Slik kjøper nordmenn narkotika på det mørke nettet

Forskere var flue på veggen.

Silk Road har oppstått og blitt stengt i flere omganger. Hver gang det stenges dukker nye, krypterte nettmarkeder opp. NTB Scanpix

Sosiolog

Hanne Bosnes

Rådgiver Ved Folkehelseinstituttet

Kriminol

Silje Anderdal Bakken

15. jan. 2016 10:09 Sist oppdatert 17. oktober 2017

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

Bosnes og Bakken har forfattet SIRUS-rapporten Narkotikamarkeder på det mørke nettet som ble offentliggjort i dag. Du kan lese hele rapporten her.

På det mørke nettet, en kryptert del av internett, eksisterer det nå mange narkotikamarkeder. Flere har vokst seg så store at de representerer etter hvert kjente varemerker. På det mørke nettet, en kryptert del av internett, eksisterer det nå mange narkotikamarkeder. Flere har vokst seg så store at de representerer etter hvert kjente varemerker.

Et av de mest kjente var Silk Road, som ble startet for første gang i februar 2011. Innen 2012 var det estimerte salget på Silk Road 15 millioner dollar, før det i 2013 eksploderte til 89 millioner.

På den tiden var det ikke mange markeder som konkurrerte om brukerne, og Silk Road ble det største og mest kjente.

Nettmarkedet ble stengt av FBI i 2013, men bare et par dager senere var en ny versjon oppe og gikk, da som Silk Road 2.0. Utseendet var nærmest identisk med det originale og interessen så ikke ut til å ha avtatt.

Silk Road 2.0 eksisterte i ett år før det ble stengt i oktober 2014. Nedstengelsen resulterte i enda flere, nye versjoner av det nå berømte varemerket.

Vi gjorde våre observasjoner på Silk Road 2.0 fra november 2013 til oktober 2014, det vil si hele perioden Silk Road 2.0 eksisterte. Dataene ble hentet inn med en etnografisk tilnærming, der det viktige var å være tilstede på markedet og fange opp kunnskap både gjennom opplevelse og observasjoner.

Ligner på Ebay

Flere forskere har beskrevet Silk Road som et nettmarked tilsvarende det kjente markedet Ebay, ettersom funksjonene lignet. Silk Road fungerte som en slags tredjepart som la til rette for direkte salg mellom brukere og produsenter. Flere av selgerne på Silk Road oppgav nettopp at de solgte produkter rett fra produsenten eller at de selv dyrket cannabis eller sopp.

Store salgsmengder antydet også at flere kjøpte stoffer for videresalg.

Nettmarkeder som Silk Road var derfor ikke kun en arena for brukere og produsenter, men tiltrakk seg større aktører med mål om å tjene penger.

Dette er en typisk side for salg av narkotika på Sillk Road 2.0.

I september 2014 var det mer enn 14.000 produktsider tilgjengelig på Silk Road 2.0. Av varene som ble solgt var 90 prosent ulovlige stoffer eller produkter relatert til narkotikabruk. Den største kategorien var reseptbelagte produkter med 25 prosent, etterfulgt av cannabis, ecstasy, stimulerende stoffer og psykedeliske stoffer, som fire store kategorier på omtrent 13 prosent hver.

Silk Road hadde strenge regler om hvilke varer som det ikke var tillatt å selge. Administratoren (den som styrer nettsiden) ga klar beskjed om at de ikke støttet vold og salg av produkter som var assosiert med å føre til skade. Produkter som våpen, eksplosiver, kniver, barnepornografi og lignende ble regnet som ulovlig.

Nye krav og muligheter

Narkotikamarkeder på nett har en annen struktur enn tradisjonelle, fysiske markeder, noe som har ført til nye muligheter for salg og kjøp av ulovlige stoffer. Samtidig har også selgerne på markedet fått nye krav for å lykkes.

