Det er ikke kun hjemløse med misbrugsproblemer eller psykiske lidelser, der henvender sig til herbergerne i hovedstadsområdet.

Flere herberger oplever at blive kontaktet af almindelige mænd, der falder uden for den målgruppe, herbergerne er til for.

Det viser en rundringning, som DR P4 København har foretaget.

En af dem, der som sidste udvej måtte kontakte et herberg, er Kim Bækmand. Han var på daværende tidspunkt 48 år, var blevet fyret fra sit arbejde og endte på kontanthjælp.

Læs også : Hovedstadens herberger er fyldte

Men kontanthjælpen var så lav, at han ikke havde råd til sin bolig og kunne ikke finde et nyt sted at flytte ind.

- Jeg kom fra et liv med job, kæreste og var meget sund. Jeg hverken røg eller drak og løb ti kilometer om dagen. Men blev boligløs og så måtte jeg bo på min mors sofa. Det var bare slet ikke holdbart, siger han.

Derefter kontaktede Kim Bækmand samtlige herberger i København, men uden held i begyndelsen. Og der var heller ingen hjælp at hente fra systemet.

- Jeg fik hverken hjælp af kommunen, lægen eller jobcenteret. Det var først, da jeg kontaktede et misbrugscenter, at jeg fik hjælp. Men der havde jeg jo udviklet et alkoholmisbrug.

Kim er ikke den eneste

Så kommer de her i deres pæne blå skjorter og har en forestilling om, at vi kan hjælpe dem med et sted at sove. Anette Lauritsen, leder af herberget Stubben i Helsingør.

En rundringning blandt en række herberger i hovedstadsområdet viser, at det især er mænd i alderen 40-55 år, som enten er blevet arbejdsløse, har været gennem en hård skilsmisse eller på anden måde er kommet i økonomisk klemme, der henvender sig på herbergerne.

Et af de steder er på herberget Stubben i Helsingør.

Og der er leder Anette Lauritsen overrasket over, hvilke mænd der henvender sig.

- De er måske blevet arbejdsløse eller skilt og pludselig står de uden bolig. Og så kommer de her i deres pæne blå skjorter og har en forestilling om, at vi kan hjælpe dem med et sted at sove.

Stubben fik i sidste uge fire henvendelser fra mænd, som enten har boet hos venner, familie eller i en campingvogn, og som er løbet tør for midlertidige steder at bo og må kontakte herberget.

Disse herberger oplever at få henvendelse fra almindelige mænd Stubben, Helsingør

Natcaféen på Hillerødgade, København

Hørhuset, København

Lindevangen, Frederiksberg

Overførstegården, Gentofte

Roskildehjemmet, Roskilde Kilde: Rundringning som P4 København har foretaget.

Desværre må personalet oftest afvise mændene, fordi deres problemer ikke er store nok, siger Anette Lauritsen.

- Vi er nødt til at sige, at de ikke er målgruppen til herberget, fordi vi kun har 11 pladser.

Samme henvendelser oplever de hos herberget på Hillerødgade i København.

Læs også : Færre udenlandske tiggere kommer til Danmark

Herberg ikke er et ønskescenarie for mændene, men det er det sidste sted, de kan henvende sig, når venner, familie og kommunen ikke kan hjælpe, siger Patrycja Wyszomirska, der er daglig leder af herberget på Hillerødgade.

- De har forsøgt at få hjælpe andre steder, men simpelthen er blevet afvist, fordi de er det, man kalder ”for gode”, så skal de selv kunne løse deres boligproblem.

Og det svar kender Kim Bækmand alt for godt til.

- Det er først, når man kommer helt ud i skidtet, står på gaden og måske har udviklet et misbrug, at man kan få hjælp, siger han.

Men boligsituationen er bare ikke nem at løse. Sådan lyder det fra Ask Svejstrup, som er sekretariatsleder i Sand, De hjemløses landsorganisation.

- Der er ikke den samme adgang til billige boliger, som der har været, så man kan ikke bare finde sig et nyt sted, hvis man pludselig bliver skilt fra konen eller mister sit arbejde.

Et liv på gaden giver ar på sjælen

På herberget Hørhuset i København henvender folk uden for målgruppen sig også, og det er forstander Dorit Olesen bekymret for.

Det er en markant oplevelse, en markant social katastrofe, en markant social deroute. Preben Brandt, formand for Projekt Udenfor, uddannet psykiater og har arbejdet med hjemløse i snart 40 år.

- Den værste konsekvens er, at de almindelige mænd lige pludselig bliver målgruppen. Der går måske lidt for mange øl i den og lidt for meget hash, og så får de det psykisk dårligere og bliver skrøbelige.

Og samme konsekvenser peger Preben Brandt også på. Han er formand for Projekt Udenfor, uddannet psykiater og har arbejdet med hjemløse i snart 40 år.

- Det er en markant oplevelse, en markant social katastrofe, en markant social deroute, som man nødig vil tale om og nødig vil huske.

For Kim Bækmand resulterede hjemløsheden i et alkoholmisbrug og otte måneder på herberg.

Alkoholen hjalp ham i starten, men på et tidspunkt kunne han ikke holde det ud mere. Så han sagde til sig selv, at det måtte stoppe, fortæller han.