Exponenciális gyűlölet A Your Undivided Attention podcast egyik epizódját (The Dictator's Playbook Revisited) meghallgatva, a Fülöp-szigetek Facebook-függősége és Duterte elnök drogháborúja margóján elindulva beszélünk a nagy közösségi platformok társadalmi szerepéről a közbeszéd moderálásában. A féktelen szólásszabadság ⟷ teljes cenzúra végletek között nem egyszerű technikailag egyensúlyoznia a platformoknak, erről a Facebook és Reddit példája kapcsán is beszélünk, ahol még mindig sok esetben az emberi moderátorokat tekintik az online diskurzus legmegfelelőbb kurátorainak. Ennek az egyik oka az, hogy a moderálatlan kommentfolyamok múltbeli tapasztalata az "exponenciális gyűlölet" kialakulása, ami talán rosszabb végkifejletet jelent, mint a mérsékelt moderálás. Így a moderálást végző szervezet, algoritmus, platform, vagy éppen politikai párt, hirtelen aránytalanul nagy súllyal rendelkezik a jó és rossz meghatározásában - és ez igaz úgy világszinten, mint mondjuk Erdély szintjén. Te mit gondolsz, szükség van az interneten, a szólásszabadság bástyájában, a moderálásra? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-december-13)

33 - Kvantum szupermaci A kvantum számítógépek ígérete az, hogy bizonyos feladatokat lényegesen kevesebb idő alatt (exponenciálisan kevesebb lépésben) tudnak majd elvégezni, mint a klasszikus számítógépek. A Google nagyhatású bejelentést tett 2019 októberében, az állítván hogy sikerült elérniük a kvantumfölényt laboratóriumi körülmények között. Ezt azzal támasztották alá, hogy az általuk feljesztett kvantumprocesszor 200 másodperc alatt végzett el egy olyan szimulációs számítást, amely a mai hagyományos szuperszámítógépek számára gyakorlatilag kivitelezhetetlen lenne (10.000 évbe telne). Az IBM válaszcikkben elismerte a Google munkásságát a szupravezető alapú kvantumszámítás terén, viszont vitatta a kvantumfölény elérését. Szerintük ugyanaz a feladat elvégezhető 2 és fél nap alatt is, kihasználva különféle optimalizálási lehetőségeket. Akárhogy is nézzük, a kvantumszámítógépek rohamosan fejlődnek és előbb-utóbb meg fogják haladni a mostani számítógépek teljesítményét bizonyos feladatokban. Ez miben fog megnyilvánulni, és hogyan lesz hasznunkra a mindennapi életben? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-november-6)

32 - Önfejlesztés Ebben az epizódban vendégünk volt Barabási Csongor, fiatal vállalkozó, szoftverfejlesztő, a GrowthReaktor egyik alapítója. Csongor egyetemi évei alatt a mesterséges intelligenciát tanult, jelenleg Londonban dolgozik és több sikeres vállalkozáson van túl. Mesterséges intelligencia mellett az önfejlesztés és a tudatos tervezés is foglalkoztatja. Így alakult meg a GrowthReaktor, egy erdélyi magyar kezdeményezés, amelynek célja a személyes fejlődés, tanulás és az önreflexió népszerűsítése, blog bejegyzések, podcast és közösségek kiépítése révén. Szóba került mindemellett még a munkahelyek jövője, az iparágak közötti kollaboráció fontossága, oktatási rendszerek különbözősége, a sikeres vállalkozáshoz szükséges kitartás és az elvándorlás, hazatérés témája is. Szólj hozzá, youtube-on! (2019-december-14)

