Systemet tages i brug på mandag og kommer både til at give bedre behandling og mere tid til omsorg, håber professor.

Der er travlt på de danske sygehuse. Med stadigt flere indlagte coronapatienter og mangel på både værnemidler og personale er landets læger og sygeplejersker under et alvorligt pres.

Men heldigvis er der hjælp på vej.

To danske læger og en forsker har nemlig udviklet et måleinstrument med kunstig intelligens, som kan overvåge coronapatienter i stedet for en sygeplejerske – og det er snart klar til brug.

Ideen er ikke at lægge patienterne ind i en lagerhal med måleudstyr og smække døren Eske Aasvang

Håbet er, at systemet kan opdage farlige situationer langt hurtigere end mennesker, samtidig med, at det mindsker den fysiske kontakt mellem sundhedspersonale og patienter.

Tages i brug på mandag

Allerede på mandag vil udstyret blive taget i brug på blandt andet Hvidovre Hospital, og ifølge professor i infektionsmedicin og forskningschef på hospitalets akutmodtagelse, Ove Andersen, kommer det ikke et øjeblik for tidligt.

- Det er et støtteværktøj, og det har vi brug for. Vi kan som mennesker ikke effektivt vurdere alle data fra patienten samtidig. Men det kan det her system, siger han.

Forskningslederteamet bag WARD består af: Forskningsleder og lektor ved DTU sundhedsteknologi, Helge B.D. Sørensen



Forskningsansvarlig overlæge på Bispebjerg- og Frederiksbergs Hospitals anæstesiafdeling, Christian S. Meyhoff



Forskningsansvarlig overlæge på anæstesiafdelingen ved Center for Kræft og Organsygdomme på Rigshospitalet, Eske K. Aasvang

I første omgang bliver kun 65 enheder taget i brug i hovedstadsområdet, men hvis alt går, som det skal, kan teknologien snart udbredes til resten af landet. Det fortæller en af udviklerne bag systemet, forskningsansvarlig overlæge på anæstesiafdelingen ved Center for Kræft og Organsygdomme på Rigshospitalet, Eske K. Aasvang:

- Systemet har ikke nogen begrænsninger. Hvis vi kunne købe 6 millioner sæt udstyr, kunne vi sådan set sætte det på alle danskere, hvis der var behov for det, fortæller han.

Fanger 20 gange så mange faresignaler

Udstyret, der går under navnet ‘Wireless Assessment of Respiratory and circulatory Distress’ (WARD), består af et et armbånd og et plaster på patientens krop, som konstant overvåger puls, blodtryk, iltmætning, hjerterytme og åndedræt.

Udstyres en patient med et WARD-system, måles blandt andet deres puls og vejrtrækning døgnet rundt. Foto: Katja Grønbæk / WARD-CSS

Målingerne sendes til en central computer, som analyserer kroppens data og advarer sygeplejersker og læger, hvis noget er galt – og det kan, ifølge Eske K. Aasvang, potentielt redde liv.

- Når man i dag er indlagt på en sengeafdeling, bliver værdierne som udgangspunkt kun tjekket af en sygeplejerske en gang hver ottende time. Derfor kan der gå lang tid, før alvorlige komplikationer opdages, siger han.

Ifølge udviklerne vil WARD med sin døgnovervågning kunne opdage helt op til 20 gange så mange faresignaler, som manuelle målinger kan – og på sigt vil det endda også kunne hjælpe med at analysere dem.

Kunstig intelligens frasorterer falske alarmer

Efter de første WARD-enheder i næste uge er taget i brug, skal systemet indenfor en måned udvides med kunstig intelligens, som kan sortere falske alarmer fra og kun advare personalet, hvis noget tyder på et alvorligt problem.

- Helt op til 90 procent af alarmerne på intensivafdelinger er falske alarmer. Derfor ender sundhedspersonalet med at høre dem så ofte, at de nærmest bliver døve overfor dem, fortæller Eske K. Aasvang.

Enheden, patienter bærer på kroppen, sender signaler til en enhed, hvor sundhedsperonale kan overvåge patientens tilstand. Foto: Claus Peuckert

Alligevel behøver man ikke være bange for, at systemet laver umenneskelige fejl, fortæller Ove Andersen.

Alle de beslutninger, WARD kommer til at tage, er nemlig baseret på samme metode som levende læger bruger – men i modsætning til dem, bliver systemet hverken træt eller stresset.

- Det er os på hospitalerne, der fastsætter de regler, det arbejder ud fra. Men faktisk er dets analyse meget mere sikker end en enkelt persons individuelle vurdering, siger Ove Andersen.

I fremtiden er målet endda, at stabile patienter ikke engang behøver at være indlagt på et hospital, men i stedet kan overvåges i deres eget hjem eller på et hotelværelse.

Mindre berøring men mere omsorg.

Tilser en læge eller sygeplejerske en gruppe indlagte coronapatienter, skal de skifte værnemidler mellem hver patient for ikke at sprede smitten.

Særligt hvis de er nødt til at røre ved patienten for at måle hjerterytme og åndedræt, er udrustningen omfattende og tager 20 minutter at tage på hver eneste gang.

Men med WARD-systemet kan meget af det arbejde ifølge Ove Andersen undgås.

- Den helt store fordel er, at vi ikke behøver at komme ind til patienterne for at observere dem. Vi kan gøre det på afstand, og derfor sparer vi en masse tid og nedsætter behovet for værnemidler, forklarer han.

Arkivfoto - Alt efter, hvordan læger og sygeplejersker skal være omkring corona-smittede, skal de have forskellig slags udstyr på. Foto: Ida Marie Odgaard / Ritzau Scanpix

Eske K. Aasvang understreger, at computeren hverken kan eller skal erstatte menneskelig kontakt og omsorg.

- Ideen er ikke at lægge folk ind i en lagerhal med måleudstyr og smække døren. I stedet forventer vi, at sundhedspersonalet får bedre tid til behandling og omsorg, fordi de bruger mindre tid på at måle værdier og beskytte sig mod smitte, siger han.

Tilpasset corona på få uger

Egentlig er udstyret udviklet på 700 patienter til at overvåge hjerte- og lungesyge samt cancerpatienter, der har været gennem en større operation - men da coronasmitten fik fodfæste i Danmark, besluttede holdet bag WARD at tilpasse systemet.

- Projektet var stort set klar til at blive rullet ud i forsøg på hospitaler, men da coronakrisen kom, gik det op for os, at vi har noget her, som kan beskytte både vores kolleger og patienterne, fortæller han.

Selvom måleudstyret allerede om få uger tages i brug på Bispebjerg Hospital, Hvidovre Hospital og Rigshospitalet, kræver det ressourcer at producere flere til landets andre hospitaler.

- Lige nu er flaskehalsen, at vi kun har 65 sæt. Men vi forsøger at skaffe finansiering til at producere et trecifret antal sæt gennem blandt andre Danske Regioner, siger Eske K. Aasvang.