Hanna Niemikoski tutkii Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksella ruotsalaisten ympäristöviranomaisten lähettämiä Skagerrakin alueen kaloja. Kuva: Joel Maisalmi

Se on tiedetty jo vuosia, että Itämereen upotetuista kemiallisista aseista on irronnut merenpohjaan kemiallisia taisteluaineita. Tänä keväänä on ensimmäistä kertaa todennettu, että kemiallisia taisteluaineita löytyy myös kaloista, vaikka aseiden upottamisesta on aikaa noin 70 vuotta.

Kaloja tutkinut Hanna Niemikoski on väitöskirjatutkijana Kemiallisen aseen kieltosopimuksen instituutissa Verfinissä, joka on Suomesta Ympäristökeskuksen kanssa mukana Itämeren maiden yhteisessä DAIMON-tutkimusprojektissa. Verfinissä Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksella tutkittiin kaloja, jotka oli pyydystetty Tanskan pohjoispuolelta Skagerrakin alueelta.

Skagerrak oli yksi niistä paikoista, joihin toisen maailmansodan voittajavaltiot upottivat sodassa hävinneen Saksan asevarastoja. Niissä oli myös kemiallisia aseita, kuten hermokaasua, jota natsit olivat testanneet keskitysleireillä.

- Olimme olettaneet, että emme löydä yhtään saastunutta kalaa. Olemme saaneet tähän mennessä ruotsalaisilta ympäristöviranomaisilta tutkittavaksemme kymmenen Skagerrakin kalaa, kolmesta löytyi jäämiä, kertoo Verifinin johtaja Paula Vanninen.

- Onkin tärkeää edelleen tutkia, miten laajasti kemiallisia taisteluaineita kaloissa on. Ihan varmasti kemiallinen yhdiste siirtyy myös kalasta ihmiseen.

Kalojen lisäksi Niemikoski alkaa pian tutkia Verfinissä Itämerestä pyydettyjä simpukoita. Aiemmassa CHEMSEA-hankkeessa Verifinin tutkijat selvittivät, miten paljon akvaario-oloissa altistetut simpukat keräävät kemiallisia taisteluaineita. Nyt aletaan siis tutkia todellisissa oloissa Itämeressä kasvaneita simpukoita.

Skagerrakiin on upotettu 160 000 tonnia ammuksia pääasiassa Britannian toimesta.