– Vi har skjellig grunn til mistanke, og mener det er veldig viktig å oppklare denne saken på grunn av dens store samfunnsmessige betydning, sier politiinspektør Anne Cecilie Dessarud i Kripos.

Tirsdag formiddag bekrefter Politiets sikkerhetstjeneste (PST) at de bistår i etterforskningen etter de nye siktelsene.

- PST var orientert på forhånd om siktelsene som nå er kommet, og vil bistå KRIPOS i den videre etterforskningen, sier informasjonsrådgiver Martin Bernsen i PST til NRK.

Attentatet mot Nygaard rystet Norge. Det ble satt i sammenheng med at William Nygaard var ansvarlig for å utgi boken «Sataniske vers». Irans åndelige leder, ayatollah Rohollah Khomeini, hadde utstedt en dødsdom over alle som bidro til å utgi boka, fordi han mente den spottet islam.

Politiet i Oslo satte inn store etterforskningsressurser, men klarte aldri å finne ut hvem som sto bak attentatet. Nå kan Kripos sitte på løsningen.

– Jeg ser på dette som et langt skritt i riktig retning. Jeg håper politiet nå endelig kan greie å finne ut hvem som ville ta livet av meg, sier William Nygaard til NRK.

Politiet sperret av huset til William Nygaard etter attentatet i 1993. Nygaard ble skutt idet han skulle sette seg inn i en bil som sto parkert på gårdsplassen i bakgrunnen. Du trenger javascript for å se video. Politiet sperret av huset til William Nygaard etter attentatet i 1993. Nygaard ble skutt idet han skulle sette seg inn i en bil som sto parkert på gårdsplassen i bakgrunnen.

På torsdag denne uken ville saken blitt foreldet. Da ville det for alltid vært for sent å stille gjerningsmennene til ansvar. Siden Kripos nå har siktet flere personer for ugjerningen, er foreldelsesfristen brutt, og etterforskningen kan fortsette.

Attentatet mot William Nygaard Ekspandér faktaboks Forlagssjef William Nygaard ble skutt på gårdsplassen utenfor sitt eget hjem i Oslo 11. oktober 1993.

Han ble truffet av tre grovkalibrede prosjektiler, men overlevde.

Attentatet ble raskt koblet til at Nygaard var ansvarlig for å utgi boka «Sataniske vers» av Salman Rushdie.

Politiet satte inn store ressurser i etterforskningen.

En norsk-pakistansk mann har vært arrestert i saken, men ble senere løslatt. Han er ikke blant de nåværende siktede.

Saken ble henlagt i 2007, men gjenopptatt i 2009 etter kritikk mot politiets etterforskning.

I 2018 - kort tid før saken ble foreldet - har Kripos siktet flere personer for attentatet.

Fundamentalistisk miljø

De siktede oppholder seg i utlandet. Etter det NRK erfarer har personene blitt etterforsket i saken tidligere, uten å ha hatt formell status som mistenkte eller siktede.

Kripos har fått såpass mange nye opplysninger at de i samråd med riksadvokaten og statsadvokaten i Oslo har valgt å sikte både den antatte skytteren og hans medhjelpere.

Politiinspektør Anne Cecilie Dessarud i Kripos bekrefter at flere personer er siktet for Nygaard-attentatet i 1993. Foto: Espen Aarsvold / NRK

Etter det NRK forstår tilhører de siktede et fundamentalistisk miljø.

Oslo politidistrikt henla saken i 2007. Men etter at det ble reist kritikk mot etterforskningen ble den gjenåpnet i 2009. Etterforskningsansvaret ble da flyttet til Kripos.

William Nygaard ble orientert om den siste utviklingen i saken for et par uker siden.

– Jeg er ikke så opptatt av at gjerningsmennene skal straffes, men jeg vil vite hvem de var og hvilket miljø det var som sto bak. Jeg vil vite hvilke forbindelser de eventuelt har til det iranske regimet, sier Nygaard til NRK.

Les også: Lurte på hvorfor drapskulene feilet

Utga omstridt bok

Forlagssjefen ble skutt tre ganger i ryggen utenfor sin bolig i Dagaliveien tidlig om morgenen 11. oktober 1993. Som forlagsdirektør i Aschehoug hadde den da 50 år gamle publisisten opplevd protester og trusler i forbindelse med utgivelsen av «Sataniske vers» av forfatteren Salman Rushdie.

William Nygaard ga ut boken «Sataniske vers» av forfatteren Salman Rushdie. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

Kripos understreker at de ikke har noen holdepunkter for at drapsforsøket var motivert av andre forhold enn Nygaards rolle som utgiver av boka.

Sjelden paragraf

Kripos har tatt ut siktelse etter to paragrafer i straffeloven. Den ene er paragraf 233 om overlagt drapsforsøk. Den andre er en lov som knapt har vært prøvd i en norsk rettssal. Det dreier seg om paragraf 99 a om angrep på sentrale samfunnsinteresser.

Begge de to paragrafene har en øvre strafferamme på 21 år.

– Jeg synes det er uhyre interessant at politi og påtalemyndighet så tydelig signaliserer at dette er et angrep på det frie ord, og at de bruker en paragraf som handler om at gjerningsmennene har satt betydelige samfunnsinteresser i fare, sier William Nygaards advokat, Vidar Strømme, til NRK.

En ung jente observerte den antatte gjerningsmannen på vei bort fra åstedet. Polititegningen er basert på hennes forklaring. Foto: Politiet / NTB scanpix

Utenlandske statsborgere

Kripos forsikrer at siktelsene ikke er noe de tar ut i hui og hast, rett før saken blir foreldet.

– Vi vil gjøre alt som er realistisk mulig for å oppklare saken, sier politiinspektør Anne Cecilie Dessarud.

Hun vil ikke kommentere hva slags miljø de siktede tilhører. Men hun bekrefter at de er utenlandske statsborgere og at de ikke oppholder seg i Norge.

Kun én person har tidligere vært pågrepet og siktet i saken. Han hadde samme type våpen og ammunisjon som det som ble brukt under Nygaard-attentatet. Mannen dro til Iran på enveis-billett dagen etter at Nygaard ble skutt. Han ble siktet for å ha avgitt falsk forklaring i 1994, men siktelsen ble senere frafalt. Han er ikke siktet i saken nå.

Se også video: Dagsrevyen fra attentatdagen

Samfunnsviktig

Opphevelsen av foreldelsesfristen gjelder kun de personene som nå er siktet. Etter 11. oktober kan andre som har opplysninger straffritt fortelle om det de eventuelt vet om drapsforsøket.

– Saken er så viktig at vi også jobber for å løse den selv om vi skulle havne i den situasjonen at vi ikke kan stille noen strafferettslig til ansvar. Men målet er å oppklare saken, og å få de siktede utlevert til Norge slik at de kan straffeforfølges, sier Anne Cecilie Dessarud i Kripos til NRK.

Dette er foreldelse Ekspandér faktaboks Foreldelse av straffeansvar er at man ikke kan straffeforfølges hvis det har gått et visst antall år etter at lovbruddet skal ha skjedd.

I Norge er foreldelsesfristen mellom to og 25 år.

Lengden på fristen avgjøres av hvor alvorlig lovbruddet er.

Kilde: Store norske leksikon.