Så ulikt ser israelerne og palestinerne på konflikten i Midtøsten

Hvordan kan israelsk og palestinsk versjon av konflikten være så ulik?

Ultraortodokse jøder i begravelsen til en av dem som er blitt drept i den siste bølgen med vold mellom israelere og palestinere. SEBASTIAN SCHEINER

20. okt. 2015 21:08 Sist oppdatert 4. desember 2015

Åtte israelere er så langt blitt drept etter at volden i Israel og de okkuperte områdene blusset opp igjen. De har enten blitt skutt eller er blitt knivstukket av palestinere eller arabiske israelere.

Israelske sikkerhetsstyrker har drept minst 42 palestinere, inkludert flere gjerningsmenn og demonstranter.

De to partene har vidt ulik oppfatning av hva som skjer. Her er noe av det de ikke klarer å bli enige om:

1. Hva utløste «knivintifadaen»?

Israelere mener den pågående konflikten baserer seg på en palestinsk konspirasjonsteori som sier at jødene skal ta over Tempelhøyden i Gamlebyen som har vært under israelsk kontroll siden 1967. Tempelhøyden er hellig både for muslimer og jøder. Her ligger al-Aqsa-moskeen, og Klagemuren utgjør en av veggene til høyden. Jødene mener de to templene har ligget her.

To personer ble drept og minst 16 såret da to palestinere angrep en buss i nabolaget Armon Hanatziv i Jerusalem med kniv og skytevåpen nylig. Oded Balilty

Palestinerne sier det er okkupasjonen som er hovedårsaken til de siste voldshandlingene, og den håpløsheten som den medfører for palestinere. Mange forteller om daglige ydmykelser som en konsekvens av okkupasjonen, og mener at dette nødvendigvis vil tvinge frem reaksjoner, også voldelige.

2110israel-qMmHMwsszo.jpg

2. Hvem skal kontrollere Jerusalem?

For Israel er Jerusalem landets hellige og udelelige hovedstad. Etter FN-planen ved opprettelsen av Israel skulle byen egentlig være en internasjonal sone. Men Israel okkuperte den og har siden annektert den. Mange land, deriblant Norge, anerkjenner ikke Jerusalem som Israels hovedstad fordi den er annektert i strid med folkeretten. Derfor er de fleste ambassader i Tel Aviv.

Vil du vite mer om den siste uroen i Midtøsten? Da er Aftenpostens utenrikspodcast noe for deg:

Les også Gjør opprør med kniv og smarttelefoner

Palestinere vil også ha Jerusalem som sin hovedstad, nærmere bestemt den østlige delen av byen som er arabisk. Det er fra disse områdene de unge mennene som de siste ukene har stått bak knivangrepene, kommer fra. Det er til forskjell fra tidligere konflikter da innbyggerne her i liten grad deltok.

3. Skal palestinerne styre hele Vestbredden?

Ble okkupert av Israel i 1967. Før det var det jordansk land, etter at de okkuperte området som i hovedsak ble tildelt palestinerne i 1948. Her er det større intern uenighet blant israelere. Noen ser Vestbredden som en del av landet som Gud ga til jødene. De kaller det ikke Vestbredden, men bruker de bibelske betegnelsene Judea og Samaria. Andre har et langt mindre religiøst forhold til det, og mener palestinere bare må få beholde området så lenge sikkerheten til Israel er god.

Israelske soldater gir førstehjelp til en palestiner som ble såret under sammestøt nær Ramallah på Vestbredden for to uker siden. Majdi Mohammed

Les også:

Les også IS med PR-fremstøt for å drepe israelere

For palestinere utgjør Vestbredden den vesentligste delen av en fremtidig stat. Problemet nå, mener de, er at okkupasjonen og bosetningene medfører et stort antall kontrollposter og tung militær tilstedeværelse hvor innbyggerne ikke kan leve normalt. Mange av veiene er dessuten forbeholdt biler med israelske skilter, i praksis jødiske bosettere, politi/militære og enkelte andre. Palestinere som bor på Vestbredden, kan ikke reise fritt. For å passe kontrollposter, trenger de tillatelser.

Saken fortsetter under kartet

I 2005 ble alle bosettere tvunget ut av Gaza under til dels sterke protester. I stedet for å skape et demokratisk samfunn, styres nå Gazastripen som et teokratisk diktatur under ledelse av Hamas.

LES OGSÅ:

Les også Fem grunner til at denne intifadaen skiller seg fra tidligere palestinske opprør

4. Hva skal skje med de jødiske bosetningene?

Bosetningene på Vestbredden er en egen motor i konflikten. Israelere er delt i dette spørsmålet etter de samme linjer som nevnt over når det gjelder israelsk uenighet om Vestbredden. Utvilsomt er det at mange av jødenes hellige steder ligger her. Flere av bosetningene er satt opp ved dem. Andre utgjør landsbyer på fjelltopper utover det golde landskapet, mens andre igjen er som forsteder til Jerusalem. Bosettere nyter fordeler når det kommer til vannressurser og skattefordeler.

Saken fortsetter under diagrammet

Palestinerne ser på bosetterne som okkupanter som stjeler palestinsk land. Dessuten må de passes på av et stort antall soldater, noe som bidrar til at hverdagen her til tider oppleves som veldig militær. Bosetningene er også en viktig årsak til at Vestbredden for palestinere oppleves som et sjakkbrett hvor de bare har tilgang til den ene ruten de bor i uten å ha godkjennelse fra den israelske hæren til å flytte på seg.

En konsekvens er høy arbeidsledighet, svakere utdanningsmuligheter og generell frustrasjon.

Du kan lese mer om hvilken rolle bosetningene spiller i denne reportasjen: Her svinner håpet om fred mellom Israel og Palestina.

Vil du vite mer om den siste uroen i Midtøsten? Da er Aftenpostens utenrikspodcast noe for deg: