Når politibetjente har løsnet skud eller brugt en anden form for magtanvendelse, bliver de afhørt af Politiets Uafhængige Politiklagemyndighed (DUP). Men her møder klagemyndigheden konsekvent det problem, at betjentene nægter at gennemlæse eller underskrive deres forklaringer. Og det sker på politiets advokat Torben Kochs opfordring.

»Jeg siger selvfølgelig til dem, at de aldrig skal gennemlæse og underskrive en forklaring. Det siger jeg altid. Det er konsekvent, det er mit råd. Fordi enhver forklaring, man måtte afgive, kan komme ind og blive bilag ét på statsadvokatens anklageskrift. Og når man så har skrevet under på en forklaring, så selvkautionerer man nærmest indholdet af den,« fortæller Torben Koch til Information under dagens interview.

Politibetjente opfordrer altid personer, de afhører, til at gennemlæse og underskrive deres forklaring. På den måde binder forklaringen, og det bliver vanskeligere for et vidne at løbe fra sin forklaring, når retten konfronterer vedkommende med den. Men betjente, der selv skal afhøres, sørger typisk for ikke at underskrive deres forklaringer, når de er blevet afhørt. Det bekræfter DUP over for Information.

Torben Koch forklarer, at det er officiel politik, at politiet altid skal lade sig afhøre. Men som advokaten siger, er en afhøring, der ikke er underskrevet, ikke »to potter pis værd«.

»Først så sidder sigtede og afgiver en forklaring, og så kommer sigtede i retten og tænker: ’Hold kæft mand, nu bliver min røv virkelig ristet, jeg må hellere løbe fra det, jeg har sagt’. Det kan man ikke, hvis den er underskrevet, så der er det simpelthen alfa og omega, at man hverken gennemlæser eller underskriver sin forklaring,« siger Torben Koch.

Og det er et problem for DUP, som efterforsker sager mod politiet. Ingen har pligt til at afgive en forklaring til hverken DUP eller politiet. »Men der er ikke nogen tvivl om, at en forklaring, der er gennemlæst og gerne også underskrevet, hvor man sikrer sig, at det, der står, er rigtigt, er det bedste udgangspunkt for at vurdere sagen på skrivebordet eller i retten,« siger Kirsten Dyrmann, direktør i Den Uafhængige Politiklagemyndighed.

Etisk dillemma

Det er velkendt, at forsvarsadvokater opfordrer deres klienter til ikke at underskrive afhøringsrapporter. I politiets tilfælde virker det dog en anelse dobbeltmoralsk, mener professor i strafferet Jørn Vestergaard fra Københavns Universitet.

Den praksis, som Torben Koch følger, strider nok ikke ligefrem mod god advokatskik, vurderer Jørn Vestergaard.

»Men politifolk vil altid selv gøre, hvad de kan for at få den afhørte til at underskrive politirapporten. Så det er lidt bagvendt eller ligefrem dobbeltmoralsk, at politiets egen faste advokat opfordrer sine klienter i politiet til ikke at gøre det, de selv opfordrer til.«

– Bør civile så også undlade at underskrive afhøringsrapporter?

»Hvis rapporten indeholder noget belastende, skal man i hvert fald tænke sig godt om, før man skriver under, for en underskrevet rapport har en temmelig stærk bevisværdi i retten. Så hvis man fortryder, hænger man på den, medmindre man kan komme med en meget overbevisende forklaring om, at man var under pres eller lignende,« skriver Jørn Vestergaard til Information på et opfølgende spørgsmål.

Professor i straffeproces ved Københavns Universitet Eva Smith mener, at der er et etisk dilemma forbundet med Torben Kochs rådgivning.

»Det er lidt specielt, at de opfordrer alle andre vidner til at underskrive politirapporter, men ikke vil gøre det selv,« siger hun:

»Det kan godt virke lidt stødende, at politiet opfordrer andre til at gøre det, men når de selv kommer i situationen, så vil de ikke selv gøre det. Men nu er det jo advokaten, der opfordrer til det, og advokater er sat i verden for at passe så godt på deres klienter som overhovedet muligt.«

Forsvarer Torben Kochs rådgivning til betjentene er fuldt ud etisk forsvarlig, mener formanden for Advokatsamfundets strafferetsudvalg, Sysette Vinding Kruse. Betjentene skal nemlig have samme rettigheder som civile borgere, når de afhøres.

»Her opfører han sig fuldstændig korrekt som forsvarer for politifolk. Det er vel snarere et problem for politifolkene, hvis ikke de vil skrive under på rapporter underskrevet af deres kolleger,« siger hun og kalder det pudsigt, hvis politifolk ikke vil underskrive.

Forsvarsadvokat Peter Trudsø, der har undervist på politiskolen og i strafferet på Københavns Universitet, forklarer, at han også kan finde på at rådgive sine klienter til ikke at skrive under på politiets afhøringsrapporter. »Men der oplever jeg så ofte, at politifolk kigger lidt skævt og bebrejdende til mig og min klient, og det ser jo lidt uheldigt ud, hvis de så ikke selv vil underskrive afhøringsrapporter,« siger Peter Trudsø.

Formanden for Folketingets Retsudvalg, Peter Skaarup (DF), understreger, at han har stor respekt for de betjente, der påtager sig opgaver, som civile helst vil undgå. Derfor kan han godt forstå Torben Kochs tilgang til politirapporterne, men problemstillingen er kompleks.

»Jeg kan bare også godt se, at det kan virke lidt mærkeligt, fordi man jo traditionelt opfordrer civile til at underskrive politirapporter,« siger Peter Skaarup.

Torben Koch mener selv, at det vil være udtryk for dårligt advokatarbejde, hvis han ikke opfordrede sine klienter til at holde sig fra underskrifterne.

For ham er der nemlig ikke meget at rafle om. Hans klienter skal have det bedste forsvar, og derfor rådgiver han dem således, at deres sag står stærkest muligt i retten.

»Jeg er nødsaget til at tænke på, at hver gang jeg har en sag, kan den i worst case scenario ende med, at en politimand mister sit arbejde. Og jeg har én funktion: jeg skal have hver enkelt af dem så godt gennem systemet som muligt. Jeg skal ubetinget varetage min klients interesser, med alle legale tilgængelige midler,« siger han.