Det er 2010. Are Saltveit er 34 år, løper rundt i dress og har akkurat solgt aksjene i firmaet sitt for millioner. Ti år med suksess i finansbransjen skulle egentlig feires den dagen, men da Are så sifrene på saldoen, følte han ingenting.

34-åringen hadde noen uker tidligere fått utskrevet cipralex av legen sin i Haugesund. En såkalt lykkepille og det mest brukte legemiddelet mot depresjon i Norge.

– Symptomene forsvant kanskje, men jeg følte meg fanget i en kokong der ingenting betydde noe lenger, forteller han.

Are får en idé om å gå mer alternativt til verks. Han føler en trang til å få kroppen i balanse igjen etter mange år med en usunn livsstil preget av alkohol, røyking og søppelmat.

Løsningen blir å reise til et retreatsenter i Thailand for å faste, meditere og ikke snakke på ti dager.

Så går ferden videre inn til jungelen.

Are bestemmer seg for å prøve ayahuasca.

– Jeg fryktet faktisk jeg skulle dø. Det var noe i meg som visste at livet ikke kom til å bli det samme etterpå.

Søramerikansk sjamanisme til Vesten

Til tross for advarsler velger flere nordmenn å drikke det eldgamle plantebrygget fra Amazonas. Ayahuasca inneholder det psykoaktive stoffet DMT som gir en sterk hallusinerende effekt og skal gi spirituelle opplevelser.

PSYKEDELISKE PLANTER: Ayahuasca er et avkok av to planter som vokser i Sør-Amerika. Slyngplanten Banisteriopsis caapi og barken fra trær av slekten Psychiotria kokes sammen til en te som fremmer sterke hallusinasjoner. Foto: Apollo / Flickr

DMT står på narkotikalisten over forbudte stoffer i Norge. Likevel begynner ayahuasca nå å slå rot i enkelte miljøer her til lands.

Ifølge kilder NRK har vært i kontakt med, foregår det seremonier i Oslo annenhver måned hvor opptil 30 personer samles for å ta ayahuasca. Etter det NRK kjenner til, foregår det slike tilstelninger også i Rogaland.

Fikk nær-døden-opplevelse i jungelen

Planteavkoket har en kraftig smak av bitterhet. Are merker ayahuascaen sitter løst i magen, men han prøver så godt han kan å holde den nede.

Sjamanene synger, spiller trommer og brenner velduftende røkelse. Da Are lukker øyene, får han visjoner av gamle geometriske mønstre, naturen og universet. Så ser han en gudinne.

– Jeg følte et sterkt nærvær i form av en kvinne som tok vare på meg, og jeg var omsluttet av en utrolig kjærlighet. Det var mitt første møte med mor ayahuasca, forteller Are.

SNAKKE MED SLANGER: Under seremoniene opplever mange å se slanger, jaguarer og mor Ayahuasca selv. Are Saltveit mener disse opplevelsene har gitt ham dypere innsikt. Foto: Elizabeth Huanca Vold / NRK

Det føles som en drøm selv om han er våken. Plutselig er han under jorda og ser hvordan røttene til trærne suger til seg næring. Pulsen stiger. Sansene er styrket.

Når Are åpner øynene, ligger han på bakken og spyr midt i jungelen. Det viktigste med ayahuasca-seremoniene er nettopp det ubehagelige.

Spyingen blir sett på som en renselse av kropp og sinn.

– Det er som om ayahuascaen har fått tak i et virus som ikke tjener deg lenger. Plutselig ligger depresjonen, det dårlige forholdet eller traumer du har slitt med, oppi bøtta. Man får en dypere innsikt og forstår at det som plager deg, ikke trenger å være et problem lenger.

Lege advarer mot sjamanreiser

Den alternative plantemedisinen har blitt brukt av urfolk i Sør-Amerika i flere tusen år, men det er først de siste tiårene at det har blitt en voksende industri. Hvert år reiser tusenvis av vestlige mennesker til Perus jungel i søk etter spirituelle opplevelser.

Lege Gunnar Hasle ved Reiseklinikken i Oslo forteller at de ved deres klinikk får flere pasienter i året som skal ta vaksine før de flyr til Iquitos i Peru.

Årsaken til reisemålet er fordi de skal delta på Ayahuasca-seremonier under ledelse av sjamaner fra amerikansk urbefolkning. I flere søramerikanske land er nemlig disse seansene lovlige.

Hasle anslår at det er minst hundre nordmenn som reiser på disse pakketurene hvert eneste år. Han advarer mot konsekvensene.

– Det er en veldig dårlig idé å sette seg selv i en hjelpeløs tilstand i et miljø hvor man ikke har noe kontroll. Vi fraråder slike ayahuascareiser på det sterkeste.

Ifølge legen, er det som oftest kvinner og menn mellom 30 og 50 år som vil utforske den psykedeliske jungelteen. Noen av dem ønsker å behandle angst, depresjon eller avhengighet. Mens andre søker spirituelle opplevelser for å finne mening med livet.

– Dette er ikke turisme for slitne narkomane, men velstående mennesker som skal ut og få seg en religiøs opplevelse. Ayahuasca-dyrkelsen er kanskje det mest ekstreme eksempelet på at New age-tilhengere regner naturlige stoffer som ufarlige fordi de kommer fra naturen, sier Hasle.

