Godmorgen og velkommen tilbage til Berlingskes politiske morgenpost, som er tilbage efter sommerferien.

Der er endnu ikke kommet helt gang i den politiske sæson, og det bærer dagens aviser præg af.

Der er dog en del historier, der er værd at notere sig, og vi begynder i BT.

Avisen er kommet i besiddelse af en e-mail fra en kontorchef i Skat, og af den fremgår det, at det kan koste op mod 100 millioner kroner, når Skat skal have nye logoer som et led i, at Skat skal deles op i syv nye styrelser.

I e-mailen fremgår det, at det vil koste 113 årsværk, som er det samme som en fuldtidsansat i et år.

Men fordi en stor del af arbejdet skal foretages af eksterne konsulenter, som det fremgår af e-mailen, vil det kunne koste op mod 100 millioner kroner, vurderer professor i økonomistyring på Aalborg Universitet Per Nikolaj Bukh, der kalder de nye logoer for »fuldstændig uforståeligt« og »meningsløst«.

Også på Christiansborg vækker det undren hos både DF og Socialdemokratiet, at nye logoer kan blive så dyre.

»Det virker ekstremt, at man bruger så mange penge på det her. Der er mere brug for ekstra medarbejdere. Jeg håber, at ministeren vil stå på mål for den her prioritering. Det må være det absolut mindste, man må forlange af regeringen, når den sætter sådan et stort projekt i søen,« siger Socialdemokratiets fungerende politiske ordfører, Benny Engelbrecht.

Skatteminister Karsten Lauritzen (V) har ikke haft mulighed for at stille op til et interview, men Skatteministeriet skriver, at skatteforvaltningen i dag har flere hundrede systemer, og at det er helt afgørende, at de har korrekt logo, så dokumenterne lever op til juraen.

Historien er endnu ikke online.

Søren Espersen angriber islam og kulturradikale

Vi springer til Politiken.

Her går Dansk Folkepartis næstformand, Søren Espersen, i et langt debatindlæg til kamp mod islam og til kamp mod socialister og kulturradikale, som han mener bør tage et opgør med islam og kritisere religionens fremfærd i Danmark.

»Nu ved vi jo, hvad islams fremtrængen har medført. Nu ved vi, at den primitive islamiske bande Loyal to Familia er ved at sætte sig tungt på flere byer, at Hizb ut-Tahrir og deres hellige slæng er ved at gnave sig godt ind i sjælene, at hjernevaskende koranskoler for statens regning buldrer frem under dæknavnet friskoler, og at sammenrend af hundredvis af unge muslimer rundt om i Københavns forstæder gør livet utrygt for ordentlige mennesker,« skriver Espersen og fortsætter:

»Og vi ved, at det netop ikke var i første og anden generation, at vi stødte på jihadisterne, men at de derimod først dukkede op med tredje, fjerde, og femte generation. Og allerværst: Vi ved, at majoriteten af danske muslimer tier og forholder sig passivt over for deres trosfællers hærgen.«

Og det er man blind for i de kulturradikale og socialistiske kredse, mener Espersen:

»Mens man i de brede muslimske kredse nøjes med at tie, er dette ikke tilstrækkeligt for vore kulturradikale. Nej, her støtter man helhjertet islam og protesterer, hver gang der eksempelvis stilles et behjertet forslag om dog i det mindste at gøre et forsøg på at hjælpe de tusindvis af muslimske kvinder,der lever en slavelignende tilværelse.

Og jeg spørger: Hvorfor går socialisterne og de kulturradikale hele tiden imamernes ærinde? Hvorfor går de dog ikke til kamp mod islam? Hvad er det, der gør, at man i stedet agerer fortaler for og hjælper en religion, som hylder puritanismen, snerpetheden, teokratiet, afholdenheden, sexforskrækkelsen, feudalismen, småborgerligheden og patriarkalismen?«

Du kan læse hele indlægget her.

De Radikales Sofie Carsten Nielsen har skrevet et modsvar, hvor hun blandt andet skriver, at Espersen »blander ekstremisme, salafisme og islamisme i en stor pærevælling«, og at hun ikke vil være med til »at lave en grovkornet analyse af 1,6 mia. muslimer.«

»Jeg nægter at pakke Danmark ind i pigtråd ud fra en fordom om, at muslimerne er snerpede, feudale og sexforskrækkede. Jeg nægter at vende ryggen til uskyldige børn, der flygter fra bomberegn og syreangreb, blot fordi en bunke røvhuller i Danmark har lavet en bande, de kalder ’Loyal to Familia’. Og tro om igen, Søren Espersen. Radikale Venstre vil til enhver tid gerne kritisere og fordømme mennesker, der lægger tusinder år gamle skrifter til grund for voldsudøvelse. Voldselementerne i Koranen er dybt frastødende. På samme måde er det dybt frastødende, når Det Gamle Testamente hævder, at homoseksuelle bør slås ihjel.«

Det kan du læse her.

Når eliten godt vil være elite, men ikke være ved det

I Politiken har der denne sommer været en serie om eliten, og hvem eliten egentlig er.

Her har man kunnet læse, at det ikke er Enhedslistens frontkvinde Pernille Skipper. Eller de Radikales tidligere ditto Margrethe Vestager. Eller Folketingets formand, Pia Kjærsgaard. I hvert fald hvis man spørger de tre magtfulde kvinder selv.

Men det er absurd, at den politiske elite har travlt med »at tale sig ned fra piedestalen«, mener BTs politiske kommentator, Søs Marie Serup.

»Pernille Skipper er én blandt kun 179 medlemmer af Folketinget, som kan bestemme over de überrige. Og ja, Vestager, alle har adgang til EU-systemet – ligesom til en fodboldbane i Nørre Snede, men det gør ikke enhver motionist til Neymar. Og nej, Pia Kjærsgaard, du tænker ikke elitært, men du har været i toppen af den politiske elite i så mange år, at det selvfølgelig har påvirket dig en lille bitte smule. I øvrigt er der næppe nogle af de tre ovenstående kvinder, som ville frasige sig deres poster, fordi de alligevel ikke kan bruge dem til alverden. Nej, tværtimod forstår de tre præcist omfanget af deres magt og position og evner at bruge den,« lyder det fra Serup.

»Når ’elite’ er blevet et fy-ord i dansk politik, så skyldes det en kombination af opportunisme og frygt. Men danskerne har intet imod dygtighed (elite) – slet ikke blandt dem, der bestemmer. Den anti-elitære strømning kommer politikerne ikke ud af ved at dukke nakken og æde en daglig ration (ofte påtaget) ydmyghed. De er tværtimod nødt til at vise, at de er deres ansvar bevidst og voksent. Altså indrømme, at de er elite og dernæst, at de er dygtige nok (elite nok) til at fortjene at være det,« skriver hun.

Du kan læse indlægget her.

Også den tidligere mangeårige S-minister og overborgmester i København Ritt Bjerregaard undrer sig i Ekstra Bladet over, at politikerne har travlt med at fraskrive sig at være en del af eliten i Danmark.

»Debatten fik sit eget forvrøvlede forløb, hvor ingen havde lyst til at fortælle, at det var partiet Venstre, der med kommunalreformen ødelagde velfungerende enheder i provinsen: Skoler, uddannelsesinstitutioner, sygehuse, biblioteker, politistationer, brandstationer, købmænd med meget mere. Alt det, der fik provinsen eller udkantsdanmark, som det hedder i dag, til at leve. I stedet blev det en diskussion om, at det var elitens skyld, og den ene politiker efter den anden fraskrev sig at være elite. Sjovt nok var der heller ingen af dem, der fortalte, hvad det var, der var sket med Venstres store reformer. Det er ikke længe siden, jeg selv erklærede, at jeg var elite-feminist, men der var ikke trængsel om at tilhøre eliten i denne sommer. Selvfølgelig tilhører jeg selv eliten, og det har jeg det fint med og mener ovenikøbet, at det forpligter at være elite.«

Du kan læse Ritt Bjerregaards indlæg her.

187 familier i Tingbjerg koster hovedstaden 82,6 mio. kr.

Videre til Berlingske, som kan fortælle, at der er 187 familier i Tingbjerg, som koster Københavns Kommune 82,6 mio. kr. om året i specialiserede ydelser som f.eks. psykologhjælp og mentorforløb. Nogle af familierne koster mere end 600.000 kr. om året.

Det fremgår af et notat fra kommunen til Beskæftigelses- og Integrationsudvalget og Socialudvalget i København.

Tallene ryster Venstres spidskandidat i København til efterårets kommunalvalg, Cecilia Lonning-Skovgaard.

»Jeg havde en fornemmelse af, at der var nogle dyre familier i Tingbjerg-området, men at det ser så vildt ud, kommer bag på mig,« siger hun.

Beskæftigelses- og integrationsborgmester Anna Mee Allerslev (R) er enig med Cecilia Lonning-Skovgaard i, at det er et meget stort beløb, der bliver brugt i Tingbjerg.

