Nollatuntisopimuksella tarkoitetaan työsopimuksia, jossa työntekijän työaikaa ei ole määritelty.

Nollatuntisopimuksia ei kielletä. Eduskunta äänesti niiden kieltämiseksi tehdyn kansalaisaloitteen nurin luvuin 114–42.

Kansalaisaloite keräsi vaaditussa selvästi yli 50 000 nimeä ja eteni niin eduskuntaan. Eduskunnassa työelämä- ja tasa-arvolautakunta kannatti lausunnossaan aloitteen hylkäämistä. Lausuntoon jättivät vastalauseen lautakunnan oppositiopuolueiden edustajat sosiaalidemokraateista, vasemmistoliitosta ja kristillisdemokraateista.

Kansalaisaloitteessa vaadittiin, että laissa kiellettäisiin työnantaja-aloitteinen osa-aikatyö, jonka säännöllinen työaika on alle 18 tuntia viikossa. Tätä valiokunta piti lausunnossaan ongelmallisena.

– Valiokunta huomauttaa, että on monia tilanteita, joissa yrittäjällä on tarve teettää työtä vähemmän kuin 18 tuntia viikossa, ja katsoo, ettei sellaisen työn teettämistä tule lainsäädännöllä estää, lausunnossa kirjoitetaan.

Monia epäkohtia

Niin kutsuttu nollatuntisopimus on nimensä mukaisesti työntekijän kohdalla nollan arvoinen. Siinä ei määritellä työaikaa millään tavoin, vaan yleensä se on muotoiltu 0-37,5 tuntiin viikossa. Työntekijälle ei siis taata sopimuksessa mitään.

Työnantaja voi myös milloin tahansa päättää lopettaa työvuorojen antamisen työntekijälle. Mitään syytä vuorojen loppumiselle ei tarvitse ilmoittaa.

Tällä hetkellä työntekijä joutuu helposti myös karenssin piiriin, kun hän irtisanoo nollasopimuksensa. Työnantajat eivät nollasopimuksia irtisano, koska heille ei siihen ole tarvetta.

– Valiokunta kuitenkin edellyttää, että hallitus ryhtyy toimenpiteisiin kansalaisaloitteessa esille tuotujen epäkohtien ratkaisemiseksi joko valmistelemalla tarvittavat muutokset lainsäädäntöön tai lakien toimeenpanoa tehostamalla, ja ehdottaa, että eduskunta hyväksyy viisi lausumaa, valiokunnan lausunnossa kirjoitetaan.

Juttua tarkennettu 31.3. kello 14.28. Tarkennettu, että kyse on nollatuntisopimuksista.