Slik blir fremtidens verneplikt

Halvparten av alle ungdommer må møte til sesjon. Mange må på tre ukers øvelse hvert år etter førstegangstjenesten. Fremtidens norske verneplikt er herved anbefalt.

Uniformer - ordninger - kultur - alt må umiddelbart tilpasses likestilt verneplikt, sier offentlig oppnevt utvalg. Ørn E. Borgen

27. okt. 2015 13:13 Sist oppdatert 2. mars 2017

Vernepliktige skal få en langt mer fremtredende rolle i fremtidens forsvar.

Mange må forvente én uke i Forsvaret hvert år etter førstegangstjenesten.

Noen færre må forvente tre uker.

Forsvaret må umiddelbart tilpasses kvinner.

At Norge står overfor en tøffere sikkerhetspolitisk situasjon avspeiles i rapporten om fremtidens verneplikt i Norge som legges frem tirsdag ettermiddag.

Vernepliktige skal på en helt annen måte enn før være med å dra lasset når det er behov for norsk militær kampkraft.

Bak rapporten står «Vernepliktsutvalget», som i fjor ble oppnevnt for å gjennomgå dagens verneplikt og anbefale fremtiden.

FSK

Skal systematisk kalles inn igjen etter førstegangstjenesten

Den 1. oktober la forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen frem sitt fagmilitære råd (FMR). Han anbefalte et minimumsforsvar. Som Aftenposten kunne fortelle innebar FMR et comeback for repetisjonsøvelsene, som de fleste norske menn var en del av i tiårene etter 2. verdenskrig.

Vernepliktsutvalget går lenger enn Bruun-Hanssen gjorde i FMR.

De anbefaler å vrake det som har vært kalt «Forsvarets styrkebrønn», den litt ubestemmelige massen Forsvaret skulle kunne kalle inn og bygge opp igjen som stridende soldater, om man ante en trussel i horisonten.

Med de nye reaksjonskravene foreslås en «identifisert og trenet reserve i hver forsvarsgren, som er stor nok til at den enkelte avdeling, stasjon eller fartøy kan bemannes med trenet og samøvet personell innenfor gitt beredskapstid».

Gardist Ingvild Skjold sier hun må pusse tennene ved siden av gutter som tisser på fellesdoen i Gardeleiren på Huseby.

Skal også kunne sendes ut

Utvalget sier at deler av reserven bør kunne sendes ut på oppdrag, og at det er disse soldatene som må regne med å bli kalt ut på øvelse tre uker i året. De som ikke havner i reserven skal overføres direkte fra førstegangstjeneste til Heimevernet.

Slik vil vernepliktsordningen gi vesentlig bedret operativ evne. Ordningen vil også være egnet for avdelinger med høyere beredskap enn andre, sier utvalget, som understreker at det skal være frivillig å tilhøre den skarpeste delen av reservestyrken.

Eneste måten Norge kan holde seg med et forsvar

At utvalget går inn for at allmen verneplikt fortsetter er dermed ikke så overraskende.

— Det finnes ingen realistiske alternativ for å dekke behov for personell og kompetanse, heter det i rapporten.

Når tidligere forsvarssjef Sverre Diesen har angrepet verneplikten er det fordi Norge i dag pøser store summer ut i førstegangstjeneste - og får svært lite beredskap og kampkraft igjen.

Også uavhengige forskere har konkludert med at verneplikten gir for liten verdi.

Det er dette nye «repetisjonsøvelser» skal bøte på.

«Hele styrkestrukturen må øves slik at kvaliteten bedres...og gir utholdenhet,» heter det i rapporten.

Mer trening generelt og i tillegg av reservestyrkene vil årlig koste 250 millioner, ifølge utvalget.

Da ble det krise i Sverige

I Sverige har avviklingen av verneplikten gitt massive problemer. Her er inngangen på Aftenpostens artikkel som dokumenterte dette:

«Sverige avviklet verneplikten i 2010. Siden har de hatt store problemer med å skaffe nok soldater. Nå vurderer forsvarsministeren å snu, i et svensk forsvar som er i krise.»

