Den virtuelle valuta bitcoin har længe levet en forkætret tilværelse – noget for nørder eller personer med lyssky aktiviteter i de mørkeste afkroge af internettet.

Imidlertid er teknologien bag bitcoin, der blev skabt i 2008, nu ved at blive en inspirationskilde til nytænkning i bankverdenen.

Bankerne har set sig lune på den såkaldte blockchain-teknologi. Og den har – påpeger flere iagttagere over for Berlingske – potentiale til at skabe lige så store omvæltninger i finansverdenen, som iTunes og siden Spotify skabte i musikindustrien.

FAKTA Blockchain Bitcoin bygger på den såkaldte blockchain-teknologi. Bitcoins blockchain er den største og mest veludviklede af sin slags.

En blockchain er en åben database, der er bygget udelukkende på matematik og algoritmer. Databasen vokser løbende i takt med, at flere data kommer ind. For en valuta betyder det, at en pengestrøm til enhver tid vil være synlig for alle. Indtil nu har alle pengeinstitutter haft deres egen bankbog, men med blockchain-teknologien findes der kun én bankbog – og den er åben for alle.

Bruger man eksempelvis en hundredekroneseddel i den fysiske verden, er det ikke til at sige, hvem der har brugt den før. Men med blockchain-teknologien er der fuld gennemsigtighed, fordi der er en offentlig »kæde« af data knyttet til alle transaktioner.

Det betyder, at man til enhver tid kan se, hvor alle penge i systemet er lige nu – og hvor de før har været. Det øger gennemsigtigheden og gør hvidvask sværere, ligesom det gør overførsler billigere, fordi banker og andre mellemled springes over. FOLD UD FOLD UD

Store banker som Barclays i London afsætter eksempelvis hele afdelinger til at undersøge og udvikle inden for blockchain. Danske Bank begynder nu også konkrete projekter, fortæller chef for forretningsudvikling, Jesper Nielsen.

»Der er ingen tvivl om, at blockchain har potentiale til at revolutionere betalingssystemet,« siger han.

Vicechef for Transaction Products i Nordea, Erik Zingmark, er enig.

»Hvis vi får det her op at flyve, bliver hele den finansielle industri mere simpel og transparent. Potentialet er fantastisk. Det svarer til, hvis hele verden kunne tale engelsk, og at alle sproglige misforståelser forsvandt.«

Den revolutionerende teknologi

Blockchain er den teknologi, som ligger bag den vituelle valuta bitcoin. En blockchain er en åben database, der er bygget udelukkende på matematik og algoritmer, og den adskiller sig især med sin åbenhed fra det traditionelle pengesystem.

Som vi kender systemet i dag, har alle pengeinstitutter deres egne bankbøger. Men med blockchain-teknologien findes der kun én bankbog – og den er åben for alle.

Samtidig kan alt spores. Hvis man eksempelvis står med en gammeldags hundredekroneseddel i hånden, er det ikke til at sige, hvem der har haft den før. Men med blockchain-teknologien er der fuld gennemsigtighed, fordi der er en offentlig »kæde« af data knyttet til alle transaktioner.

Det betyder, at man til enhver tid kan se, hvor alle penge i systemet er lige nu – og hvor de før har været. Det øger gennemsigtig-heden og gør hvidvask sværere, ligesom det gør overførsler billigere, fordi banker og andre mellemled springes over.

Nets kan blive overflødig

Blockchain kan bruges til transport af værdi – ikke opbevaring. På den måde slipper kunderne for bankens gebyrer, og virksomheder som Nets kan blive overflødiggjort, forklarer professor i IT-ledelse på CBS og ekspert i betalingssystemer Jan Damsgaard.

»Blockchain udfordrer eksisterende institutioner, fordi transaktionerne bliver gennemsigtige. Når penge skifter hænder, skal intet igennem en central bogholder, der skal holde styr på, hvor pengene er. Det klarer matematikken og algoritmerne, og det giver færre menneskelige fejl,« siger Jan Dams-gaard.

