Googlen omistama DeepMind-tutkimusyhtiö on esitellyt uuden tekoälyn, joka oppi go-lautapelin mestariksi pelaamalla itseään vastaan.

DeepMindin mukaan AlphaGo Zeroksi nimetty ohjelma voitti tekoälyn edellisen version AlphaGon otteluin 100–0 vain kolme päivää sen jälkeen, kun sille oli kerrottu go-pelin säännöt.

AlphaGo Zerolle ei annettu sääntöjen lisäksi mitään muuta tietoa pelistä. Aluksi tekoäly asetteli pelinappuloita laudalle sattumanvaraisesti ja pärjäsi surkeasti, mutta se oppi erittäin nopeasti ja käytti jo pian monimutkaisia, suurmestaritasoisia strategioita.

– Lähestymistapa on aiempia tehokkaampi, koska se ei käytä ihmisten tietoa tai asiantuntemusta millään tavalla. Olemme poistaneet ihmisen tietämyksen rajat ja se pystyy luomaan tietoa itse, johtava tutkija David Silver kertoi The Guardianin mukaan (siirryt toiseen palveluun).

Aiempi tekoäly oppi ihmisten peleistä

Jo DeepMindin aiempi tekoälyluomus AlphaGo voitti eteläkorealaisen go-suurmestarin Lee Sedolin vuonna 2015. AlphaGota tutkijat opettivat syöttämällä tietoa tuhansista go-mestarien pelaamista otteluista, mutta sillä kesti kuukausia päästä taitotasolle, jolla se voi otella ammattilaispelaajaa vastaan.

Go-lautapelin säännöt ovat yksinkertaisemmat kuin shakissa, mutta pelaajilla on useimmissa tilanteissa jopa 200 mahdollista siirtoa.

Go Go on tuhansia vuosia vanha aasialainen lautapeli, jossa 19 x 19 ristikon risteyskohtiin asetetaan valkoisia ja mustia pelinappuloita eli kiviä. Tavoitteena on vallata mahdollisimman paljon alueita pelilaudalta rajaamalla alueita pelaajan omilla kivillä. Pisteitä saa myös vastustajan kivien vangitsemisesta. Kivi on vangittu, kun sillä ei ole miltään puolelta yhteyttä vapaaseen tilaan pelilaudalla. Peli loppuu, kun kumpikaan pelaajista ei enää halua jatkaa peliä. Voittaja on pelaaja, joka on onnistunut valtaamaan enemmän alueita ja vangitsemaan vastustajan kiviä.

DeepMindin toimitusjohtaja Demis Hassabis sanoi BBC:n mukaan (siirryt toiseen palveluun), että go-tekoälyn kehitys voi hyödyttää myös muiden alojen tieteellistä tutkimusta. Hänen mukaansa esimerkiksi lääkkeiden ja uusien materiaalien kehitys ovat kiinnostavia alueita.

Brittiläisen Sheffieldin yliopiston neurotieteen professori Eleni Vasilaki kertoi The Guardianille pitävänsä tutkijoiden saavutusta vaikuttavana. Mutta hän huomautti, että vaikka tietokoneet voittavat ihmiset monimutkaisissa laskelmissa, ne ovat kaukana ihmisten taidoista monissa muissa tehtävissä.

– Tekoäly epäonnistuu tehtävissä, jotka ovat ihmisille yllättävän helppoja. Katso vaikka, miten arkiset toimet kuten käveleminen, juokseminen ja pallon potkaiseminen sujuvat ihmistä muistuttavalta robotilta, Vasilaki sanoi The Guardianin mukaan.

AlphaGo Zero -tekoälyä kuvaillaan tarkemmin tiedelehti Naturessa (siirryt toiseen palveluun) julkaistussa artikkelissa ja DeepMindin verkkosivuilla (siirryt toiseen palveluun).

Lisää aiheesta:

Tekoälyn valvontaan kaivataan yhteisiä pelisääntöjä – teknologiajättien omavalvonta ei riitä

Lautapelissä supertähden voittaneen tekoälyn kehittäjä: Ensin kone oppi ihmiseltä, nyt ihminen koneelta

Tekoäly päihitti jälleen ihmisen – go-suurmestari hävisi kolme peliä peräkkäin