STABILT: Selv med økende EØS-debatt står andelen EØS-motstandere på stedet hvil. Rødt, Sp og Frp er nå de største nei-partiene, og menn er nå mer skeptiske enn kvinner.

EU og EØS

Det har vært høy temperatur på debattene om EØS og norsk arbeidsliv. Kritikerne har hevdet at medlemskapet i EØS undergraver den norske arbeidslivsmodellen. I en rekke LO-forbund har tonen blitt skjerpet.

Men en fersk meningsmåling viser at motstanden mot EØS ikke har økt. Snarere er det en svak tilbakegang. Det kan også se ut til at EU- og EØS-motstanden er i endring:

• Historisk har det vært kvinnene som i størst grad er mot EU-medlemskap. Under EU-avstemningen i 1994 sa 57 prosent av kvinnene nei, mens det var ja-flertall på 52 prosent blant mennene. Nå sier 69 prosent av mennene nei til EU, mot 62 prosent av kvinnene. 31 prosent av mennene sier nei til EØS, mot 23 prosent av kvinnene.

• Frps velgere er blant de mest EU- og EØS-kritiske, sammen med Rødt- og Sp-velgerne. Ap-velgerne er blant de mest EØS-positive.

– Dette viser at det er utrolig viktig at vi holder fram vår EØS-kritikk. Det er nødvendig at vi har en EØS-kritisk venstreside, så ikke denne banehalvdelen blir overlatt til høyrepopulister, sier nestleder i Rødt Marie Sneve Martinussen.

EU-måling: • Undersøkelsen er gjennomført av Sentio Research på vegne av Klassekampen og Nationen. • Undersøkelsen er gjort blant 1000 personer, vektet etter kjønn, alder og geografi. • Spørsmålene som ble stilt er «Hvis det hadde vært folke­avstemning om EU-medlemskap nå – ville du ha stemt ja eller nei?» og «Dersom det skulle være folkeavstemning om EØS-avtalen i morgen, ville du da ha stemt ja eller nei?».

Arbeidere går mot høyre

Rødt har de mest EØS-kritiske velgerne av alle partier, med 53 prosent nei til EØS. Men Frp puster dem i nakken, med 52 prosent. Når det gjelder EU-medlemskap, har Rødt og Frp samme lave ja-andel blant sine velgere, 10 prosent. Martinussen kobler dette til at en stadig økende andel av dem som selv ser seg som del av arbeiderklassen, stemmer på høyresidas partier, og særlig Frp.

– Mange arbeiderklassefolk er skeptiske til EØS og ser hva den gjør i bygg og anlegg, vaskeri og hotell og restaurant. Det er tilstander vi ikke kunne se for oss for ti år siden, sier hun.

– Det er flere menn enn kvinner som er mot både EU og EØS. Tidligere var nei-sida kvinnedominert. Hva har skjedd?

– Norge har et av verdens mest kjønnsdelte arbeidsmarkeder. Det er ikke bare i mannsdominerte yrker sosial dumping er utbredt, men koblinga til EØS-avtalen har kanskje fått større oppmerksomhet i mannsdominerte yrker. Havnearbeiderne opplevde at deres tariffavtale ble satt til side på grunn av EØS. Høstens streik mot bemanningsbransjen i bygg og anlegg er et annet eksempel.

– Rødt har lagt stor vekt på EØS-kritikk i lengre tid, men EØS-motstanden i folket har stått på stedet hvil. Dere ser ikke ut til å nå fram?

– Rødt har heller ikke fått flertall på Stortinget, så slik sett har vi ikke nådd fram med vår politikk. Men det er voksende EØS-skepsis på grasrota i fagbevegelsen. Konfliktlinjene har blitt sterkere, det legges mye tyngde fra ledelsen og Ap i å beholde et EØS-positivt standpunkt i fagbevegelsen.

Spørsmålet avgjør

Sigbjørn Gjelsvik, stortingsrepresentant for Sp, mener spørsmålsstillingen har mye å si for utfallet i EØS-spørsmålet.

– Om man spør om reforhandling av EØS, har vi sett at det er flertall for det. Jeg tror mye av grunnen til at det blir ja-flertall på dette spørsmålet er en ubegrunnet frykt for hva det vil innebære å si opp EØS, sier han.

Gjelsvik mener Frp bør merke seg hvor deres egne velgere står i både EU- og EØS-spørsmålet.

– De har mange velgere som er opptatt av at man i Norge i større grad bør være herrer i eget hus, og ikke legge seg flat for EU, som denne regjeringen gjør. For eksempel når det gjelder EUs finanstilsyn, der Siv Jensen sørget for å kjøre gjennom saken på rekordtid, er det EUs interesser, og ikke det norske folkestyret som har telt. Spørsmålet om nasjonal råderett følger ikke en høyre-venstreakse. Det er et spørsmål du kan finne sterkt engasjement fra Rødt til Frp. Det er det som gjør at den norske EU-motstanden er så bunnsolid, sier han.

paalh@klassekampen.no