Danmark lurepasser

I Danmark er man så småt i gang. Michael Grønager er direktør i virksomheden Chainalysis, som rådgiver blandt andet banker om bitcoins og blockchain. Han bekræfter, at bankerne er varme på den nye teknologi.

FAKTA Bitcoin En digital valuta, der ligesom andre valutaer kan bruges til betaling en række steder.

For at betale med bitcoin skal man bruge en digital pengepung, en »wallet«, hvor ens bitcoins bliver opbevaret. Den kan sammenlignes med en bankbog. Man sætter penge ind på sin »wallet« ved at overføre penge helt på linje med andre overførsler. Det kan ske bl.a. via webtjenester og apps på mobiltelefoner.

Bitcoin-systemet er et såkaldt P2P-system, hvor brugere både henter og deler indhold samtidig. Det gør det muligt at indgå transaktioner uden at involvere banker eller andre mellemled. P2P er det samme system, der ligger bag bl.a. videochat-tjenesten Skype.

Bitcoin er hverken reguleret af stater eller banker.

Nye bitcoins skabes via en form for virtuelt guldgraveri. Brugerne kan sætte avancerede computere til at knække avancerede algoritmer og hermed »udvinde« værdi. På samme måde som det kræver meget at grave en guldklump frem i en mine, kræver det kraftig computerkraft at »grave« bitcoins frem af algoritmerne.

Denne virtuelle minedrift er designet således, at det kræver mange ressourcer. På den måde bliver antallet af bitcoins stabilt over tid. FOLD UD FOLD UD

»Bankerne snuser til den nye teknologi, og flere banker går sammen og måler potentialet for at finde ud af, om det er noget, de kan eller vil bruge,« siger han og tilføjer:

»I Danmark lurepasser man lidt og ser, hvad der sker i det store udland, og så hopper man lige så stille på, når man i udlandet finder løsninger, der fungerer godt.«

Teknologiens potentiale har fået 25 af verdens største banker herunder Goldman Sachs, Barclays og Nordea til at gå sammen om at undersøge og udvikle blockchain-teknologi, fortæller Erik Zingmark.

»De nordiske lande har været bagud på det her område, men nu er flere store nordiske banker kommet ind i kampen,« siger han.

Store samarbejder

Udfordringen med den nye teknologi er, at alle – også andre end bankerne – kan tage teknologien i brug. Dermed kan bankerne risikere at møde hård konkurrence fra nye konkurrenter, ligesom man i eksempelvis musikindustrien oplevede, at nye teknologier ændrede magtforholdene.

»Hvis bankerne ikke tager denne teknologi seriøst, bliver vi kørt over af andre nye innovative spillere. Vi bliver nødt til at være en del af, hvad der fremover kan blive den globale måde at lave transaktioner på. Vi har simpelthen ikke råd til at løbe den risiko at lade være,« siger Erik Zingmark fra Nordea.

Ud over en reel trussel mod bankerne, kan teknologien også vise sig at være en god forretning for bankerne.

Uden behovet for en central tredjepart til at gennemgå alle transaktioner bliver antallet af fejl minimeret, og det bliver hutigere og billigere.

Der er 20 mia. dollar eller knap 135 mia. kroner at spare om året for bankerne i 2022, viser beregninger fra pengeinstituttet Santander.

Tager afstand til bitcoins

Både Jesper Nielsen fra Danske Bank og Erik Zingmark fra Nordea understreger, at de tager afstand fra bitcoin som valuta. Selv om det ved EU-Domstolen i oktober blev fastslået, at køb og salg af bitcoins er fritaget for moms – hvilket i princippet sidestiller bitcoins med en egentlig valuta – vil bankerne ikke have noget med den at gøre.

Bitcoins er en decentraliseret valuta, som ikke bliver reguleret af andet end efterspørgslen på den, og det giver voldsomme kursudsving. Når man betaler med bitcoins er alle transaktioner så godt som anonyme, og derfor har valutaen været forbundet med kriminalitet og hvidvaskning.