Nordiske land har i dag veldig forskjellige løsninger:

Norge: Innførte likestilt verneplikt sommeren 2013. Første fulle kvinnelige kull kommer inn sommeren 2016. 7000–8000 fullfører førstegangstjeneste.

Danmark: Har verneplikt. Men i 2012 fullførte under 5000 danske ungdommer førstegangstjeneste. I dag er tjenesten på kun fire måneder, med mulighet for å søke seg videre i Forsvaret.

Sverige: Med 153 mot 150 stemmer avviklet Riksdagen verneplikten i juni 2010. Forsvaret er i dag basert på frivillighet og yrkessoldater.

Finland: Har verneplikt. Førstegangstjenesten varierer fra seks til 12 måneder. I 2012 gjennomførte 22.000 førstegangstjeneste.Island:Har aldri hatt verneplikt.

Tilpass Forsvaret for kvinner — nå!

Likestilt verneplikt vil få flere kvinner inn i Forsvaret. Da må kultur og holdninger tas på alvor av alle ledere på alle nivåer, sier rapporten. Som gir følgende «ordre»:

Forsvaret må umiddelbart sørge for at personlig bekledning og utrustning samt kaserneforhold tilpasses økt kvinneandel.

Vil ha halvparten av alle jenter og gutter til å møte på sesjon

Vernepliktsutvalget vil gjerne ha flere inn - men sier samtidig at Forsvaret må bestemme hvor mange. Utvalget slår også fast at det rent faktisk kalles inn stadig færre ungdommer.

«Produksjonen av personell og kompetanse i førstegangstjenesten må ikke overstige Forsvarets behov,» heter det i rapporten.

Men flere som er interessert må gi en skikkelig sjanse til å kvalifisere seg. Dette oppgis i rapporten som begrunnelse for at hvert halve årskull bør kalles inn til sesjon del to, det vil si til personlig oppmøte og vurdering.

Førstegangstjenesten skal tilpasses bedre til skoleåret

Tjenesten bør også gjøres så attraktiv som mulig, også med flere studiepoeng. Utvalget vil ha «bedre tilrettelegging av innkallingstidspunkt i forhold til det sivile studieåret».

Stig B. Hansen/Aftenposten

Om det skal være 12 eller 18 måneders førstegangstjeneste skal Forsvaret selv få bestemme. Men også 18 måneders tjeneste må være frivillig for den enkelte. De som gjennomfører 18 måneder må også få vesentlig bedre betalt underveis enn andre soldater, mener Vernepliktsutvalget.

Fakta Dette sier Vernepliktsutvalget om betydningen av plikten «Verneplikten er en grunnlovfestet samfunnsordning med lange historiske tradisjoner og bred oppslutning i befolkningen. Den henter imidlertid ikke sin legitimitet fra en historisk tradisjon, men fra dens verdi for Forsvaret og samfunnet nå og i fremtiden. Verneplikten er en viktig del av samfunnskontrakten.Forsvaret av landet er ikke bare en oppgave for staten, men den enkelte har også en plikt til å bidra gjennom verneplikten.Verneplikten er et viktig bånd mellom Forsvaret og samfunnet. Ordningen gir viktige bidrag til samfunnet gjennom å fremme likeverd, integrering, respekt og toleranse for andre. Det er viktig at Forsvaret også tilstreber representativ rekruttering.Dens legitimitet er først og fremst knyttet til at befolkningen oppfatter verneplikten som nødvendig for forsvaret av landet, at de vernepliktige oppfattes å gi et direkte bidrag til Forsvarets operative evne, og at de vernepliktige selv oppfatter tjenesten som meningsfull og meritterende.» Vis mer

Aftenpostens eksterne kommentator Jan Arild Snoen er på full kollisjonskurs med Forsvaret. I dette debattinnlegget argumenterer han for hvorfor «verneplikten ikke hører hjemme i et fritt samfunn»

Er du interessert i politikk? Hør podcasten Aftenpodden. Denne uken om Oslo-politikken, og Arbeiderpartiets øst/vest-problem.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding