– Demokratiet må tåle dette. Våre åpne, frie og demokratiske samfunn er sårbare, men må tåle det, sier Hoffmann til NRK.

Spørsmålene er nå mange om hvem som står bak terroren i Paris, hva sikkerhetstjenestene visste og om angrepene kunne vært avverget.

Hos PST i Nydalen jobbes det hardt med å håndtere den spesielle situasjonen. Et stort antall ansatte er på jobb, og det er langt fra noen vanlig helg.

Sjefen for analyse i PST advarer likevel mot å tro blindt på overvåking.

Jon Fitje Hoffmann mener slike angrep vil skje igjen, og kan skje i Norge.

– Vi kan ikke overvåke oss til trygghet. Det vil alltid vært risiko for at slike voldsaksjoner kan skje. Så vi må ikke ha noen illusjon om at vi kan sikre oss helt og i tillegg være borgere i et fritt samfunn, sier Hoffmann.

Les også: PST vil samle stordata

Terrorforsker: Franske politikere vil nok ønske å gjøre noe

Thomas Hegghammer, som leder FFIs prosjekt om internasjonal terrorisme, mener at det er et godt tegn at PST snakker slik som de nå gjør. Foto: Svein Olsson / NRK

Terrorforsker Thomas Hegghammer forteller at det i Frankrike nok ikke vil være slik at de bare ser på dette som noe de må leve med.

– Franske politikere og det franske folk vil nok si at her må noe gjøres fordi dette er uakseptabelt, men hvis man overordnet ser på det for Europa som helhet er det nok slik at vi må regne med slike angrep, sier Hegghammer og utdyper samtidig at fredagens angrep er av den sjeldne sorten med et svært stort omfang.

Over 100 mennesker er døde etter flere koordinerte angrep i Paris. Her sees redningsmannskaper mens de bærer ut skadde fra et av åstedene fredag kveld. Foto: CHRISTIAN HARTMANN / Reuters

Terrorforskeren understreker også at det er viktig å ikke automatisk overføre det som skjer i Frankrike til Norge. Han mener at Frankrike og Storbritannia står i en særstilling når det gjelder trussel fra jihadister.

Hegghammer berømmer på et vis at PST kan si noe slikt som Jon Fitje Hoffmann nå gjør.

– Jeg tenker det er et sunnhetstegn at vi har en sikkerhetstjeneste med et slikt perspektiv. Alternativet er ikke nødvendigvis så hyggelig å tenke på, sier Hegghammer og forteller at det finnes eksempler på andre land der iveren etter å løse alt med overvåking har ført til for store inngrep i personvern og frihet for landets borgere.

Hadia Tajik: Kampen mot terror må skje med demokratiske virkemidler

Leder av justiskomiteen Hadia Tajik (Ap) vil ikke være helt med på å snakke om at samfunnet må tåle terrorangrep.

Hadia Tajik mener at terroristene ikke må få styre slik at demokratiske verdier forsvinner. Foto: Pedersen, Terje / NTB scanpix

– Det er ikke et ord jeg ønsker å bruke. Voldelig militant islamisme er skapt av mennesker, og det kan bekjempes av mennesker. Vi må forebygge og bekjempe dette med demokratiske midler, sier Tajik.

Tajik understreker at samfunnet ikke må la seg styre av terroristene som både vil ødelegge med vold, og ved å få land til å ødelegge seg selv i frykt.

– Kampen mot terror er vel så mye en kamp om verdier. Våre verdier er da sterkere og bedre enn terroristenes verdier. Rettsstaten er bedre enn voldshelvetet, demokratiet er bedre enn mannsdominans og undertrykkelse og ytringsfriheten er bedre enn frykt og knebling, sier Arbeiderparti-politikeren.

Hun vedgår likevel at også Norge nok hele tiden kan se på beredskap og forebygging.

– Vi trenger en sterk sikkerhetstjeneste, vi trenger et nærværende politi og vi trenger et godt internasjonalt samarbeid for å avverge denne typen hendelser. Også må vi bli bedre til å forebygge rekrutteringen til ekstreme grupperinger, sier Tajik.

Se oversikten: Slik skjedde terroren – åstedene og tidslinjen