Iltalehden kysely turvapaikanhakijoista paljastaa, että huoli seksuaalisen ahdistelun riskistä on dramaattisesti lisääntynyt kansan keskuudessa.

Suomalaisten asenteet turvapaikanhakijoita kohtaan ovat koventuneet. Kuvassa turvapaikanhakijoita Espoon Siikajärven vastaanottokeskuksessa viime marraskuussa. PASI LIESIMAA

Suomalaisten asenteet turvapaikanhakijoita kohtaan ovat koventuneet. Entistä useampi on sitä mieltä, että Suomeen pitäisi päästää nykyistä vähemmän turvapaikanhakijoita.

Tämä selviää Taloustutkimus Oy:n Iltalehdelle tekemästä kyselystä.

– Lokakuussa 2015 tehdyssä kyselyssä tätä vaihtoehtoa kannatti 32 prosenttia, ja nyt kolme kuukautta myöhemmin tehdyssä täysin vastaavanlaisessa kyselyssä luku on noussut 42 prosenttiin, toteaa tutkimuspäällikkö, yhteiskuntatieteiden tohtori Juho Rahkonen Taloustutkimuksesta.

Ahdistelu huolettaa

Julkisuudessa on enenevässä määrin käsitelty turvapaikanhakijoiden tekemiksi epäiltyjä raiskauksia. Uusin ilmiö on isojen miesjoukkojen naisiin kohdistamat ahdistelut. Niitä tapahtui tämän hetken tietojen mukaan uudenvuoden yönä Helsingissä. Tekijöiksi epäillään ulkomaalaistaustaisia miehiä.

Iltalehden kyselyssä kysyttiin, onko turvapaikanhakijoiden määrän lisääntyminen Suomessa vastaajien mielestä kasvattanut riskiä sille, että nainen joutuu seksuaalisen ahdistelun kohteeksi. Tulos kertoo, että tämä asia huolettaa suomalaisia.

– No tämä oli aika dramaattinen tulos. Jopa 80 prosenttia katsoo, että riski on kasvanut ainakin jonkin verran. Mielenkiintoista kyllä, miehet ovat asiasta vielä huolestuneempia kuin naiset, Rahkonen arvioi.

Eniten riski on kasvanut perussuomalaisia äänestävien mielestä ja niiden joukossa, jotka ilmoittavat olevansa asemaltaan työntekijöitä tai työttömiä.

– Ilman muuta median asiasta välittämä kuva on tässä ratkaisevassa asemassa. Onhan se selvää, että seksuaalista ahdistelua on ollut maailman sivu, mutta nyt Saksan tapahtumien myötä aihe löi itsensä läpi mediassa, Rahkonen sanoo.

Neljännes vastustaa

Kyselyn mukaan joka neljäs suomalaisista on sitä mieltä, että Suomen ei pitäisi päästää enää yhtään turvapaikanhakijaa. Tämä kaikista kriittisimpien osuus ei ole lokakuusta noussut kuin prosenttiyksikön.

Mielipiteet ovat joka tapauksessa tiukentuneet.

– Nyt enää 27 prosenttia suomalaisista katsoo, että Suomen politiikka on sopivaa. Vielä lokakuussa lukema oli 31 prosenttia.

– Sanoisin, että suomalaisten mielipiteet ovat päivittyneet astetta tiukemmiksi sitä mukaa kuin pakolaisvirta on jatkunut, mutta ei mielipiteissä mitään dramaattista käännöstä ole tapahtunut. Suomalainen on maalaisjärkinen ja viileän järkiperäinen olento, joka yleensä katselee maailmaa ja sen tapahtumia käytännönläheisesti, isommin kiihkoilematta. Tyypillinen suomalainen on viilipytty, tutkimuspäällikkö Rahkonen analysoi.

Vihreissäkin kriittisiä

Kriittisimpiä turvapaikanhakijoiden tuloa kohtaan ovat henkilöt, jotka sanovat, että äänestäisivät tällä hetkellä perussuomalaisia. Heistä 61 prosenttia ei ottaisi enää yhtään turvapaikanhakijaa, 31 prosenttia ottaisi nykyistä vähemmän.

Kriittisiä ollaan myös muiden suurten puolueiden kannattajien keskuudessa. SDP:läisistä vähemmän ottaisi 42 prosenttia, ei enää yhtään 26 prosenttia. Kokoomuslaisista vähemmän ottaisi 52 prosenttia, ei yhtään 17 prosenttia. Keskustaa äänestävistä vähemmän turvapaikanhakijoita ottaisi 46 prosenttia, ei enää yhtään 20 prosenttia.

Myötämielisimpiä turvapaikanhakijoiden tuloa kohtaan ovat vihreät, mutta heidänkin äänestäjistä löytyy tiukkoja vastustajia. Yhdeksän prosenttia vihreistä ei ottaisi enää yhtään turvapaikanhakijaa, 27 prosenttia ottaisi nykyistä vähemmän. 15 prosenttia vihreiden äänestäjistä on sitä mieltä, että Suomen pitäisi helpottaa turvapaikanhakijoiden pääsyä maahan.