Silje Anderdal Bakken

Hanne Bosnes

De anonyme omstendighetene fører til at narkotikaselgerne kan presentere seg selv på lignende måter som selgere av lovlige produkter. Det så ut til å være en hard kamp om å få flest kunder på Silk Road, og det florerte i salgstaktikker. Mange selgere beskrev varene sine i overkant positivt for å tiltrekke seg oppmerksomhet. Bilder av produktene var også viktig for å vise frem hva de solgte. Ellers ble visse kjennetegn ved stoffene og produksjonen fremhevet, som blant annet organisk marihuana, lokalproduserte stoffer og fairtrade-kokain. Dette kan minne om trender som også finnes i det legitime markedet.Selv om selgerne til tider kunne smøre litt ekstra på i produktbeskrivelsene, var det likevel slående hvor ærlige de så ut til å være. En grunn til dette kan være feedbacksystemet nettmarkedet hadde.

Systemet fungerte ved at kjøperne la igjen en kommentar og rangerte selgeren med stjerner fra 1-5 etter hver handel. Dette ble publisert på selgerens profil og produktside og var en viktig markør for nye kjøpere i deres avgjørelse om hvem de skulle handle med. Feedbacksystemet la derfor et slags krav om oppriktighet i selgernes opplysninger om produktene, da de ellers kunne risikere å få et negativt rykte. Etablering av en god merkevare med positive omtaler var viktig for businessen på Silk Road, og selgerne forsøkte alt de kunne for å unngå skadelige kommentarer.

Les også om rusbehandling i fengsel som ofte mislykkes:

Les også «Det handler om å ha litt oppsig, i alt nedsiget»

God service

For å lykkes som selger på Silk Road var det også viktig å tilfredsstille kundene ved å yte god service. Det var ikke nok med lovord og spennende produkter. Rask kommunikasjon, kvalitet på produktene og anonym innpakning av varene var grunnleggende krav for å lykkes. Tilgjengelighet var også viktig. Flere oppgav for eksempel faste arbeidstider og annonserte hvis de skulle på ferie, slik at kundene ikke skulle bli bekymret. Noen selgere opererte med faste ukestilbud eller spesialtilbud i ferier som Halloween og påske. Dersom varene ikke kom frem eller ikke oppfylte forventningene til kunden, tilbød flere selgere full tilbakebetaling eller en ny forsending av produkter.

Selgerens kunnskapsnivå så ut til å bli verdsatt på Silk Road. Flere av selgerprofilene bar preg av et profesjonelt språk, hvor noen også henviste til forskningsartikler om produktene deres. Produktene ble ofte fremstilt med detaljert informasjon om innhold, styrke og anbefalt dosering. Selgerprofilene som var lavest på bestselgerlisten inneholdt derimot lite informasjon om både selgerne og produktene. Det var ikke bare viktig å presentere produktene på en god og informativ måte, men det virket også positivt dersom selgerne fortalte om seg selv og gav sitt personlige preg på profilen. Ved å skrive om egne holdninger og standpunkt bygde selgerne en slags identitet, noe som så ut til å kunne vekke tillit hos potensielle kunder.

Søken etter kunnskap

Det er vanskelig å måle hvor stort dette markedet er i Norge. Under observasjonen var det alltid fem til syv norske selgere på Silk Road, som skrev at de hadde mye å gjøre. Det var også mange utenlandske selgere som oppgav at de solgte til norske kunder. Våre intervjuer med åtte norske kjøpere gir derimot et innblikk i hva som motiverte for kjøp av narkotika på Silk Road.

Basert på disse intervjuene identifiserte vi tre ulike hovedmotivasjoner for handel på nettmarkedet, altså tre ulike kjøpertyper.

Den første var forbrukere med en hovedmotivasjon om å få høyest kvalitet til lavest mulig pris. De beskrev netthandelen som en praktisk og enkel måte å skaffe seg narkotika av god kvalitet til en billig penge. Rusmiddelbruken var bare forbeholdt fest og spesielle anledninger, og den fremstod som noe de holdt skjult.

Den andre kjøpertypen var idealistene, som hovedsakelig handlet på Silk Road på grunn av det brede utvalget. Idealistene var på jakt etter spesielle og sjeldne stoffer, som ikke var lett tilgjengelig andre steder enn på internett. Flere av dem hadde som mål å teste mange ulike stoffer. Idealistenes rusmiddelbruk fremstod mer som en slags livsstil. Idealistene brukte ikke stoffer ofte, men interessen for de illegale rusmidlene opptok mye tid og de fortalte at de daglig leste om noe narkotikarelatert.