31 - Embertáp Az étkezéshelyettesítő termékek olyan emberi fogyasztásra kifejlesztett élelmiszerek, amelyek könnyen előállíthatóak és kiegyensúlyozott, teljes értékű táplálkozást biztosítanak (az állati takarmányhoz hasonlóan). Míg régebben efféle termékek használata főként súlyvesztés céljából vagy emésztési betegségek következtében történt, újabban praktikus szempontok miatt váltak népszerűvé, hiszen gyártásuk olcsó és fogyasztásra készen megvásárolhatóak, így megspórolhatjuk az étel elkészítésének idejét. Persze kritika is éri ezen termékeket, hiszen nincsenek megfelelő tudományos kutatások a hosszútávú hatásokról és az étkezés ilyen szintű leegyszerűsítése rengeteg kultúrális szokástól fosztaná meg a közösségeinket. Valójában azonban az emberiség élelmezése kihívások elé néz, a növekvő népesség, a klímaváltozás és a fenntarthatatlan mértékű fogyasztás miatt, így meglehet, hogy ezen problémák megoldásában az étkezéshelyettesítő termékeknek is fontos szerep fog jutni. Szólj hozzá, youtube-on! (2019-augusztus-21)

30 - Magyar Holdipari Kft. A Holdraszállás 50 éves jubileuma előtt tisztelegve, ebben az epizódban a Holdkutatás jövőjéről beszélgetünk. A következő néhány évben több állami és magán-expedíció készül a Hold újrafelfedezésére. Vajon ezek is felderítő utazások lesznek, vagy talán propaganda-indíttatásúak, mint a hidegháború idején - amikor az égi kísérőnk kutatása kétségkívül aranykorát érte? Netán megérné már teljesen kereskedelmi indoklásból a Holdra szállni? Vagy a Hold csak egy "lángosozó-hely" lesz, úton a Mars felé? Ezekre a kérdésekre keressük a választ, megemlékezve az Apollo-programról és annak technikai megvalósításairól, valamint megpróbálunk több Hold-business-modellt is elképzelni. Szólj hozzá, youtube-on! (2019-augusztus-6)

29 - Sapiens #NoHomo Könyvajánló: ebben az epizódban Yuval Noah Harari világhírű történész és egyetemi professzor könyveiről beszélgettünk. Első könyvében az emberiség történetét mutatja be érdekesen, érthetően és egy újszerű nézőpontból megközelítve. Miért is lett annyira sikeres az ember faj, hogy manapság gyakorlatilag uralja és igényeihez igazítja az egész a bolygót? A kulcs a nagy csoportokban való flexibilis együttműködés képessége, amely a nyelv, a képzelet és a közösen elhitt fikcióknak köszönhetően alakulhatott ki. A könyv rávilágít arra, hogy mennyire fontos szerepet játszanak az életünkben a társadalom által elfogadott narratívák. A média által terjesztett információ tudja formálni, megerősíteni ezeket a narratívákat, amelyek éppúgy lehenek pozitív, mint negatív hatással a saját életünkre, egyes népcsoportokra vagy akár az egész emberiségre. Szólj hozzá, youtube-on! (2019-október-12)

28 - Egy bonyolult gépezet hibái Dr. Lőrincz Andrással, az ELTE Mesterséges Intelligencia Tanszék vezetőjével beszélgettünk az intelligencia mibenlétéről. Melyek az intellgencia főbb összetevői? Egyik fontos eleme a faktorizáció, azaz a feladatok komponensekre bontásásnak képessége. Például az emberi interakcióknál az arc és az arckifejezés szétválasztása. A faktorizáció csökkenti a keresési teret és megkönnyíti a tanulás folyamatát. Szó esik arról is, hogy nem tiszta lappal születünk, hanem evolúciósan előre bedrótozott neurális rendszerekkel, amelyek lehetővé teszik például az érzelmek felismerését és megértését, ezáltal szintén elősegítve a tanulást és a kooperációt. Mi történik akkor, amikor meghibásodik a neruon közötti kommunikáció? Mi a különbség a tudás megszerzése és átadása között? Hogyan építhető bele a kíváncsiság egy gépi algoritmusba? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-június-06)

