I samme øjeblik, Michael H. Clemmesen åbner den høje dør til lejligheden på Østerbro, myldrer og maser de to ruhårede gravhunde Polly og Pjuske sig ivrigt logrende ud i opgangen.

I den nypensionerede, tidligere brigadegenerals entré hænger en indrammet, gulnet plakat fra besættelsestiden eller måske endda lidt før. “Evakuering er beordret,” lyder påskriften, fulgt af politiets opfordring til at bevare roen og tage varmt tøj på. En nøgtern tekst om konkrete forberedelser på det værst tænkelige.

Plakaten er afskedsgaven fra Forsvarsakademiet, hvor Clemmesen har forsket siden 2005. Bag ham ligger nu en livslang karriere som officer og militærakademiker, inklusive ti år i Baltikum som forsvarsattaché og skaber og leder af det baltiske forsvarsakademi Baltic Defense College.

Ud over plakaten har kollegerne begavet Clemmesen med et festskrift fuldt af tekster fra et langt, skrivende livs indspark i forsvarsdebatten. Undertitlen er For fede, for gamle og for dårligt uddannede – et (vistnok lidt spidsvinklet) Clemmesen-citat fra 2003 om det danske officerskorps dengang. Clemmesen har altid været en åbenmundet fritænker, som borede sylen ind i de mest ømme punkter på en organisation, hvor det sjældent er populært at tale toppen imod.

Det er derfor, jeg har inviteret mig på besøg. Jeg har bedt brigadegeneralen levere en slags afskedssalut; hvad er hans vigtigste bekymringer, når han i dag kigger ud over det danske forsvar og den verden, der omgiver det?

Og Clemmesen, han er bekymret.

Først og fremmest for Vladimir Putins sabelraslende Rusland og for Danmark og resten af Europas evne til at levere dét, de fleste sikkerhedseksperter er enige om, at der er brug for i forhold til Rusland i denne tid:

Troværdig militær afskrækkelse.

Det vil sige slagkraft af et omfang, en type og en kvalitet, som kan forhindre Putin i pludselig at få den fikse idé at teste hele Natos troværdighed, for eksempel ved at følge invasionen af Krim fra 2014 op med noget tilsvarende i Baltikum – som russerne, vurderer eksperter, kan erobre på to uger. Hvis de vil.

Situationen, mener Clemmesen, er farligere end under Den Kolde Krig.

Det er en både skræmmende og højaktuel pointe i en tid, hvor de seneste 70 års garant for sikkerheden i Vesteuropa – USA – retter sin militære opmærksomhed mod Stillehavet, og præsidentkandidat Trump endda har sået tvivl om stormagtens vilje til at forsvare Europa. Og hvor Rusland står midt i en kraftig militær oprustning og på alle måder tester Vestens vilje til at svare igen, det være sig i Syrien, i Ukraine eller – hvem ved – måske snart i Arktis eller i dét Baltikum, som Clemmesen kender så godt.

“Historien er vendt tilbage,” siger han.

“Der skal kun én til at starte en krig, kold eller varm. Kun én. Den anden part har to muligheder: enten at overgive sig eller modtage udfordringen.”