Danny Abdalla, tidligere bandeleder og udvist af Danmark, nægter at opholde sig i Sandholm. Kravet er i strid med ny Højesteretsdom, mener forsvarer.

Danny Abdalla Oprindeligt fra Libanon. Født i 1966, indrejst i Danmark i 1992. Har fire børn. Tidligere leder af banden "Den Internationale Klub". Idømt otte års fængsel i Højesteret i 2003 for grov narkokriminalitet og udvist for bestandig af Danmark. Krævede i 2008 blodpenge og tre medlemmer af AK81 udleveret efter et drab begået i Tingbjerg. Blev i 2011 idømt et års fængsel for besiddelse af en skarpladt pistol på Center Sandholm. I 2012 dømt til et år og otte måneders fængsel for røveri - og igen udvist for bestandig. 2. februar 2016 idømt 40 dage for ulovlig tvang og vold i gentagelse.

Danny Abdalla, der i 2003 blev idømt otte års fængsel og udvist af Danmark for bestandig på grund af grov narkotikakriminalitet, vold og trusler, skal ifølge en stribe afgørelser fra Udlændingestyrelsen og Rigspolitiet hver dag klokken 10.00 melde sig til politiet i Center Sandholm.

Det har han nægtet i årevis - og tirsdag vil anklagemyndigheden ved Nordsjællands Politi søge at få ham dømt og fængslet for, at han på intet tidspunkt fra juni 2015 til oktober 2016 har meldt sig på udrejsecenteret i Nordsjælland.

I alt 505 dage i træk, hvor Danny Abdalla i stedet for at melde sig har boet frit i Nordjylland - hvilket han med henvisning til en ny dom fra Højesteret og Den Europæiske Menneskerettighedskonventions princip om retten til at bevæge sig frit er i sin fulde ret til, mener hans forsvarer.

En højesteretsdom, der samtidig kan udfordre en stramning af Udlændingeloven, som med udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) som drivende kraft skal træde i kraft 1. marts 2017 - og som direkte er målrettet Danny Abdalla og de 69 personer, der ifølge den seneste optælling lever på tålt ophold i Danmark.

Kan ikke udvises

Danny Abdalla, der oprindeligt er fra Libanon, fortæller selv, at han er tidligere agent og lejemorder for Israel, og da myndighederne på den baggrund vurderer, at han ikke kan udvises uden at risikere dødsstraf, har han siden 2011 opholdt sig i Danmark på tålt ophold.

Hvilket altså betyder, at han har levet under restriktioner om blandt andet at melde sig dagligt til myndighederne - et påbud, han allerede tidligere har afsonet 30 dages fængsel for at bryde.

- Det kommer ikke til at ske. Det har jeg ikke tænkt mig, sagde Danny Abdalla allerede i efteråret 2014, da TV 2 spurgte ham, om han på noget tidspunkt havde planer om at overholde sin meldepligt.

Nægter fortsat at melde sig

Dengang blev Danny Abdalla straffet med 30 dages fængsel - og nu ønsker anklagemyndigheden altså at straffe ham igen, da han efter at have afsonet sin dom fortsat nægter at melde sig på Center Sandholm.

Men Danny Abdalla er ikke den eneste udviste udlænding eller kriminelle på tålt ophold, der systematisk har brudt sin meldepligt, og i juni 2016 kunne udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) med et bredt flertal bag sig annoncere, at en stramning af Udlændingeloven var på vej.

- Når man er på tålt ophold, så skal det være så utåleligt som overhovedet muligt, sagde Inger Støjberg.

Fængsel og fodlænke

Aftalen indebærer blandt andet, at udlændinge på tålt ophold i Danmark fremover skal opholde sig på Udrejsecenter Kærshovedgård mellem Brande og Ikast, hvor de skal underrette centret, hvis de forlader stedet - ligesom de skal være underlagt meldepligt og strengere sanktioner, hvis de bryder reglerne.

- Straffene har været meget, meget milde, og reelt set har der ikke rigtig været en konsekvens af ikke at overholde meldepligten. Nu bliver det helt anderledes, sagde Inger Støjberg.

Ifølge den nye lov, der dog ikke er færdigbehandlet og dermed ikke vil få nogen konsekvenser for Danny Abdalla under retssagen tirsdag i Hillerød, kan straffen falde prompte i form af fængsel og fodlænke, hvis en udvist på tålt ophold gentagne gange bryder sin meldepligt - ligesom strafferammen og strafniveauet for overtrædelse af underretningspligten skærpes.

Dom fra Højesteret kan hjælpe Abdalla

Men det er ikke den ufærdige lov, som Danny Abdallas advokat tirsdag vil bruge i sit forsvar af sin klient.

Det er en ny højesteretsdom afsagt 17. januar 2017, hvor en anden udvisningsdømt kriminel på tålt ophold ligesom Danny Abdalla gennem en længere periode nægtede at melde sig på Center Sandholm.

- Jeg mener, at deres forhold er identiske, siger Danny Abdallas forsvarer Søren Vestergaard Hansen, der med højesteretsdommen i hånden vil anmode om, at Danny Abdalla frifindes for at bryde Udlændingeloven.

Ifølge højesteretsdommen var opholds- og meldepligten i de første år fuldt berettiget for den pågældende person - men da indgrebene i en udvist persons bevægelsesfrihed ifølge Højesteret dybest set handler om at kunne finde personen, hvis der pludselig opstår en mulighed for at udsende vedkommende - "bliver det med tiden vanskeligere at begrunde indgrebene, for eksempel hvis det viser sig fortsat at være umuligt at udsende den pågældende udlænding".

Og dermed blev kravet om ophold og meldepligt efter nogle år et " uproportionalt indgreb" i forhold til den udvisningsdømte mands bevægelsesfrihed.

Retten bestemmer

Højesteret mente ikke, at meldepligten var et brud på Menneskerettighedskonventionens princip om retten til et familieliv - men den var altså i den givne situation i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel om retten til frit at vælge sit opholdssted.

Hvilket altså også er tilfældet for Danny Abdalla, der ikke i overskuelig fremtid kan udvises til Libanon, mener hans forsvarer.

Tirsdag er det dog op til Retten i Hillerød at vurdere, om de to sager er så ens, at Danny Abdallas forsvarers krav om frifindelse skal tages til efterretning - eller om kravet om fængsling fra anklagemyndigheden vægter højest - men uanset udfaldet af rettens afgørelse kan dommen fra Højesteret ende med at få konsekvenser for gennemslagskraften af det nye lovforslag.

En stramning af Udlændingeloven for personer, der bryder deres opholds- eller meldepligt, har naturligt nok ikke samme gennemslagskraft, hvis retten vurderer, at meldepligten i nogle tilfælde kan være ulovlig og i strid med menneskerettighederne.

Højesterets dom tager forbehold for, at en person igen kan underlægges meldepligt - ligesom den pågældende artikel i De Europæiske Menneskerettigheder åbner for muligheden for lovmæssige indgreb.

L 51 og kontrol med udviste

L 51, som det nye lovforslag behandles under, skal efter planen træde i kraft 1. marts 2017. Ministeriet oplyser, at lovforslaget 9. februar skal i andenbehandling i udvalg.

Lovforslaget er resultatet af en aftale, som regeringen indgik 15. juni 2016 med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om strengere kontrol over for udlændinge på tålt ophold og kriminelle udviste.