Antiterror-blokering af hjemmesider skulle forhindre propaganda: Bliver slet ikke brugt

Antallet af hjemmesider, der er blokeret af myndighederne, vokser støt og roligt, men ingen er blokeret på grund af mistanke om terrorpropaganda, som en antiradikaleringspakke ellers var designet til.

Ikke én eneste hjemmeside er blokeret af myndighederne på grund af ekstremistisk indhold og opfordring til terror, sådan som en lovændring, der trådte i kraft for snart 16 måneder siden, ellers som noget nyt har givet mulighed for.

Det viser en oversigt over blokerede sider fra Teleindustrien.

Det store skyts blev ellers rullet ud, da regeringen politisk begrundede lovforslaget om blokeringer af hjemmesider, som mistænkes for at bryde straffelovens paragraffer om terrorisme, da forslaget blev fremsat.

»Vi skal forhindre, at flere sårbare unge mennesker bliver radikaliserede og ender med at støtte terrororganisationernes modbydelige ideologi. Det er afgørende for trygheden her i landet,« sagde justitsminister Søren Pape Poulsen (K) i en pressemeddelelse tilbage i januar 2017, da lovforslaget første gang blev fremsat. Siden blev forslaget revideret og vedtaget i juni 2017.

Som noget nyt blev det muligt for politiet at bede teleudbydere om at blokere for hjemmesider, hvis myndighederne har mistanke om, at hjemmesiden bruges til at bryde straffelovens regler om terrorisme samt paragraffer om chikane, trusler og vold mod politikere, såsom propaganda for terrororganisationer.

I stedet er det hjemmesider med domænenavne som jackpotwinnerscasino.com, wintrillions.com og dominidesign.com, som de danske teleselskaber har fået ordre på at blokere af politiet.

Blokeringer Når en hjemmeside skal blokeres, er det teleselskaberne, der spærrer for DNS-serveren, så den pågældende adresse ikke kan slås op på de DNS-servere, som teleudbyderne stiller til rådighed for deres kunder. Hvis man forsøger at finde materiale, der skønnes at være i strid med Straffelovens §235 (børneporno), sender serverne browseren videre til en stopside. Hvis du har forsøgt at besøge en side med piratfilm, ulovlig gambling eller kopimøbler, omdirigeres du i stedet til hjemmesiden sharewithcare.dk.

Blokeringer vokser markant

Selvom politiet ikke har forsøgt at spærre hjemmesider på grund af terrorpropaganda, så er antallet af blokerede hjemmesider vokset markant de seneste år.

Mens der i 2014 blev blokeret bare seks hjemmesider, er tallet vokset til 72 i 2017, og i årets første 10 måneder er der afsagt kendelser, der blokerer 127 hjemmesider.

Der er i dag 315 hjemmesider, der er blokerede på baggrund af domstolskendelser. For 7 hjemmesiders vedkommende er blokeringerne afviklet igen.

Langt de fleste af blokeringerne - 272 ud af 315 - skyldes brud på ophavsretten, mens kun 43 er blokeret af teleudbyderne af andre årsager, primært på grund af brud på regler om udbydelse af spil i Danmark uden tilladelse.

Udvandet lov

Da regeringen fremsatte sit lovforslag, blev det kritiseret for at introducere en meget vidtgående beføjelse til at blokere hjemmesider, idet mistanke om overtrædelse af enhver paragraf i straffeloven skulle kunne føre til blokering.

»Lovforslaget introducerer en meget vidtgående beføjelse til at blokere hjemmesider, idet mistanke om overtrædelse af enhver paragraf i straffeloven kan føre til blokering. Det sker i en retslig proces med meget få retsgarantier. Der er store ligheder mellem den foreslåede beføjelse § 791 d i retsplejeloven og den tyrkiske lovgivning for at blokere hjemmesider. På flere punkter er det danske lovforslag faktisk mere vidtgående,« lød kritikken af det oprindelige lovforslag fra IT-Politisk Forening i et høringssvar.

Den massive kritik fik Justitsministeriet til at ændre loven, så det kun er sager om overtrædelse af straffelovens regler om terrorisme og sager om overtrædelse af straffelovens regler om trusler mod samt chikane og måludpegning af offentligt ansatte, der kan udløse en blokering af en hjemmeside. Derudover har fogedretten mulighed for at afgive kendelse om at blokere en hjemmeside, hvis der er brud på ophavsretten.