa takia hän teki kokeen erillisessä tilassa omalla tietokoneellaan, jossa oli asennettuna VoiceOver-ruudunlukija. Paikalla Malisen lisäksi oli henkilökohtainen avustaja sekä kokeen valvoja.

Malisen näkövamma on sen laatuinen, että hänet luokitellaan sokeaksi.

Valintakokeessa Malinen jätti englannin kieltä käsittelevän osion kokonaan tekemättä, koska hän ei halunnut miinuspisteitä. Kyseisessä valintakokeessa oikeista vastauksista sai pisteitä, tyhjiksi jätetyistä kohdista tuli nolla pistettä ja vääristä vastauksista sai miinuspisteitä.

Malisen mukaan kokeen ohjeistuksessa ei mainittu, että eri osioissa on minimipisterajat.

– Tarkistin vielä ohjeet ennen kuin päätin näin toimia, Malinen kertoo.

Hän sanoo kysyneensä asiasta myös kokeen valvojalta, joka ei kuitenkaan voinut kommentoida, vaikuttaisiko vastaamatta jättäminen lopulliseen tulokseen.

Kareliasta todetaan, että Karelian valvojan ja valvontapöytäkirjan mukaan tällaista kysymystä ei esitetty.

Tämä tieto ihmetyttää Malista.

– Olen eri mieltä siitä, ettenkö olisi ääneen esittänyt kysymystä siitä, että vaikuttaako osion tyhjäksi jättäminen valintakokeen lopputulokseen.

Malisen näkövamma on sen laatuinen, että hänet luokitellaan sokeaksi. Hänen kokeessa käyttämänsä ruudunlukija ei toiminut englannin osiossa kunnolla. Kuvituskuva. Mostphotos

Ongelmia ruudunlukijan kanssa

Malisen päätökseen jättää englannin kieltä koskeva osio tekemättä vaikutti myös se, että apuna ollut ruudunlukija ei toiminut kunnolla.

– Ruudunlukijat eivät aina toimi, jos kieli vaihtuu. Kone pyrkii lukemaan tekstiä vähän sekaisin, eikä siitä saa selvää, Malinen kertoo.

Kokeessa ruudunlukijan kieleksi oli asetettu suomi.

Jotta Malinen olisi voinut tehdä osion, avustajan olisi pitänyt lukea teksti hänelle ääneen useita kertoja. Samalla Malisen olisi pitänyt painaa teksti mieleensä. Osiossa oli aikaraja.

– Tämän takia en lähtenyt edes yrittämään.

Malinen toteaa myös, ettei englanti ole hänen vahvuuksiaan.

Oikaisuvaatimusta ei käsitelty

Valintakokeen tulokset tulivat marraskuun lopulla. Malinen ei päässyt Kareliaan opiskelemaan, koska englannin osio hylättiin sillä perusteella, että pisteitä oli alle yksi.

Malinen teki päätökseen muutoksenhaun ja postitti kirjallisen oikaisuvaatimuksen hyvissä ajoin. Oikaisuvaatimuksessa hän totesi, että pitää hylkäystä perusteettomana. Hän ymmärtäisi hylkäyksen, jos englanti olisi koulutuksen pääasiallinen opetuskieli tai englanti olisi jotenkin muuten keskeinen osa opiskelua.

– Laitoin paperit postiin 5. joulukuuta, eli hieman postilakon jälkeen. Jotta oikaisuvaatimus olisi käsitelty, papereiden olisi pitänyt olla perillä 13. joulukuuta, Malinen kertoo.

Paperit eivät kuitenkaan päässeet ajoissa perille. Ne saapuivat vasta 16. joulukuuta, vaikka kirje oli leimattu postissa jo 9. joulukuuta. Kareliassa ollaan tietoisia tästä postileimasta.

Karelian tutkintolautakunta päätti, että Malisen oikaisuvaatimusta ei käsitellä.

Tutkintolautakunta vetosi muun muassa määräaikalakiin, jonka mukaan oikaisukirjelmä tulee jättää viranomaiselle viimeistään määräajan viimeisenä päivänä ennen viraston aukioloajan päättymistä.