Henkilöistä, jotka ilmoittavat asemakseen työntekijän, yli 40 prosenttia kuuluu kriittisimpään joukkoon. Myös johtavassa asemassa olevista suomalaisista suurin osa on sitä mieltä, että turvapaikanhakijoita pitää päästää maahan nykyistä vähemmän.

Rajalle tarkastukset

Iltalehden Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan 63 prosenttia suomalaisista on sitä mieltä, että Suomen ja Ruotsin rajalle pitäisi palauttaa rajatarkastukset ja -valvonta. Selvästi pienempi osa vastaajista, 25 prosenttia, on sitä mieltä, ettei rajatarkastuksia tarvita.

Rajatarkastukset ovat Schengen-alueellakin tulleet ajankohtaisiksi, kun niitä on palautettu muun muassa Tanskan ja Ruotsin rajalle.

– Tämä on mielestäni aika rankka tulos. Sehän merkitsee kymmenien vuosien aikana muodostuneen Pohjoismaiden vapaan liikkuvuuden periaatteen hylkäämistä romukoppaan, Rahkonen sanoo.

Muslimitausta

Kysyimme myös, mitä mieltä vastaajat ovat väittämästä, että on Suomen kannalta ongelma, että suurin osa tulijoista on muslimeja.

Vastaajista 53 prosenttia oli joko täysin tai jokseenkin samaa mieltä, että muslimitausta on ongelma. 29 prosenttia oli väittämän kanssa eri mieltä.

– Kulttuurikysymys näyttää olevan suomalaisten mielestä erittäin merkittävä, ja aiheesta pitäisi käydä kunnon yhteiskunnallinen arvokeskustelu. Aihe on vakava – ihan niin kuin Samuel Huntingtonin jo 1990-luvulla povaama kulttuurien yhteentörmäys olisi nyt ihan oikeasti tapahtumassa Suomessakin, tutkimuspäällikkö Rahkonen pohtii.

Vahvimmin muslimitaustaa pitävät ongelmana suomalaiset, jotka ilmoittavat kuuluvansa seuraaviin ryhmiin: mies, työntekijä, työtön, peruskoulun käynyt ja perussuomalaisia äänestävä.

Myös Iltalehden lokakuussa Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä kartoitettiin, pitävätkö vastaajat ongelmallisena, että pääosa tulijoista on muslimeja. Silloin tätä piti erittäin tai hieman ongelmallisena 40 prosenttia vastaajista. Kriittisyys muslimitaustaisuutta kohtaan on siis kasvanut.

Ongelmia

Lokakuun kyselyssä kysyimme myös kantaa väittämään, että valtaosa turvapaikanhakijoista olisi vain etsimässä parempaa elintasoa, eikä heillä näin ollen olisi todellista suojelun tarvetta. Tuolloin 43 prosenttia vastaajista oli väittämästä täysin tai jokseenkin samaa mieltä.

Nyt tammikuussa kysyimme samaa asiaa uudelleen. Nyt 58 prosenttia vastaajista oli väittämästä täysin tai jokseenkin samaa mieltä. Käsitys siitä, että valtaosa turvapaikanhakijoista hakee vain parempaa elintasoa, on siis selvästi lisääntynyt suomalaisten keskuudessa.

Turvapaikkakriisille ei ole loppua näkyvissä. Kysyimme myös, miten vastaajat uskovat Suomen tästä kriisistä selviävän. Enemmistö kansalaisista ei usko, että Suomi selviää ilman isoja ongelmia. Kaikista pessimistisimpiä ovat yrittäjät, perussuomalaisia äänestävät ja pääkaupunkiseudun kehyskunnissa asuvat.

– No ei kovin valoisalta näytä suomalaisten suhtautuminen. Ehkä suomalaiset sisimmässään uskovat, että tästä selvitään, mutta pahimpaan varautumalla ehkä voidaan välttää pahimman toteutuminen.

– Tämä on tyypillinen suomalainen ajattelutapa, tunnistan sen itsestänikin. Sen asenteen ansiosta Suomi on selvinnyt historian myllerryksissä aina ennenkin. Suomalaisella yhteiskunnalla on erinomainen resilienssi, eli mukaudumme muuttuviin tilanteisiin. Kyllähän me pärjäämme myös tämän helvetillisen ilmastomme kanssa, Rahkonen miettii.

Tutkimuksen on tehnyt Taloustutkimus Oy Internet-paneelinsa avulla. Tutkimukseen osallistui 1079 vastaajaa 19.–20.1.2016. Virhemarginaali on keskimäärin noin ±2,5 prosenttiyksikköä. Tutkimuksen kohdejoukkona on Suomen 15–79-vuotias väestö.