27 - Provokálj, oszd meg és uralkodj! Ahogy nőnek a kapcsolati hálóink a közösségi médián, úgy oszlik meg a figyelmünk és az egyéni felelősségvállalásunk is. Emiatt lesz kevésbé hatékony a segítségkérés, mivel mindenki mástól várná hogy cselekedjen (bystander effect). Miért szüntette be a legtöbb hírportál a komment részlegét? Azért, mert azt a konstruktív, közösségépítő viták helyett, a troll hózzászólások és a gyűlöletbeszéd dominálták. A legerősebb érzéseket és reakciókat ugyanis az a cikk vagy hozzászólás váltja ki belőlünk, amely provokál és haragra gerjeszt. Lehetséges egy olyan technológiai utópia, amely emberközpontúbb, nem aknázza ki az érzelmi sebezhetőségeinket és elősegíti, hogy jobban odafigyeljünk egymásra? És vajon hogyan fogjuk tölteni a hétköznapjainkat, amikor majd a rólunk begyűjtött adatok alapján személyre szabott interaktív sorozatok állíthatók elő (Bandersnatch)? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-január-28)

26 - Közösségi média túladagolás Az intenzív közösségi média fogyasztás fragmentálja a figyelmünket és árthat a mentális egészségünknek. Az algoritmusok által felkínált tartalmak véleménybuborékot alakítanak ki és úgy vannak megtervezve, hogy függőséget okozzanak. A technológia által felszínre hozott társadalmi problémák vajon teljesen új jelenségnek számítanak? A digitális korszak előtt nem léteztek-e ugyanezek a problémák, csak más kontextusban? Probléma az, ha a gyerek túl sok időt tölt el egy számítógépes játékkal vagy egy online platformon? Lehet az algoritmusoknak nevelő hatása? Mennyire veszélyesek az online terek és milyen gyakori az online zaklatás? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-január-28)

25 - Freeze! It's the Climate Police! Would it be more effective to create a "climate police" or to convince mega-influencers with 100 million followers to preach acting on climate change? Is America's naked capitalism or China's pseudo-communism a better system for enacting climate policies? In this episode we discuss these controversial - but sometimes funny - questions, amongst technology leapfrogging by developing countries, emissions accounting techniques and climate activism options. In the end, we conclude that by looking back at history, a climate religion would probably be the most effective way to stir action. Tell us your thoughts, by leaving a comment on youtube! (2019-march-17)

24 - Climate Change Dilemmas In this episode we try to tackle one of the hottest topics when talking about our future: climate change - in English, to reach a wider audience. We start by clarifying the difference between weather and climate then we get geeky and debate how can climate change be considered a special version of the famous Prisoner's Dilemma game. We then wrap by discussing the bystander effect in climate change action and possible personal commitments. Tell us your thoughts, by leaving a comment on youtube! (2019-march-17)

23 - Áram 2.0 Szabados Leventét kérdeztük a mesterséges intelligencia jelenlegi helyzetéről, a benne rejlő lehetőségekről és a saját tapasztalatairól AI tanácsadó és oktatóként. A beszélgetésből kiderül, hogy a gépi tanulási módszerek eredményességüknek köszönhetően az elektromossághoz hasonló forradalmat fognak véghez vinni, azaz széles körben el fognak terjedni és át fognak alakítani számos területet. A jelenlegi AI rendszereknek azonban limitációi is vannak: nem mindig tudjuk megmagyarázni miért és hogyan hoznak döntéseket; amikor tévednek, akkor máshogyan tévednek, mint egy ember; illetve bizonyos speciális bementekre rendkívül érzékenyek és ezáltal támadhatóak. A nemrégen publikált EU-s irányelvek szerint, olyan mértékig kell biztosnak és magyarázhatónak lennie egy MI rendszernek, amilyen mértékig befolyásolhatja vagy kárt okozhat az emberek életében. Az epizódból azt is megtudjuk, hogy az MI kutatás önreflexióra is lehetőséget ad. A gépi intelligencia fejlesztése rávilágít arra, hogy a saját intelligenciák hogyan működik és hogy feszültség van az általunk elvárt és a megfigyelhető viselkedés között, amely komoly etikai kérdéseket vet fel. Például, hogy nem az algoritmusok előítéletesek, hanem mi vagyunk előítéletesek tömegesen és ez válik nyilvánvalóvá a begyűjtött adatokon tanított algoritmusokon keresztül. Ezekről és sok más érdekes társadalmi kérdésről is szó esik ebben az epizódban! Szólj hozzá, youtube-on! (2019-június-04)