Den tredje kjøpertypen var selvmedisinererne, som hovedsakelig brukte Silk Road til kjøp av reseptbelagte legemidler. Den enkle tilgangen på nettmarkedet gjorde at de slapp å oppsøke lege for å skaffe seg medisiner.

Felles interesse

Intervjuene med de åtte norske Silk Road-brukerne viste at det var interessen for det mørke nettet som førte brukerne til nettmarkedet. Alle hadde en felles interesse i det krypterte nettet og i datateknologi.

For å handle på Silk Road var det helt nødvendig å planlegge rusmiddelbruken, ettersom man ikke fikk varene umiddelbart. De intervjuedes bruk av narkotiske stoffer fremstod som nøye planlagt, snarere enn impulsbasert. De trakk frem planleggingsaspektet som en viktig indikator på at de hadde kontroll. De understreket også viktigheten av faktabasert kunnskap.

De handlet ikke på Silk Road uten å gjøre grundig undersøkelse av både selgerne og deres produkter, og de brukte feedbacksystemet aktivt.

Et styrket fellesskap

I tillegg til å være et marked for kjøp og salg av narkotika, hadde Silk Road 2.0 et diskusjonsforum hvor brukerne delte erfaringer og narkotikarelatert kunnskap. I september 2014, noen få uker før nettsiden ble stengt, var det 59.969 aktive medlemmer på forumet. Totalt hadde de publisert 783.827 meldinger under 41.195 ulike temaer. Dette var kun i løpet av det ene året Silk Road 2.0 var aktivt.

I tillegg til de aktive medlemmene var flere til stede kun for å lese hva som ble skrevet i diskusjonene. Dette ville mest sannsynlig økt antall brukere av nettstedet drastisk. Mange diskuterte saker relatert til markedssidene, som priser, produkter og selgere, mens andre delte egne rusopplevelser og arrangerte virtuelle fester.

Gjennom samtalene kom kjøpernes ønsker og meninger frem, og selgerne var ofte kun tilstede for å forsvare seg eller reklamere for egne produkter. Rykter om selgere spredte seg raskt på forumet. Utvalget av selgere og varer var enormt og konkurransen stor.

Selgerne ble derfor nærmest tvunget til å bøye seg for kjøpernes krav og meninger, samt å ordne opp ved problemer. Kjøpernes posisjon kan derfor sies å være styrket på nettmarkeder som Silk Road, hvor informasjon og deres tilbakemeldinger er tilgjengelige for alle deltakerne.

Ulike konsekvenser av nettmarkeder for narkotika

På den ene siden kan slike diskusjonsforum og feedbacksystemer føre til at nettmarkeder har en skadereduserende funksjon. Brukerne får informasjon om styrke og dosering, og de kan lese om andres erfaringer og eventuelle advarsler. Systemet med tilbakebetaling eller ny forsending, i samhold med feedback som klagemulighet, førte også til at kjøperne nærmest hadde rettigheter som kunder i legale markeder.

Markedet medfører heller ikke fysisk vold eller avstraffelser.

Dette skiller seg langt fra tradisjonelle narkotikamarkeder. På den andre siden har nettmarkeder ført til økt tilgjengelighet av narkotika. Til og med i de mest avsidesliggende stedene i Norge har man tilgang til et bredt utvalg av narkotiske stoffer, forutsatt av at man har internettilkobling.

Flere brukere?

Det stilles spørsmål om økt tilgjengelighet kan føre til flere førstegangsbrukere, men det finnes ikke forskning som bekrefter dette enda. Ettersom det er nødvendig med en viss mengde datateknologisk kunnskap for å handle relativt trygt over internett, kan det se ut til at markedet appellerer til en mer teknologiinteressert del av narkotikabrukere.

Vil du lese mer spennende vitenskapsstoff skrevet av forskere? Følg Aftenposten Viten på FacebookogTwitter

Fakta Om forfatterne Silje Anderdal Bakken og Hanne Bosnes Silje Anderdal Bakken er utdannet kriminolog fra UiO. Hun jobber nå som rådgiver ved Avdeling for rusmiddelforskning, Folkehelseinstituttet.Hanne Bosnes er utdannet sosiolog ved Universitetet i Oslo. Hun skrev masteroppgave om åtte norske Silk Road-brukeres erfaringer med netthandel av illegale rusmidler. Vis mer