Skal hjelpe ayahuasca-klienter

2019: Femti ayahuasca-seremonier og ni år senere pakker Are ryggsekken sin hjemme hos mamma i Haugesund. Bilen har han solgt, leiligheten er sagt opp og enveisbillett til Iquitos i Peru er bestilt.

43-åringen skal flytte til Amazonas og være der i flere år. Her skal han jobbe som fasilitator for ayahuasca-klienter på retreatsenteret The Temple of the Way of Light. Are skal være bindeleddet mellom de vestlige og urfolk fra Shipibo-stammen som bor i jungelen.

– Fra å være mer eller mindre sovende de første 34 årene av livet mitt, så har jeg vært supervåken i løpet av de siste sju.

FLYTTER TIL JUNGELEN: Are har kvittet seg med omtrent alt han eier i hjembyen Haugesund. 43-åringen pakker ryggsekken og er klar for et nytt liv i Peru. Foto: Thomas Halleland / NRK

Det føles befriende å nå gi helt slipp på det materielle livet i Norge. Are mener det eldgamle plantebrygget har gitt ham positive endringer av bevisstheten, og sammenligner det med effektene man kan få av meditasjon.

– Det har gitt meg en følelse av dypere form for kjærlighet, ydmykhet i forhold til andre og lært meg å bli et bedre medmenneske.

Are understreker at ayahuasca er ikke et partydop folk bruker for å trippe eller flykte fra virkeligheten slik mange gjør med alkohol, hasj eller piller.

– Ayahuasca tar deg til rota av følelsen og lar deg få bearbeide det til knuten er løst. Selv om det er ubehagelig – og der har du hele poenget med alt. I dag skal alt være så komfortabelt, og man skal nærmest pakke seg selv inn i bomull. Jeg tror det gjør at mange mister kontakten med seg selv.

– Potent psykoaktivt stoff

Gudrun Høiseth, overlege ved seksjon for rettstoksikologisk fortolkning ved Oslo universitetssykehus, mener virkningene av ayahuasca kan ligne det som sees etter inntak av andre hallusinogene stoffer som LSD.

– Man får hallusinasjoner, altså at du ser, hører eller føler noe som ikke er reelt. Det er liten fare for dødelige forgiftninger ved bruk av hallusinogener, men dette vil avhenge av dosen, forteller Høiseth.

Legen påpeker at risikoen for avhengighet av stoffer som DMT vil være relativt lav. Likevel advarer hun folk mot å prøve ayahuasca.

– Det er en fare for at man utsetter seg for situasjoner som fører til skader under hallusinasjonene. En forsvarlig bruk med bisittere som passer på dem som inntar stoffet, og inntak av lave doser vil selvfølgelig øke tryggheten. Men det er likevel et potent psykoaktivt stoff.

Legen viser til studier på ayahuasca som viser en svak økning i blodtrykk, samt de forventede hallusinogene effektene. De viktigste bivirkningene var kvalme og oppkast.

– Alvorlige psykiske bivirkninger som psykose er sjeldent, men er rapportert i enkelte tilfeller.

Religion blir vitenskap

Forskning på psykedeliske stoffer ble forbudt verden over i begynnelsen av 70-tallet. Nå ser det ut til å gjenoppstå, og det er økende interesse for psykedelia til bruk i behandling av psykiske lidelser.

En studie nylig publisert i Psychological Medicine viser at ayahuasca kan ha positiv effekt på sterk depresjon.

Tidsskrift for Den norske legeforening oppsummerte for kort tid siden kliniske studier med psykedeliske stoffer og deres potensial for behandling av blant annet angst og depresjon.

Resultatene ble beskrevet som lovende, men det blir understreket at studiene er begrenset og at det er behov for mer forskning.

– Det er en spennende utvikling. Alvorlig depresjon er svært vanskelig å behandle, og mange responderer aldri på medisinene som er tilgjengelig i dag. Vi trenger nye evidensbaserte behandlingsalternativ, sier artikkelforfatter, lege og spesialist innen psykiatri Tor-Morten Kvam.

Selv om det er økt interesse for psykedeliske stoffer til bruk av behandling av psykiske lidelser, advarer lege Gunnar Hasle mot å eksperimentere med dette på egen hånd.

– Én ting er å behandle mennesker med alvorlige sykdommer. Noe helt annet er det at friske mennesker inntar hallusinogener i søken etter mening med livet. Å klusse med kjemien i en frisk hjerne er et hasardspill, sier Hasle.

FRA FINANSMANN TIL SJAMAN: For Are Saltveit ble det en livsomveltende opplevelse å drikke ayahuasca. Nå er han på plass i Perus jungel der han skal bo sammen med amerikansk urbefolkning. Foto: Privat

Men Are bryr seg ikke om hva andre måtte mene, og føler seg trygg i det han holder på med.

– Jeg håper folk kan bli mer åpne og forske mer på naturmedisin. Samtidig må jeg tåle å bli ledd av og bli kalt for en frik. Når man lærer seg selv å kjenne har man heldigvis en god dose selvironi.