22 - To veer, or not to veer We're happy to bring you an interview with researcher Edmond Awad, who worked on creating Moral Machine, an online platform which presents users with moral dilemmas. Users are required to make decisions about how an autonomous vehicle should behave, when an accident is unavoidable. Should the car kill the two passengers inside or the five pedestrians crossing the street? (Go on, try it out for yourself!) We discuss how this experiment was set up and analyze the results, after collecting more then 40 million moral decisions. Apart from being fascinating, these results are also very relevant, as self-driving cars could be driving down our roads as soon as next year, in 2020 (according to Tesla's ambitious plans to deploy a robotaxi fleet). The crowdsourced data collected by Moral Machine and similar projects will help further the discussion on how to develop software for artificial intelligence. Tell us your thoughts, by leaving a comment on youtube! (2019-may-25)

21 - Ne adj halat az AI-nak... ...hanem tanítsd meg halászni. Richard Sutton kanadai informatikus és egyetemi professzor szerint olyan mesterséges intelligenciát kell fejlesztenünk, amely hozzánk hasonlóan felfedezi a világot, nem pedig olyant, amelybe már bele vannak kódolva az általunk felfedezett összefüggések. "Bitter Lessons" (Keserű Tanulságok) címmel publikált írásáról beszélgetünk ebben az epizódban, és a DeepMind cégen keresztül szemléltetjük a technológia rohamos fejlődését. A fehérjék térbeli szerkezetének meghatározása jelenleg egy meglehetősen nehéz feladat, amely komoly kihívás elé állítja a kutatókat. Ezen a területen sikerült áttörő eredményt elérnie az AlphaFold-nak, a DeepMind gépi tanuló algoritmusának. Mi lesz a tudománnyal, amikor már nem emberi kutatócsoportok, hanem algoritmusok fogják publikálni a legújabb eredményeket? Szükség lesz-e még az emberi elme zsenialitására, ha a jövőben még több adat és számítási kapacitás fog a rendelkezésünkre állni? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-május-21)

20 - 200 fül, köszi Mérföldkő: 20. epizód, több mint 100 youtube feliratkozó, és a legnépszerűbb részeknél közel 300 teljes meghallgatás! Köszönjük szépen! Köszi a kommenteket, visszajelzéseket és a bátorító szavakat - nagyon jól esett. Ennek örömére kicsit beszélünk magáról a podcastról (meta-epizód), inspirációról, hallgatási szokásokról, visszatekintünk az eddigi epizódokra és megemlítünk pár tanulságot. Persze belefutunk egy kis társadalomelemzésbe és a randizás jövője is szóba kerül. A folytatásról annyit elárulhatunk, hogy még rengeteg érdekes témát szeretnénk kibeszélni itt és próbálkozni fogunk új formátumokkal is. A kommentekben feltett kérdéseitekre is szívesesn válaszolunk. Jó szórakozást ehhez és a következő 20 epizódhoz is! Szólj hozzá, youtube-on! (2019-május-12)

19 - Ez az epizód nem elérhető Az Európai Parlamentben a képviselők nemrég megszavazták a köznyelvben csak "13. cikkely"-ként emlegetett, digitális szerzői jogokra vonatkozó törvényt, ezáltal több, mint 5 millió állampolgár kérését hagyva figyelmen kívül. Dióhéjban a törvény átruházza a szerzői jogi felelősséget a közösségi média platformokon megjelenő tartalmak alkotóiról a platformokat működtető cégekre. És ez miért rossz - kérdezed? Mert akár az egyéni internetes tartalomgyártás végét is jelentheti! Erről beszélgetünk a mai epizódban, picit megfűszerezve kapcsolódó témakörökkel, mint például az internetes cenzúra, illetve az államok és médiacégek szerepe, felelősségvállalása ebben. Majd részletesebben kitérünk a platformok hirdetésalapú business-modelljére, és, ha végighallgatjátok az epizódot, azt is megtudjátok majd, hogy mi is az az adpokalipszis! Szólj hozzá, youtube-on! (2019-április-17)

18 - Drónok harca Figyelem, gyengébb hangminőség, mivel egy kávéházban vettük fel a beszélgetést nem megfelelő módon :( Első vendég epizódunkban Csók Attilával beszélgetünk, aki az Intel Movidius mérnökeként részt vett drónokban használt chipek (SoC) fejlesztésében. Áttekintjük a drónok fejlődését a kezdetektől egészen a mostani csúcsot képviselő automatikus útvonalkövetést és akadály elkerülést támogató modellekig. Rákérdezünk a mögöttes technológiákra, amelyek lehetővé teszik, hogy a drónok egyre komplexebb funciókat lássanak el, egyre inkább autonóm módon repüljenek (képfeldolgozás, TOF infravörös szenzor, sztereo kamera). Végül pedig beszélünk a legfontosabb felhasználási területekről, mint például a mezőgazdaság, a kiszállítás vagy a katonai stratégia. Szólj hozzá, youtube-on! (2018-december-24)

17 - Szuperintelligencia A gépi tanuló algoritmusok, amelyeket bizonyos célfeladatok megoldására fejlesztettek ki és tanítottak be, jelentős sikereket értek el, meghaladva az emberi teljesítményt is néhány területen (GO, képfelismerés). Milyen lenne azonban egy széles körben alkalmazható, általános rendeltetésű mesterséges intelligencia? Egy gondolatkísérlet segítségével vizsgáljuk meg ezt a kérdést, és arra a következtetésre jutunk, hogy egy ilyen szuperintelligencia nem fogja az embereket sem kedvelni, sem pedig gyűlölni, hanem hasznos erőforrásként fog rájuk tekinteni, amelyeket akár hatékonyabb formában is fel tudna használni a célja eléréséhez. Szólj hozzá, youtube-on! (2018-szeptember-16)

16 - USB-s szemek Össze lehet-e hasonlítani az emberi agy biológiai rendszerét a számítógépek szilikon alapú rendszereivel? Mekkora az emberi agy kapacitása? Mekkora az információ átviteli sebessége az emberi interfészeknek, azaz érzékszerveinknek? Szükség lesz-e arra a jövőben, hogy javítsunk a biológiai rendszereken annak érdekében, hogy átlépjük a jelenlegi korlátozásokat? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-február-27)

15 - Lóerőtől agyerőig Az innováció és a technológia fejlődése radikális változásokat hozott a társadalomba, ami bizonyos munkahelyek, szektorok megszűnésével járt. Ugyanakkor ezen folyamatoknak eddig pozivtív hatásai is voltak, hiszen új munkahelyek jöttek létre, új ágazatok, kutatási területek születtek és átlagban növekedett az emberi életszínvonal. A kérdés az, hogy a jövőben is hasonló kettős hatása lesz-e a technológiai forradalmaknak? Lépést tudunk-e tartani a gyorsuló ütemben fejlődő technológiával és át tudjuk-e képezni magunkat mondjuk évente, a gyakran változó munkahelyi követelményeknek megfelelően? Szólj hozzá, youtube-on! (2019-február-27)

14 - Alkalmazhatatlanok kora A technológia fejlődésével egyre több munkahely válik automatizálhatóvá. A mesterséges intelligencia és a gépi tanulásban elért eredmények előre vetítenek egy kort, amikor már bármely ember által elvégezhető munka (legyen az szellemi munka vagy akár kreatív alkotás) helyettesíthető lesz egy hatékonyabb, gazdaságilag kifizetődőbb gépi megoldással. Milyen ütemben és milyen skálán fog megtörténni ez az automatizálás? Milyen hatással lesz ez a folyamat az egyének életére, a társadalomra és a világgazdaságra? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-november-29)

