Oversvømmelser i Pakistan, skrovbrande i Rusland og orkanen Katrina i USA.

Storme, der raser over Danmark, og skybrud, der får enhver tanke om et venligere vejr til at fosse ned i rendestenen sammen med vores forurening.

Selv om det ikke kan siges med sikkerhed, at de er direkte konsekvenser af klimaforandringerne, er omfanget af naturkatastrofer som storme, oversvømmelser og hedebølger mere end femdoblet siden 1970'erne.

Det viser en rapport fra FN, skriver The Guardian.

Men den slags optager ikke danskerne i samme grad, som det har gjort, lyder det fra den grønne tænketank Concito.

- Vi lever i en forestilling om, at vi har gjort vores, siger Torben Chrintz, der er videnschef i Concito.

Danskerne er langt fra "tossegrønne"

Derfor kalder han os 'selvfede' i den forstand, at vi er faldet om i sofaen i en art selvtilfredshed med de sving med øksen, vi allerede har foretaget i kampen mod klimaforandringer.

Som for eksempel grøn energi og vindmøller, der eksporteres til hele verden.

- Der er en dansk selvfedme. Vi kalder os for klimadukse og snakker om "tossegrønne", selv om det langt fra passer med de faktiske tal, siger Torben Chrintz.

Tal fra Verdensnaturfonden afslører den grumme sandhed. At Danmark er med i en kedelig top 10 over de lande, der har det største ressourceforbrug.

Danmarks forbrug kræver flere kloder

De fleste danskere lever derfor i en forestilling om, at vi er bedre klimadukse, end vi faktisk er.

Derfor har vi mistet den gejst, der skal gøre Danmark til et foregangsland for resten af verden, mener videnschefen fra Concito.

- Vi elsker at rejse og spise røde bøffer, der begge er meget klimabelastende. Derudover er vi glade forbrugere af nyt elektronik og tøj, forklarer han.

Læs også : Ban ki-Moon: CO2 skal koste

Dermed er vi blandt den fjerdedel af verdens lande, der udleder flest drivhusgasser.

- Men hvis hele verden var som Danmark, skulle vi bruge 3,5 jordklode, siger Torben Chrintz.

FN-topmøde, men hvor er den danske debat?

Men det er netop for at gøre en forskel i kampen mod klimaforandringerne, at regeringsledere fra mere end 200 af verdens lande i dag mødes med erhvervsledere og civilsamfund i FN i New York.

Forud for dagens møde har generalsekretær Ban Ki-moon gjort det klart, at det handler om mere end løsninger. Det handler om at starte en global debat om konsekvenserne af klimaforandringerne.

Men hvad er der sket med den danske klimadebat?

- Det er for stort og abstrakt, mener Peter Bjerregaard, der er klimaredaktør ved Ræson.

- Man kan hverken lugte eller smage CO2, og der er mange, der ikke kan overskue, hvad de kan gøre, og hvad det betyder for dem selv, forklarer han.

Regnestykket snyder os til at se ud som klimadukse

Derudover ser han det som en stor del af forklaringen, at danskerne har lullet sig ind i troen på, at vi allerede har ydet vores bidrag

- De fleste tror, Danmark er et grønt land og foran alle andre. Men selv om vi har snakket meget om vindmøller og grøn energi, er vi en af verdens største udledere af CO2, forklarer Peter Bjerregaard fra Ræson.

For mens vi er stolte af vores CO2-reduktioner fra eksempelvis 65.000 ton i 1997 til knap 40.000 ton i 2012 ifølge tal fra Energistyrelsen, er der andre forklaringer end den grønne energi.

- En stor del af den reduktion, vi har registreret i Danmark, kommer sig af, at vi har flyttet vores produktion til udlandet som for eksempel Kina, forklarer Torben Chrintz fra Concito.

Eksperterne: Den danske debat skal genstartes

Skal den danske debat simpelthen genstartes?

- Ja, men det skal den over hele verden, understreger videnschefen fra Concito.

Og Peter Bjerregaard fra Ræson giver ham ret.