Karelian tutkintolautakunnassa todettiin, että lähettäjä on vastuussa siitä, että asiakirja saapuu ajoissa. Lautakunnan mukaan sillä, että Malinen on postittanut oikaisukirjelmän ajoissa, ei ole merkitystä, koska postileiman päiväys ei vaikuta lähetetyn asiakirjan saapumisajankohdan määräytymiseen.

Malinen ihmettelee tutkintolautakunnan päätöstä.

– Sitä oikaisuvaatimusta ei ollut mahdollista toimittaa sähköisesti. En tiedä, miten sen olisi sitten saanut ajoissa perille.

Malinen voisi valittaa Karelian tutkintolautakunnan päätöksestä. Hän ei kuitenkaan näe, että siitä olisi hyötyä.

– Ei ole voimia lähteä siihen.

Kokee koulun syrjivän näkövammaisia

Malisella on ollut aiemminkin epäonnisia kokemuksia Karelia-ammattikorkeakoulusta.

Hän haki kevään yhteishaussa Karelian sosionomi- ja tradenomiopintoihin. Sosionomiopinnot jäivät kiinni pienestä pistemäärästä, tradenomiopinnot puolestaan kaatuivat motivaatiota mittaavaan osuuteen.

– Tuttavani tradenomipuolella oli kuullut, kun opettajat keskustelivat, ettei heillä ole aiempaa kokemusta näkövammaisen opettamisesta, eivätkä he osaisi näkövammaista opettaa.

Maliselle on jäänyt vahva tunne, että Karelia-ammattikorkeakoulu ei halua ottaa sokeaa opiskelijaksi. Hänen mukaansa kyse on syrjinnästä.

– Kyllä mielestäni se, ettei muutoksenhakua haluttu edes käsitellä, kertoo mielestäni aika paljon siitä, että millainen Karelian asenne vammaisia opiskelijoita kohtaan on, Malinen toteaa.

Karelia vastaa

Iltalehti kysyi Malisen kohtelusta Karelia-ammattikorkeakoulun vararehtorilta Pekka Auviselta. Hän vastasi kysymyksiin sähköpostitse.

Miksi Malisen oikaisupyyntöä ei käsitelty, vaikka papereiden myöhästyminen ei johtunut hänen omasta toiminnastaan?

– Karelia-ammattikorkeakoulun tutkintolautakunta on jättänyt oikaisuvaatimuksen käsittelemättä perustuen määräaikalain (150/1930) 6 § ja hallintolain (434/2003) 18.1 § säädöksiin. Tutkintolautakunnan päätöksessä todetaan myös, että asiankirjan lähettäjä on vastuussa sen saapumisesta ajoissa. Tässä on viitattu Olli Mäenpään hallinto-oikeuden oppikirjaan (Mäenpää, O. 2013, 348).

Onko niin, että muutoksenhakua ei voi tehdä sähköisesti?

– Muutoksenhaun voi lähettää myös sähköpostilla.

Miten Malisen olisi pitänyt Karelian näkemyksen mukaan toimia, jotta paperit olisivat tulleet ajoissa perille?

– Hän olisi voinut varmistaa postin perille tulon puhelimella, sähköpostilla tai chat-palvelulla. Tällöin hän olisi saanut toimintaohjeet hakemuksen toimittamisesta määräaikana. Varmistus olisi ollut erityisen aiheellinen joulukuun alussa päättyneen postilakon takia.

Syrjiikö Karelia näkövammaisia?

– Karelia ei missään tapauksessa syrji näkövammaisia. Yhteishaun valtakunnallisen ohjeistuksen mukaisesti hakija pyysi ja sai erityisjärjestelyjä valintakoetta varten. Hänellä oli käytössään tuntia pidempi aika kokeen suorittamiseen, oma koetila, ruudunlukija ja mahdollisuus käyttää avustajaa kokeessa. Hakija sai etukäteen ruudunlukijan käyttöä koskevan erillisen valtakunnallisen ohjeen.