13 - Alexa, kijött már az új epizód? Az Amazon új, hangvezérelt okos eszközök piacra dobását jelentette be (mint például mikrohullámú sütő, falióra, autós navigációs segédeszköz, videórögzítő). Ezen eszközök hangvezérlése az Alexa beszédfelismerő szolgáltatás segítségével valósul meg, amellyel hang és párbeszéd alapú interfészeket lehet kialakítani (VUI - Voice User Interface). A bejelentett termékek hasznossága megkérdőjelezhető, viszont a cég részéről egyértelmű a törekvés, hogy eljutassa a digitális asszistensét az otthonokba (Alexa Everywhere). Az Alexa segítségével kényelmesebbé tehetjük az életünket, de cserébe értékes adatokat szolgáltatunk például az étkezési szokásainkról egy okos mikrohullámú sütő esetében, amelyet termékajánlásokra lehet majd felhasználni. Szólj hozzá, youtube-on! (2018-október-11)

12 - 30 seconds to Mars (Or more like seven months.) In this Christmas special episode we are talking about traveling to our neighbor planet, Mars. We discuss the recent NASA mission (InSight lander) and the possibility of manned missions in the near future, among many other things. Can Mars exploration be made profitable? How would you select a crew for a mission, that might be one-way only? How will the first colonies/cities look like? And for the love of God, how can we make babies in space, or on other planets, such as Mars? Tell us your thoughts, by leaving a comment on youtube! (2018-dec-09) Wikipedia video - Sex in Space explained

11 - A kínai nagy pontrendszer A kínai kormány egy társadalmi pontrendszer bevezetését tervezi, azzal a céllal, hogy ösztönözzék a pozitív, társadalom számára hasznos viselkedést. Így például önkénteskedéssel vagy véradással lehetne növelni a pontszámot, míg forgalmi szabálytalanság, bűncselekmény elkövetésekor csökkenne a pontszámunk. Az állampolgárokat folyamatosan megfigyelnék kamerákkal és online adatgyűjtéssel. A "jó" állampolgár előnyökhöz jut (kedvezményes kölcsönfelvétel, reptéri elsőbbségi beszállás), a "rossz" állampolgártól pedig megvonnának bizonyos szolgáltatásokat (repülőjegy, gyorsvonat jegy vásárlása). Milyen előnyökkel jár és miyen veszélyeket rejt egy ilyen rendszer bevezetése? Létezik napjainkban is egy rejtett társadalmi pontrendszer? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-szeptember-23)

10 - Rasszista algoritmusok Az algoritmusok egyre jelentősebb szerephez jutnak az életünkben és egyre több társadalmi funkciót vesznek át az emberektől. Emiatt fontos meggyőződnünk arról, hogy ezek az algoritmusok a lehető legjobban járnak el, objektíven döntenek. A gépi tanuló algoritmusok esetében például a tanító adatokban rejlő torzítás azt eredményezheti, hogy maga az algoritmus is torzít és részrehajlóan ítélkezik. Így például a túlnyomórészt fehér bőrű arcokon betanított arcfelismerő algoritmus nem, vagy sokkal rosszabb arányban fog felismerni más bőrszínű embereket. Vagy a nyelv számgítógépes feldolgozása esetén, a feldolgozott szövegekben lévő nemi sztereotípiák algoritmikus diszkriminációhoz vezethetnek. Hol jelennek meg ezek a torzítások és mit tehetünk ellenük? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-november-12)

9 - IKEA-effektus Hajlamosak vagyunk felértékelni, értékesebbnek tartani azokat a dogokat, amelyeket mi készítettünk. Miért? Az optikai illúziókhoz hasonlóan, bizonyos körülmények között a gondolkodásmódunkban is megjelennek torzítások, amelyek kihatnak az ítélőképességünkre. Ezek a kognitív torzítások agyunk normális működésének a velejárói, és míg sok esetben szükségesek és a hasznunkra válnak, bizonyos helyzetekben sebezhetővé válunk általuk és akár befolyásolni is lehet a döntéseinket. Melyek ezek a torzítások, mikor jelentkeznek és milyen következményekkel járnak? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-november-04)

