Saxo Bank efterlyser nu lovmæssige rammer for, hvor vildt der må spekuleres i valutaers op- og nedture. Der sker, efter formentlig hundreder af spekulative investorer har tabt millioner af kroner på, at den schweiziske valuta i sidste uge pludselig slap sit tag i euroen og tog på himmelflugt - også i forhold til den danske krone, der går hånd i hånd med euro.

De meste spekulative investorer gør det for lånte penge - såkaldt gearing - som forstærker både gevinst og tab med den faktor, som lånet ganger den oprindelige formue op med. Og i Saxo Bank var der allerede i september sidste år lagt et lavere loft over den gearing, som kunderne kunne få lov til at lave.

»Vi justerer helt tiden vores marginer efter risikoen, og vi mente, at der var for ensidig fokus på Schweizerfrancen. Så vi satte i september sidste år vores tilladte gearing ned fra 25 til 12,5. Jeg ærgrer mig over i dag, at vi ikke strammede yderligere op. Dette får måske myndighederne til at lægge regler om maksimal gearing ind - der er ikke en grænse i Europa nu. Og jeg hilser det velkommen, hvis man griber ind. Nogle af vores konkurrenter er ekstreme - de gearer op til 400 gange - det giver ikke mening i min optik. Men især i Asien er der et stort spekulationsgen,« siger finansdirektør i Saxo Bank Steen Blaafalk.

Saxo Bank er en af de få valutamæglere, der er underlagt bankkrav. Det betyder, at banken skal sætte kapital af i forhold til forskellige risikoscenarier.

»Men der er mange små brokere i markedet, der er meget aggressive og tillader hr. og fru Jensen at geare investeringer. Og de tror de køber et skrabelod. Vi gør meget ud af at uddanne vores kunder i risiko, og vi har et mindstekrav på 10.000 dollar, fordi folk med sådan et beløb nok har gjort sig nogle flere overvejelser om investering,« siger Steen Blaafalk.

Han betragter dog sidste uges store valutaudsving som »en 100-års begivenhed.«

»Jeg har ikke set sådan en bevægelse i en likvid valuta nogen side før,« siger han.

Saxo Bank oplyser nu i en fondsbørsmeddelelse til fondsbørsen i London, at et antal af bankens kunder har lidt tab. Meddelelsen skyldes, at Saxo Bank har en børsnoteret obligation på en fondsbørs i Irland, og derfor er banken tvunget til at oplyse investorerne om, hvad der foregår.

»Vi taler om en minoritet af kunder, som både er institutionelle og private, der synes, det var interessant at spekulere i scweizerfranc,« siger Steen Blaafalk, som på grund af børsreglerne afviser at gå mere i detaljer om tab og antal.

Kunderne spekulerede i, at den schweiziske centralbank ville holde fastkurspolitikken og at francen dermed ikke ville blive styrket over for euro og krone. Det sker ved at sælge optioner på en kurs under det aktuelle niveau og regne med, at den ikke blive udnyttet.

Ifølge meddelelsen udløste den voldsomme stigning i den schweiziske kurs en stigning i de gearede kunders gæld. Og det udløser videre, at kunderne automatisk begynder at sælge ud - uanset tabet - fordi de ikke længere har tilstrækkelig sikkerhed for deres lån.

»Det forventes, at nogle af kunderne ikke vil være i stand til at møde deres forpligtelser fuldt ud, og at banken derfor vil lide tab i den sammenhæng,« hedder det i meddelelsen.

Men selv i det tilfælde, at ingen af de ramte kunder kan betale tilbage, er Saxo Bank ifølge Steen Blaafalk stadig i stand til at opfylde lovens solvenskrav.

»Når man gearer sin investering, så er der en vis sikkerhed, når man nærmer sig grænsen. Hvis kunden taber mere, end de selv har, så ender tabet jo hos os. Så træder en stop loss-mekanisme i kraft, som automatisk går ud i markedet med en salgsordre. Det var højest overraskende for alle, at der opstod så stort et prisgab - at den næste kurs, efter meddelelsen kom ud, faldt med først 20 procent og derefter med 10 procent mere. Så der var ingen, der stillede priser i markedet, og salgsordrene stod i kø, inden de blev eksekveret,« fortæller Steen Blaafalk om situationen i sidste uge.