Millainen suhtautuminen Karelialla on näkövammaisiin opiskelijoihin?

– Kareliassa on ollut näkövammaisia opiskelijoita, ja heidän erityisvaatimuksensa on huomioitu opinnoissa ja valintakoekoejärjestelyissä valtakunnallisten ohjeistusten mukaisesti.

Oliko valintakokeessa tai sen ohjeistuksessa mainintaa siitä, että kokeen osioissa on minimipisterajat? Jos maininta on ollut, niin missä?

– Velvollisuus suorittaa kaikki valintakokeen osiot ja niihin liittyvät minimipisterajat on mainittu valtakunnallisessa valintakoeohjeistuksessa ja myös Karelian omilla hakijasivuilla on linkitykset tähän ohjeistukseen. Valtakunnallinen koetilanteen ohjeistus esiteltiin hakijalle ennen kokeen aloittamista. Ohjeistuksessa on mainittu kokeen kaikkien osien suorittamisesta.

Auvinen täsmensi vielä, että varsinaisessa koetilanteessa ei kuitenkaan ollut esillä ohjeistusta, jossa olisi mainittu osioiden minimipisterajoista.

Onko Malisen saama kohtelu mielestänne reilua?

– Olemme pahoillamme, että Joona Malinen kokee tulleensa kohdelluksi väärin. Kareliassa on kuitenkin toimittu Joona Malisen kohdalla lainsäädännön vaatimusten ja valtakunnallisen ohjeistuksen mukaisesti, ja häntä on kohdeltu samalla tavoin kuin kaikkia muitakin hakijoita. Lisäksi kokeen erillisjärjestelyt on toteutettu hänen toivomallaan tavalla.

– Vaikka hän ei nyt saanutkaan tutkinto-opiskelijapaikkaa, hänellä on mahdollisuus suorittaa tutkintoon kuuluvia opintoja ja aloittaa opinnot Karelian avoimessa ammattikorkeakoulussa. Seuraava mahdollisuus hakea sosionomikoulutuksen tutkinto-opiskelijaksi on kevään 2020 yhteishaussa. Avoimessa ammattikorkeakoulussa suoritetut opinnot hyväksi luetaan osaksi tutkinto-opintoja. Halutessaan hän voi myös hakea tutkintolautakunnan päätökseen oikaisua hallinto-oikeudelta.

Työn saaminen vaikeaa

Osa Karelian vastauksista ei täysin vakuuta Malista.

– En tiedä missä kohtaa ohjeistusta olisi mainittu, että kaikki osiot on tehtävä. Epäilen, että olisi myös mahdollista, että tämä osio ohjeista olisi jäänyt käymättä läpi kokonaan valintakokeissa, kun ohjeistushan oli vain taululla, josta en sitä itse pystynyt lukemaan. Lisäksi missään vaiheessa ei mainittu, että muutoksenhaun voisi tehdä sähköisesti, kun pyysin Karelialta yhteystiedot muutoksenhakua varten.

Malinen valmistui ammattikoulusta datanomiksi vuonna 2016, jonka jälkeen hän on yrittänyt hakea koulutustaan vastaavaa työtä tuloksetta.

– Sosiaalialan työt olisivat itselleni paljon mieluisampia, koska työskentelisin tulevaisuudessa mieluummin ihmisten kuin koneiden kanssa, Malinen toteaa.

Alan koulutus kuitenkin vielä uupuu.

Malisen mukaan näkövammaisia kohtaan on ennakkoasenteita etenkin työelämässä. Koulujen kohdalla vastaavaan törmää hänen mukaansa harvemmin.

– Työnantajat eivät uskalla ottaa töihin, koska heillä ei ole kokemusta näkövammaisesta työntekijästä. He eivät tiedä, miten näkövammainen voisi toimia siinä työssä. Se on tietämättömyyttä vain, Malinen sanoo.

Iltalehti on nähnyt Malisen valintakoetuloksen ja muutoksenhakuun liittyviä dokumentteja.