8 - Homo CRISPRus A baktériumok immunrendszerének tanulmányozása biotechnológiai áttöréshez vezetett. A baktériumok a DNS-ükben eltárolják a már ismert vírusok DNS mintáját (CRISPR), majd ezt a "gén adatbázist" felhasználva speciális fehérje molekulák (Cas9) felismerik és darabokra vágják a baktériumsejtbe ismételten behatoló vírusokat. Ezt a mechanizmust kihasználva a kutatók költséghatékonyan létre tudnak hozni egy olyan "gén ollót", amely minden korábbi módszernél precízebben képes vágni és módostani akár az emberi DNS-t is. Ha ez a technológia elterjed és éretté válik, akkor majd kedvünk szerint változtathatjuk a saját és a gyerekeink génjeit. Milyen hatással lesz ennek a technológiának az elterjedése a társadalomra? Milyen genetikai módosításokat engedjünk meg az emberi génállományon, és melyeket tiltsuk be? El tudjuk fogadni az ezzel járó következményeket? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-szeptember-17)

7 - A Jó, a Rossz és a Youtube ajánló algoritmusa Digitális korban élünk, ahol kulcsfontosságú szerepet töltenek be a különböző kereső és ajánló algoritmusok amelyeket használunk. Hogyan hat az algoritmus ránk és a társadalomra? Szinte bármilyen információhoz hozzáférhetünk, viszont nem vagyunk felkészülve arra, hogy felelősségteljesen fogyasszuk a felénk áramló online tartalmakat. Hogyan ütközik a tech-óriások érdeke a társadalom érdekeivel? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-július-29)

6 - Keresd a hibát a Mátrixban Figyelem, helyenként gyengébb hangminőség :( Folytatjuk a beszélgetést feltéve, hogy valóban egy szimulációban élünk. Ki futtatja a szimulációt és mi lehet a célja vele? Mi van a szimuláción kívül, milyen lehet az igazi valóság? Ha mi is képesek lennénk futtatni egy bolygó méretű szimulációt, azt mire használnánk fel? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-szeptember-07)

5 - Univerzum.exe Bemutatjuk Nick Bostrom tézisét és beszélünk annak a lehetőségéről, hogy egy számítógépes szimulációban élünk. Vagy talán egy szimuláció által futtatott szimulációban? Lehet, hogy az univerzum csak egy applikáció egy földönkívüli okostelefonon? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-szeptember-07)

4 - Bújócska az interneten Figyelem, gyengébb hangminőség :( A Cambridge Analytica botrány után még inkább bekerült a köztudba, hogy mennyire sok adatot tárolnak el rólunk a nagy techcégek. Tehetünk ez ellen, el tudunk rejtőzni az interneten? Spoiler alert: lehetséges, de sok energiánkba fog kerülni. Szólj hozzá, youtube-on! (2018-augusztus-2)

3 - Ez az epizód 2 perc figyelembe kerül Figyelem, gyengébb hangminőség :( A reklámok tartjak el az internetet. Általában nem fizetünk az internetes tartalmakért, vagyis nem fizetunk direkt módon. Viszont indirekt módon igen, a figyelmünkkel és a böngészési adatainkkal, ami eladható reklámcégeknek. Szólj hozzá, youtube-on! (2018-augusztus-2)

2 - A kislány és az önvezető autó Dragomán György Vattacukor című novellájából kiindulva beszélgetünk az önvezető autókról. Hogyan döntsön egy algoritmus vészhelyzetben és milyen etikai kérdések, morális dilemmák merülnek fel ennek kapcsán? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-június-14)

1 - Halló, ön egy ember? Google asszistens képes automatikusan lebonyolítani egyszerű telefonhívásokat. Lehet a szoftver annyira meggyőző, hogy a vonal másik oldalán lévő ember számára fel sem tűnik, hogy ő nem egy emberrel beszélget? Szólj hozzá, youtube-on! (2018-június-07)