I gamle dage mødte man op på kirkekontoret, når man skulle registrere sit nyfødte barns navn.

I dag kan det klares med et par klik på borger.dk.

Men 'civilregistreringen', som det hedder, står kirken stadig for i dag.

Det vil politikerne i København og Aarhus lave om på, efter at et politisk flertal på Christiansborg er klar til at lade kommunerne stå for registreringen, skriver Kristeligt Dagblad.

Men hvem, der i fremtiden skal registrere de nyfødte og de døde, skaber stor uenighed mellem domprovst i Vor Frue Kirke i København, Anders Gadegaard, og Anders Stjernholm, formand i Ateistisk Selskab.

Mens domprovsten peger på, at det ikke giver mening at reparere noget, der virker, så stiller den ateistiske formand sig uforstående overfor, hvorfor registreringen er kirkens opgave.

- Der er ikke nogen grund til, at civilregistreringen i et multikulturelt samfund skal ligge hos en bestemt religion, siger Anders Stjernholm til DR Nyheder.

- Politikerne lytter for meget til en særlig gruppe

Civilregistreringen er ikke blandt kirkens kerneydelser, men uenigheden er kun en flig af en større diskussion, mener Anders Gadegaard.

Politikerne lytter for meget til en særlig, aktiv gruppe, siger han.

- Hårdhudede ateister, som vil gøre alt for at få renset det offentlige rum for al religion, siger Anders Gadegaard, der udtrykker bekymring overfor, at København og Aarhus vil bryde folkekirkens monopol på civilregistreringen.

- Hvad er der så overhovedet tilbage, der binder vores samfund sammen?, spørger han retorisk.

Men heller ikke det argument bider Anders Stjernholm på:

- Så har han virkelig skyklapper på, hvis han tror, det er folkekirken, der binder vores samfund sammen, siger han.

- Det gør landsholdet da i langt større grad, og der er mange humanistiske værdier, som danskerne nok vil mene gøre dem mere danske.

Sagen kort