IOC har levert en liste på 7000 sider med krav Oslo må innfri, men Norges Idrettsforbund holder foreløpig lista hemmelig. Politikerne på sin side mener det blir umulig å lage et realistisk budsjett uten at de får se lista:

Liebe Rieber-Mohn ønsker også innsyn i den 7000 siders lista, selv om hun mener den er altfor lang. Foto: NRK

– Som et utgangspunkt bør en tilstrebe åpenhet, sier Bård Vegar Solhjell (SV). Foto: NRK

– Vi har ikke til hensikt å holde noe hemmelig, og har hatt en god dialog med IOC om å tilgjengeliggjøre hele den tekniske manualen som er på 7000 sider, sier Inge Andersen i NIF. Foto: NRK

– Vi har ikke fått innsyn i noen av de 7000 sidene. Masse av det burde jo være åpent. Alle skjønner jo at man må ha spesifikasjoner om lengden på en hoppbakke, hvor langt det skal hoppes, om bredden på en utforløype og så videre. Hvorfor kan vi ikke få vite om alle disse spesifikasjonene, og vite hva vi skal innfri, spør Hagen.

Ifølge Hagen har politikerne kun fått i svar fra IOC at kravene er hemmeligstemplet:

– Når noe er hemmelig, så blir jeg mistenksom. Er det her noen ytelser? Slik som popstjerner leverer en liste over hva de skal ha på bakrommet av champagne og snitter og øl og ditten og datten.

– Og hvis det er i kravspesifikasjonene at alle IOC-medlemmer skal ha hver sin Mercedes, at de skal bo så og så fint, at de skal ha så og så mye penger til mat og drikke. Jeg må innrømme at jeg er veldig mistenksom overfor IOC, legger Frp-eren til.

Kun to sider med krav i 1952

Heller ikke Libe Rieber-Mohn (Ap) har fått lov til å titte på IOCs kravliste, selv om hun viser til at politikerne har fått hovedtallene:

– Jeg synes det er viktig at vi har en åpenhet knyttet til OL-søknaden vår, hvor alle utgiftene våre selvfølgelig bør framkomme, sier hun.

– Har du sett den 7000 siders kravspesifikasjonslista fra IOC?

– Nei, den har jeg ikke sett, men som en generell betraktning vil jeg vel si at den kravspesifikasjonen virker urimelig stor. Forrige gang vi søkte om OL i 1952 var kravspesifikasjonen på kun to sider. Det er kanskje noe å bestrebe seg på, sier hun.

– Jeg syns jo at vi Oslo-politikere bør få innsyn i hvilke utgifter et OL i Oslo vil medføre, selvfølgelig.

Også Bård Vegar Solhjell (SV) sier 7000 sider betyr at det blir en lang liste for de folkevalgte å sette seg inn i:

– Jeg tror det vil være viktig å gi de folkevalgte i de ulike søkerbyene innsyn for at de skal forstå hva som er et reelt budsjett, og hva man tar på seg, og kanskje også hvilke fordeler man tildeler IOC-medlemmer under et OL.

– Som et utgangspunkt bør en tilstrebe åpenhet. Spesielt viktig vil det være at folkevalgte i byen som skal arrangere og vi her på Stortinget, som skal tildele en garanti, har muligheten til å vite hva vi faktisk tar på oss. utdyper Solhjell.

Tror IOC vil gi innsyn

Ifølge Norges Idrettsforbund (NIF) har politikerne allerede tilgang på store deler av kravlista fra IOC gjennom andre dokumenter:



– Nå vet jo både Oslo kommune, etaten for Oslo 2022, kulturdepartementet og idrettsforbundet hva som står i IOCs tekniske manual. Den ligger til grunn for vår statsgarantisøknad og for kvalitetssikringen som staten har gjort, sier Inge Andersen, generalsekretær i Norges Idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF).

– Men politikerne har ikke innsyn i alt?

– Vi har ikke til hensikt å holde noe hemmelig, og har hatt en god dialog med IOC om å tilgjengeliggjøre hele den tekniske manualen som er på 7000 sider.

– Jeg er helt sikker på at svaret fra IOC blir positivt, så hvis politikerne har lyst til å bruke våren og sommeren til å lese seg opp på den, så vær så god, legger Andersen til.



