- Det gør ingen forskel for miljøet.

Sådan lyder det fra Jannick Schmidt, der er lektor ved Det Danske Center for Miljøvurdering på Aalborg Universitet, om den netop vedtagne lov, der gør gratis bæreposer forbudt. De skal fremover koste minimum fire kroner.

Men regeringen sminker sig grønnere, end den egentlig er, ved at fremføre forslaget som en miljømæssig sejr, mener lektoren.

- Det er sandsynligvis ikke gavnligt, og i værste fald gør det det værre for miljøet, siger Jannick Schmidt.

Vi har alle sammen fat i de farvestrålende poser, så derfor er det jo et typisk eksempel på populisme, der driver et tiltag, frem for et sted, hvor vi virkelig kan gøre en forskel. Jannick Smhmidt, lektor ved Aalborg Universitet

- Hvis man sætter afgift på poser, så køber man noget andet i stedet for. Og der er ikke mange alternativer, der gør det bedre end plastposer, forklarer han.

Set i forlængelse af tidens fokus på klima og bæredygtighed er det bare en nem måde at virke handlekraftig på - uden at det egentlig batter, mener han.

- Vi har alle sammen fat i de farvestrålende poser, så derfor er det jo et typisk eksempel på populisme, der driver et tiltag frem for et sted, hvor vi virkelig kan gøre en forskel.

Ifølge Jannick Schmidt skulle man fokusere på det, vi putter i poserne, eller transporten hen til, hvor vi får dem udleveret.

'I den rigtige retning'

Alligevel mener strategisk direktør i organisationen Plastic Change, Anne Aittomaki, at loven er et skridt i den rigtige retning.

- Det er meget positivt. Det handler jo om, at vi skal til at huske vores poser hjemmefra og genbruge dem, vi allerede har, siger hun.

I virksomheden Re-Bag, som blandt andet producerer poser af genbrugsmateriale, er direktør Sofie Arctander Paustian enig.

- Det skubber os i den rigtige retning i forhold til at begynde at tænke over, at vi skal genbruge for eksempel plastikposer i højere grad, siger hun.

Loven kommer i forlængelse af, at regeringen og dens støttepartier med finansloven tredoblede afgiften på plastikposer fra årsskiftet.

Det må ikke bare være en hurtig måde at tjene nogle skattepenge på. Sofie Arctander Paustian, direktør i Re-Bag

Og samlet set er kursen fornuftig, men politikerne kunne skubbe både producenter og forbrugere endnu længere i den rigtige retning, hvis afgifternes størrelse afspejlede bæredygtigheden af posens materiale. Det bør være sigtet på den lange bane, mener Sofie Arctander Paustian.

- Det vil betyde, at de producenter, som bruger nogle fornuftige ressourcer, der kan genanvendes, får en lidt lavere afgift, end virksomheder, som laver "sorte" produkter, som ikke giver mening og ikke kan genanvendes, forklarer hun.

Men for at projektet for alvor giver mening, understreger Sofie Arctander Paustian, at det er vigtigt, at pengene ikke ryger ned i den samlede statskasse, men går til initiativer, der taler ind i en cirkulær økonomi og genanvendelse.

- Det må ikke bare være en hurtig måde at tjene nogle skattepenge på, fastslår hun.

Minister: Forbruget skal ned

Ifølge miljøminister Lea Wermelin (S) er forbuddet mod gratis bæreposer et forsøg på at begrænse forbruget og de alt for store mængder, der bliver smidt ud.

- Vi har et rigtig stort klimaaftryk i Danmark, og hvis vi gerne vil levere en grønnere planet videre til de kommende generationer, så skal vi have vores forbrug ned, siger hun.

Hvorfor ikke gå ind og differentiere - sige, at hvis det her er noget materiale, som kan genanvendes direkte, så er der en mindre afgift og en højere afgift, hvis det er noget, der ikke kan genanvendes direkte?