Radio og tv-nævnets håndtering af dab-udbuddet har været kritiseret fra mange kanter. Nu kritiseres den også for den matematiske del af professor i statistik

Sjusk, tilfældige udregninger og dårlig matematik.

I så kraftige vendinger beskriver Susanne Ditlevsen, professor i statistik på Københavns Universitet, den måde, som Radio- og tv-nævnet har regnet sig frem til vinderen af dab-udbuddet i sidste uge. Udregningerne, som endte med at blive Radio24syvs banemand.

Rapporten har i forvejen været kritiseret for sine vurderinger af de forskellige byderes indhold og for at lægge for meget vægt på økonomi.

Men selve matematikken holder altså heller ikke helt.

- Der er en lang række problemer, fastslår Susanne Ditlevsen.

Tilfældig pointuddeling

For det første er Ditlevsen forundret over måden, nævnet har fundet frem til point for økonomi på.

Her fik 24syv famøst kun et enkelt point, og LOUD og DK4 henholdsvis syv og otte point. Det gjorde de, fordi 24syv søgte om de maksimale 280 millioner kroner i bevilling, og de andre søgte om op til 20 millioner færre.

I alt skulle økonomi fylde en fjerdedel af det samlede regnskab, men Ditlevsen mener, at det reelt fylder mere.

- De tvinger spredningen til at blive ekstremt stor i økonomidelen i forhold til de andre, og derfor kommer økonomi reelt til at vægte mere end de 25 procent, siger Susanne Ditlevsen.

Hun peger på, at det er væsentligt at finde ud af, om nævnet valgte at fastsætte et nulpunkt på 250 millioner kroner i de komplicerede beregninger, inden de kunne se, hvad de forskellige radioer søgte.

For nulpunktet er helt afgørende i forhold til de point, de enkelte radioer får i point.

- Forskellen mellem Radio24syv og LOUD bliver afgjort af, hvad en tredje har budt, og hvad nulpunktet er. Nu har de lagt nulpunktet belejligt lige under det laveste bud, men hvis de ikke havde valgt det på forhånd, er det meget kritisabelt. Nulpunktet skal vælges, før man ser buddene. Hvis man har ladet tallene, man ser i buddene, afgøre nulpunktet, så kan man gå ind og styre pointforskellen fuldstændig selv.

Derfor mener hun, at nævnet bør kunne dokumentere, at de har besluttet et nulpunkt, inden de kunne se, hvor meget de enkelte radioer bød, siger hun.

Hun forklarer, at et lavere nulpunkt ville have gjort pointforskellen mellem 24syv og LOUD markant mindre. For eksempel ville man sagtens have kunnet lægge et nulpunkt, hvor begge radioer havde scoret nul point, og DK4 scoret otte efter udregningerne.

Sjuskede udregninger

Derudover er udregningen af det gennemsnitlige antal point blevet udført decideret forkert, forklarer hun.

Det drejer sig blandt andet om, at nævnet har valgt at runde tallene af, inden de gennemregnede det færdige antal point for kategorien 'programplan'. Det har gjort, at pointforskellen er blevet større, end den burde være.

Hvor gennemsnittet reelt lå på 6,3 point til 24syv og 6,6 point til Radio LOUD, endte de i stedet med at stå med henholdsvis seks og syv point.

- Det, de gør, er at de tager gennemsnittet over de 11 kategorier, og det gennemsnit bør de vægte med 40 %, inden de runder af. Men de runder af før, og det nytter altså ikke noget, siger Susanne Ditlevsen.

- Det vil sige, at en forskel på kun 0,3 point mellem de to radiostationer bliver pludselig et helt point. Det er dårlig matematik og sjusk. Og forskellen i point med vægtningen bliver på på 0,4 point i stedet for 0,12. Det er sjusk, og det er forkert, forklarer hun.

I en kompliceret forklaring af deres matematiske metode afviser nævnet over for Ekstra Bladet kritikken:

Sådan svarer Radio- og tv-nævnet Ekstra Bladet har forsøgt at få Radio- og tv-nævnet til at svare på den benhårde kritik fra Susanne Ditlevsen. Blandt andet har vi forsøgt at få svar på spørgsmålet, om nævnet kan fremvise, at de har valgt et nulpunkt for udregningerne før modtagelsen af buddene. Radio- og tv-nævnet svarer imidlertid ikke på Ekstra Bladets konkrete spørgsmål. Der har været tale om et 'fagligt skøn', lyder det i en skriftlig kommentar: 'Modellen for udregning af point for udbuddets priselement er fastsat, således at det laveste bud altid skal tildeles maksimumpoint. Vurderingen af den forventede spredning er foretaget ud fra et fagligt skøn i Radio og tv-nævnet. Den nedre grænse er i den forbindelse fastsat ud fra en rimelighedsbetragtning, hvor antagelsen er, at ansøgers finansielle kapacitet for perioden må forventes at tage udgangspunkt i det økonomiske råderum, som staten har stillet til rådighed. De 250 mio. kr., som udgør den nedre grænse, er derfor udtryk for en skønsmæssig vurdering af et realistisk mindstebud, der er baseret på en mindre andel af driftstilskudmidlerne. Det forventede maksimale bud er fastsat til 280 mio. kr., idet det har været det maksimale tilskud, der kunne søges.' Hvorfor har I rundet gennemsnittet op og ned, inden I regner hældningen ind, når det ikke er sådan, man får det mest retvisende resultat? 'Det fremgår af udbudsmaterialets afsnit 6.2.1. om pointskalaen, at ansøgere, der ikke tildeles 8 point eller 0 point, tildeles et helt pointtal mellem 8 og 0 afhængig af, hvordan ansøger i relation til det pågældende kriterium vurderes at være placeret mellem yderpunkterne.' 'Nævnet har således i henhold til de kriterier, der er opstillet i udbudsmaterialet, tildelt et helt pointtal for vurderingen af hvert af de tre skønhedskriterier, for at være så tro mod det forlæg, evalueringen er baseret på, som muligt. Vægtningen er foretaget efterfølgende.'

Muligt politisk flertal bag ny runde

Professorens kritik kommer samtidig med, at en række politikere har sat spørgsmålstegn ved Radio- og tv-nævnets afgørelse. Kulturminister Rasmus Prehn ventes allerede i morgen at svare for sig i sagen over for kritikerne, der føres an af den radikale Jens Rohde, som kræver, at radioudbuddet går om.

Hvis Venstre, SF, de konservative og Enhedslisten efter ministerens redegørelse tilslutter sig Liberal Alliance og de radikales krav om at udbudsrunden skal gå om, så vil der være et flertal i Folketinget mod Radio- og tv-nævnets afgørelse.

Tirsdag får Radio24syv mulighed for at stille spørgsmål til beslutningsprocessen i en spørgerunde med Radio- og tv-nævnet.