Hun køber imidlertid ikke fortællingen om, at hendes forvaltning møder beboerne i Tingbjerg med for lave forventninger.

Du kan læse mere af hendes svar og hele historien her.

Valgforsker vil have alder på stemmeseddelen

Et nyt forslag skal sikre færre midaldrende og offentligt ansatte mænd i byrådene, skriver Jyllands-Posten.

Det er Kasper Møller Hansen, valgforsker og professor på Københavns Universitet, der foreslår, at kandidaternes navn på stemmeseddelen fremover garneres med alder, uddannelse og geografiske område i kommunen.

»Vi har en grundlæggende antagelse om, at vi gerne vil have, at de folkevalgte ligner vælgerne, og derfor er man nødt til fortælle vælgerne mest muligt om, hvem politikerne er. Så hvorfor skal kandidaternes alder, uddannelse og beskæftigelse ikke stå på stemmesedlen? Hvorfor ikke skrive, at en kandidat er 37 år, uddannet civiløkonom og salgschef? Det vil være en hjælp for vælgerne, når de står i stemmeboksen og skal sætte deres kryds. Og der er plads nok på stemmesedlen,« siger Kasper Møller Hansen.

Du kan læse den historie her.

Dagens fødselar

Det er egentlig først i morgen, men flere aviser har allerede taget fat på at omtale, at Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i morgen fylder 50 år.

I Berlingske kalder hans partifælle Joachim B. Olsen Samuelsen for »et målrettet og ukueligt menneske«.

»Det viser hele genrejsningen af Liberal Alliance. Langt de fleste havde givet op i den proces. Han er risikovillig. Det var en risiko at stifte LA. Hvis man mislykkes, bliver man til grin. Det har også private omkostninger at arbejde 24 timer i døgnet på et projekt, som de fleste ikke tror, kan blive til noget,« siger han.

Artiklen er ikke online.

Vil du læse mere om Anders Samuelsen, bør du læse et interview i Avisen Danmark, hvor udenrigsministeren sætter sig ind i en bil sammen med avisens politiske redaktør, Elisabet Svane, og kører rundt på Samsø, hvor Samuelsen er vokset op.

Her et lille uddrag:

Nu kommer kaffen på bordet, og der bliver grinet højt inde fra den anden stue.

Anders Samuelsen bliver alvorlig.

»Det, jeg har med, er måske også en manglende selvtillid. Hvornår er det godt nok? Hvornår bliver jeg anerkendt?«

Manglende selvtillid. Det kan man ikke lige mærke?

»Nej, og når jeg sidder nede på Ballen Havn og kigger ud over vandet, ved jeg da godt, at det er en okay præstation. For at sige det på jysk. Og en stor præstation, at vi er kommet i regering.«

Det kommer vi tilbage til.

»Ja, ja. Men jeg synes jo, at vi holdningsmæssigt flytter noget. Nu taler vi ikke om, hvorvidt der kommer skattelettelser, men om, hvor store de bliver. Nu taler vi ikke om, at den offentlige sektor skal stige med to procent, vi taler om, om det skal være 0,3 eller 0,6. Registreringsafgiften er blevet sænket. De unge er massivt med os.«

Læs det hele her.

Dagens kamp mod tyrefægtning

En video fra Spanien, hvor en tyr får sat ild til sine horn, har vakt stor harme. Også hos Lise Bech, fødevare- og landbrugsordfører hos Dansk Folkeparti, der mener, at EU indirekte støtter dyremishandling af tyre i Spanien.

Det siger hun på BTs debatsider.

»Problemet er, at vi med EUs landbrugsstøtte godkender, at man i Spanien har tyrefægtning med det formål at slå tyren ihjel. Det er det eneste, de opdrætter tyren til, og det er sørgeligt, synes jeg. Jeg ved, at der er spanske provinser, der har prøvet at gøre det forbudt, hvor den spanske stat er gået ind og har sagt, at det kan man ikke, fordi det er en gammel kulturarv i Spanien,« siger hun.

Indlægget er ikke online.

Løkke på Færøerne

Statsministeren har været et smut på Færøerne, og det har været så god en tur, at han opfordrer danskerne til at tage en tur til øerne mod nord.

»Tak og farvel Føroyar. Om lidt går turen med Norröna tilbage til Danmark. Tak for endnu en fantastisk uge. Færøerne er noget helt særligt, som langt flere danskere burde stifte bekendtskab med. Når +10.000 færinger samles til midnatssang, er det nationalisme af den helt gode slags. Tak fordi vi måtte være med i går!«

Det sker i dag

Der er ikke noget på programmet af politisk relevans endnu.