Har jeg valgt den rigtige vej i livet, eller skal jeg prøve at gøre noget helt andet?

Det spørgsmål skal man ifølge Alternativets leder, Uffe Elbæk, i fremtiden have mulighed for at bruge et helt år på at stille sig selv.

Uffe Elbæk foreslår op til partiets landsmøde i denne weekend derfor at indføre retten til et års uddannelse hvert 10. år. Forslaget er en del af i alt 38 ideer, som Å-lederen har nedfældet og samlet i et udspil, han kalder ”Det næste Danmark”.

Ideen om et års uddannelse hvert 10. år er et forsøg på at tage et opgør med den ”uddannelseslogik”, som ifølge Uffe Elbæk hersker i store dele af landet: Hvor det hele gælder om at komme igennem folkeskolen, videre på en ungdomsuddannelse, over på en videregående og så finde et arbejde, som man har resten af livet.

- Det tror jeg ikke holder på nogen leder eller kanter. Jeg tror, at vi skal forestille os et samfund, hvor vi lærer hele livet. Altså, at vi har livslang nysgerrighed, som vi formulerer det på Alternativet-sprog. Vi skal dygtiggøre os hele livet, siger Uffe Elbæk.

- Derfor foreslår jeg, at man hvert tiende år har ret til et års uddannelse, siger han.

Læs også : Uffe Elbæk om det første borgerforslag: Det er en stor dag for demokratiet

Klogeår eller nysgerrighedsår

Så der skal være faste fjumreår til alle?

- Ja. Eller klogeår. Eller nysgerrighedsår, eller hvad man vælger at kalde det, siger Uffe Elbæk.

Inspirationen til et uddannelsesår eller nysgerrighedsår har Uffe Elbæk blandt andet hentet fra en ordning, der eksisterede for omkring 25 år siden, hvor arbejdsløsheden var markant højere i Danmark end i dag.

Dengang kunne man få et års orlov fra sit job mod, at en arbejdsløs person kom ind og overtog ens arbejde i en periode.

Hvordan skal ydelsen være under uddannelsesåret? Kan man beholde sin løn, hvis man kommer fra et job?

- Det kan man sagtens forestille sig. Men igen: Det kommer an på, hvilken model man vælger. Allerede i dag er det sådan i nogle overenskomster, at man har ret til et halvt års orlov, eksempelvis i dele af mediebranchen. Så det kan man sagtens forestille sig.

Kan man være sikker på stadig at have sit arbejde, når uddannelsesåret er gået?

- Det var nøjagtig det, der var spillereglerne for den orlovsordning, der var i starten af 1990’erne. Hvor der lå den aftale, at hvis man tog orlov i et år, så kunne man komme tilbage i sit gamle job. Så man har nogle historiske referencer.

- Det er bare et spørgsmål om at tænke det rigtig godt. Princippet er, at vi skal have en helt anden forståelse af, hvordan vi tager uddannelse, siger Uffe Elbæk.

Alle forslag er ufinansierede

Uffe Elbæk peger også på unges højskoleophold som en inspirationskilde til sit forslag om et års uddannelse.

- Og fordi de unge tager på højskole og rammerne er, som de er på en højskole, så finder man pludselig ud af: Er jeg egentlig på vej det rigtige sted hen? Har jeg virkelig truffet det rigtige livsvalg?

- Det er det, jeg forestiller mig: At man hvert tiende år får mulighed for at stoppe op, dygtiggøre sig, inspirere sig selv og så virkelig overveje, om jeg er det rigtige sted i livet, og skal jeg fortsætte med det eller gøre noget andet, siger Uffe Elbæk.

Læs også : Uffe Elbæk efter møgsager: Vi er et uperfekt parti

Forslaget om et års uddannelse hvert 10. år gælder alle borgere i Danmark, uanset om man er i arbejde eller på overførselsindkomst.

Uffe Elbæk understreger imidlertid, at ”alt er til debat”, og at Alternativet ikke har planer om at fremsætte forslaget i Folketinget i den nærmeste fremtid.

Forslaget – og de 37 andre ideer – er et forsøg på at sparke en ny debat i gang om, hvordan Danmark skal se ud i fremtiden.

Uffe Elbæk og Alternativet har heller ikke regnet på, hvad det vil koste at indføre et eller flere af de 38 forslag.

Hvordan skal det fungere i praksis? Skal arbejdsgiverne betale for det her års efteruddannelse, eller skal det offentlige betale?

- Der er jo ikke lavet økonomiske kalkuler på nogen af forslagene. Det er heller ikke ambitionen. Det er et forsøg på at sige, hvis vi nu tænker helt frit, hvad kan vi så forestille os, siger Uffe Elbæk.

- Hvis man skulle ned og gøre det til pragmatisk virkelighed, og det kan det forhåbentlig blive, så kan man forestille sig, at det bliver en kobling af arbejdsmarkedets parter, og at staten går ind og bakker op om det med en eller anden form for ordning.

- I et andet af forslagene ønsker jeg jo borgerløn, og hvis man forestiller sig et samfund med borgerløn, så giver det jo sig selv. Men den tid den glæde, siger Alternativet-lederen.