Siden 2009 har Grundtvig Centeret modtaget penge på finansloven til at udgive Grundtvigs samlede værker. Men centeret er ikke på finanslovsforslaget for næste år. Millioner vil være spildt, hvis centeret må lukke, advarer eksperter

Det skulle være den udgivelse, der endelig gav N.F.S. Grundtvig sin fortjente plads ved siden af danske mastodonter som Kierkegaard, Holberg og H.C. Andersen. Men nu kan det vise sig, at arbejdet med at udgive Grundtvigs samlede værker, som Grundtvig Centeret ved Aarhus Universitet i 10 år har arbejdet på og nu er halvvejs med, er spildt arbejde.

I disse dage forhandles midlerne til forskning på regeringens finanslovsforslag på plads, og Grundtvig Centeret er ikke betænkt i regeringens udkast til fordeling af den såkaldte forskningsreserve på to milliarder kroner.

”Der budgetteres ikke længere på kontoen,” lyder det i finanslovsforslaget under punktet ”Tilskud til Grundtvig Centeret”.

Sidste år modtog centeret 10 millioner kroner af forskningsreserven, og centeret har siden begyndelsen i 2009 modtaget i alt 100 millioner kroner under forskellige forskningsministre. Pengene er primært brugt på projektet Grundtvigs Værker, der efter planen løber frem til 2029 og skal være den første tekstkritiske og kommenterede udgave af alt, hvad Grundtvig har skrevet i løbet af sit liv. Men Grundtvig Centeret står også for ph.d.-projekter, konferencer og seminarer, vidensudveksling med udenlandske forskere og udbredelse af Grundtvigs tekster til udlandet.

Professor Johnny Kondrup, der ved Københavns Universitet forsker i litteraturhistorie og videnskabelig udgivelse af klassiske tekster, kalder det ”fuldstændig meningsløst”, hvis Grundtvig Centeret må lukke og Grundtvigs Værker sættes i bero.

”Man kan ikke stille noget op med en halv udgave af Grundtvigs trykte forfatterskab. Den er næsten lige så god som ingen udgave, for man har jo ønsket at kortlægge, hvad manden rent faktisk havde ment og skrevet i sit liv. Man kan ikke lade halvdelen af forfatterskabet være udgivet og lade resten henligge i mørke,” siger han.

Også lektor i historie ved Københavns Universitet og formand for Grundtvig-Selskabet, der er uafhængigt af Grundtvig Centeret, Jes Fabricius Møller er bekymret.

”Den digitale udgivelse af Grundtvigs Værker er et af Danmarks største humanistiske og kirkehistoriske forskningsprojekter. Det vil være en stor ulykke, hvis det arbejde afbrydes midtvejs. Så står vi billedlig talt med en halv storebæltsbro, som ingen rigtig kan bruge til noget. De mange millioner, der er brugt indtil nu, vil være så godt som spildt,” siger han.

Carl Holst, tidligere forsvarsminister og folketingsmedlem for Venstre, der sidder i bestyrelsen for Grundtvig Centeret, siger, at det før er sket, at Grundtvig Centeret ikke umiddelbart er blevet betænkt i et finanslovsforslag.

”Men så har der stået, at der kan afholdes udgifter af bevillingen eller lignende. Nu står det sort på hvidt, at man ikke længere budgetterer på kontoen, og alt tyder på, at regeringen mener det. Ministeren har under forhandlingerne argumenteret for, at det, der foregår på Grundtvig Centeret, ikke er forskning. Og at skulle det være det, kunne Aarhus Universitet jo bare betale. Men Grundtvig Centeret har fra starten i 2008-2009 været et politisk initiativ, og selvom det organisatorisk er knyttet til universitetet, kan man ikke bare tørre regningen af dér,” siger Carl Holst og tilføjer, at han fortsat håber og tror, det ender med politisk opbakning til Grundtvig Centeret.

”Der er fra mit synspunkt ikke nogen grund til, at en socialdemokratisk regering ikke skulle støtte Grundtvig Centeret, medmindre man bare har besluttet sig for det, og det er jo fuldstændig vanvittigt. Helle Thorning-regeringen støttede Grundtvig Centeret fra 2011 til 2015, og jeg kan nævne en lang række af socialdemokratiske politikere, der har brugt Grundtvigs ord, når de har talt om velfærdsstaten. Skulle de ikke have interesse i at bevare hans skrifter? Og så synes jeg, man bør gøre op med den uansvarlige politik, det er, kun at støtte fra år til år, så medarbejdere fuldt bevidst gøres usikre på deres situation.”

Uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen (S) ønsker ikke at kommentere sagen, så længe forhandlingerne om forskningsreserven er i gang. Forhandlingerne ventes afsluttet i dag.

Johnny Kondrup kalder det ”en forbløffende mangel på indsigt”, hvis den endelige afgørelse kommer til at hvile på argumentet om, at Grundtvig Centeret ikke bedriver forskning.

”Hvis forskningsministeren ikke mener, at tekstkritiske udgaver har videnskabelig status, så er det lodret forkert. Tekstkritiske udgaver er ikke bare grundlaget for al seriøs humanistisk videnskab. Det er i sig selv humanistisk videnskab og har været det siden antikken og herhjemme siden bogtrykkerkunstens opfindelse. Det her er første gang, Grundtvigs forfatterskab får en dækkende, grundvidenskabelig behandling, som vil være med til at slå hans navn fast herhjemme og i udlandet. Og han er en helt naturlig genstand for den behandling, hvis vi ønsker at tage det grundtvigske i vores kultur alvorligt.”