Tappajarobotteja vastustava kampanja pitää häpeällisenä, että muutama valtio pystyy estämään yhteisen sopimuksen täysin automaattisten aseiden kieltämisestä.

Suurin osa maailman valtioista haluaisi rajoittaa itsenäiseen toimintaan kykenevien tappajarobottien kehittelyä tai suorastaan kieltää ne. Muun muassa Yhdysvaltoja ja Venäjää taas kiinnostaa aseteknologian kehityksen edut ja hyödyt. ZUMA

" Kolme miljardia ihmiselämää päättyi elokuun 29. päivä vuonna 1997. Ydintuhosta selvinneet kutsuivat sotaa Tuomion päiväksi. He elivät vain kohdatakseen uuden painajaisen: Sodan koneita vastaan " , totesi Sarah Connor science fiction -elokuvan Terminator 2 - Tuomion päivän alkukohtauksessa.

Terminaattorielokuvien maailmassa ihmiskunta kehittää huippukehittyneen tekoälyn ja tietokoneverkon. Kun kaikki menee pieleen, koneet pystyvätkin hallitsemaan itse itseään ja ne ryhtyvät sotaan ihmiskuntaa vastaan.

Elokuvat ovat tietenkin kuvitteellisia, mutta tappajarobotit ovat ajankohtainen aihe todellisessa elämässä Yhdistyneiden kansakuntien tasolla. YK rajoittaa joukkotuhoaseiden lisäksi perinteisiä aseita. Keskusteluun on nostettu myös mahdolliset kiellot ja rajoitukset, jotka koskisivat itsenäisesti toimivia tappavia aseita, jotka pystyvät toimimaan ilman ihmisen valvontaa.

Ne tunnetaan LAWS-aseina (Lethal Autonomous Weapons Systems, eli tappavat itsenäiset asejärjestelmät). Ne pystyvät valitsemaan itse kohteensa ja hyökkäämään ilman, että ihminen vaikuttaa asiaan.

YK:ssa on LAWS-aseiden asiantuntijaryhmä. Ryhmä piti elokuun lopussa noin viikon kokouksen. Muun muassa Independent on uutisoinut, että Yhdysvallat ja Venäjä haluavat estää Israelin, Australian ja Etelä-Korean ohella toimenpiteet, jotka voisivat johtaa kansainväliseen sopimukseen tai rajoituksiin LAWS-aseiden kehittelyn suhteen.

- On häpeällistä, että muutamat valtiot voivat estää enemmistöä etenemästä neuvotteluihin, jotka sääntelisivät tai estäisivät näiden moraalisesti tuomittavien aseiden käytön, johtava robottitutkija Noel Sharkey sanoo Independentin jutussa.

Sharkey toimii myös tappajarobotteja vastustavan kampanjan edustajana.

Robotiikkaan panostetaan miljardeja

Sen sijaan suurin osa maista ehdotti neuvotteluita, jotka tähtäävät uuteen sopimukseen, joka kieltäisi täysin automaattisten aseiden kehittelyn ja käyttämisen. Olivatpa ne sitten panssarivaunuja, lentokoneita, laivoja tai aseita. Aloitteen tekivät Itävalta, Belgia ja Kiina.

Maat eivät ole päässeet vielä yhteisymmärrykseen edes siitä, minkälaiset aseet tarkalleen kuuluvat LAWS-aseiden piiriin. Asiantuntiaryhmän on tarkoitus muun muassa laatia tarkat määritelmät, pohtia ihmisen ja koneiden vuorovaikutusta asejärjestelmissä sekä käydä läpi aseiden mahdollisuuksia sotilaskäytössä ja niiden turvallisuusuhkia.

Ryhmä kokoontuu uudestaan vuonna 2019. Saksa ja Ranska ovat ehdottaneet Independentin mukaan poliittista julistusta, joka sääntelisi LAWS-aseita. Itävalta, Brasilia ja Chile taas haluaisivat neuvotella kansainvälisestä laista, joka kieltäisi täysin automaattisten aseiden kehittelyn ja käyttämisen.

Independentin mukaan Yhdysvallat, Venäjä ja Israel vaativat, että vuodelle 2019 valmisteltava raportti keskittyisi selvittämään LAWS-teknologian hyötyihin ja etuihin. Itävalta ja monet Latinalaisen Amerikan maat taas haluaisivat raportin keskittyvän aseiden riskeihin.

Independent kertoo, että asiantuntijoiden ja korkea-arvoisten sotilasviranomaisten mukaan tappajarobottien käytön leviäminen sotatantereille on vuosien kysymys. Heidän mukaansa robotiikkaan käytetyt varat nousevat maailmassa vuoden 2016 lukemista lähes 200 miljardiin dollariin vuoteen 2020 mennessä.

Aseita vastustava kampanja Stop killer robots, eli suomennettuna pysäyttäkää tappajarobotit, oli pettynyt elokuun kokouksen antiin. Kampanja olisi toivonut, että kokouksessa olisi päästy yhteisymmärrykseen sopimuksesta sen sijaan, että maat päättivät vain jatkaa keskusteluja.