Der er lagt op til nogle knaldhårde forhandlinger mellem EU og Storbritannien om det britiske farvel til unionen, men også mellem de 27 fortsættende EU-lande venter et dramatisk slag, fordi EU-budgettet med det britiske exit kan komme til at mangle så meget som 70 milliarder kroner årligt.

Og står det til finansminister Kristian Jensen (V), må et lignende beløb skæres fra EU-budgettet, hvor især de to store poster i form af landbrugsstøtte og strukturfonde vil komme til at stå for skud, hvis det står til den danske regering.

»Vi mener sådan set, at når briterne skal holde op med at betale, så må vi reducere det budget, vi har, med de indtægter, der forsvinder. Vi ser hverken fra dansk - eller en række landes - side, at der er behov for at øge EU-budgettet,« siger Kristian Jensen.

Hvor stort hullet i EU-budgettet bliver, afhænger af forhandlingerne med briterne, og hvilken tilknytning de ønsker at have til EU. Men set over en årrække har det årlige britiske nettobidrag til EU ifølge Financial Times’ opgørelse været ca. 70 milliarder kroner.

»Vi skal justere ned, så det passer til den størrelse, som EU27 nu engang har. Vi ser gerne fra regeringens side, at man skærer ned på nogle af landbrugsstøtteområderne, bare det sker ensartet over hele Europa, så konkurrencekraften hos de enkeltes landes landbrug er uberørt,« siger han.

Finansministeren fremhæver til gengæld forskning og uddannelse som to områder, hvor EU virkelig gør en forskel, og hvor der ikke bør skæres.

Strukturfondene, som især de central- og østeuropæiske lande har haft meget stor gavn af det seneste årti, vil til gengæld ikke gå fri.

»Jeg tror ikke, at man kan lave så stor en forandring af EU-budgettet, uden at det berører strukturfondene også.«

Blodigt opgør i vente

Kristian Jensen forudser, at det bliver nogle meget vanskelige forhandlinger mellem EU-landene.

»Du skal ikke ret meget syd for grænsen, før det bliver svært at finde den store opbakning til det (at skære i landbrugsstøtten, red.), men vi mener, at vi bør reducere - ultimativt afskaffe - landbrugsstøtten, hvis det kan gøres på den betingelse, at national landbrugsstøtte ikke bliver genindført. Jeg tror, at danske landmænd er fuldt ud i stand til at konkurrere på lige vilkår med europæiske landmænd.«

Danmark betaler ca. 20 milliarder kroner til EU-budgettet om året og modtager ca. 15 milliarder kroner. Den seneste opgørelse af nettobidragene til EU-budgettet viser, at Danmark i 2015 havde et nettobidrag til EU på knap seks milliarder kroner. Med til det samlede regnestykke hører dog, at alene det indre marked har en værdi på ca. 100 milliarder kroner årligt for Danmark, ifølge en frisk opgørelse fra Erhvervsministeriet.

Polen er den største nettomodtager fra EU-budgettet. I 2015 fik Polen således 70 milliarder kroner mere fra EU-kassen, end landet betalte til det fælles budget.

Den britiske regering meddelte tirsdag, at den sender det brev, som officielt sætter gang i to års udmeldelsesforhandlinger den 29. marts. Præcis en måned senere, den 29. april, mødes de 27 fortsættende EU-lande så til et topmøde, hvor de skal enes om retningslinjerne for forhandlingerne med briterne.