Är någon missnöjd med ett bygg- eller miljölov är det relativt enkelt och billigt att besvära sig. Ett fördröjt miljötillstånd kan ändå leda till stora förluster. För Oscar Wiik höll besväret på att fälla företaget trots att han hade lagen på sin sida.

I en trädgård i ett somrigt Sibbo klipper Kari Vesterinen sin gräsmatta. På andra sidan vägen klipper Oscar Wiik gräsmattan utanför sin fabrikshall. De hälsar inte på varann.

- När vi köpte tomten var det ett lager i hallen och från kommunen lät man förstå att så skulle det förbli alternativt skulle kommunen köpa tomten och bygga en bollhall där, säger Vesterinen.

Kari Vesterinen Kari Vesterinen Bild: Yle

Lagret flyttade ut och ett företag som tillverkar pellets av halm som används som strö i hästboxar flyttade in.

- Först ansökte vi om bygglov och sedan om miljölov. Grannarna besvärade sig mot båda loven och det tog nästan två år före vi fick vårt miljölov och kunde börja, säger Oscar Wiik som är fabrikschef på pelletföretaget.

- Därifrån kommer störande ljud och så är där mycket tung trafik, det är de största problemen, säger Kari som har fört besvären mot företaget till rätten.

Processen fällde nästan företaget

Efter en behandlingstid på nästan två år förkastades besvären mot miljölovet med vissa undantag och företaget kunde starta upp produktionen. Medan de väntade stod linjerna stilla och företaget importerade och sålde pellets från utlandet. De måste ändå köpa in halm varje höst ifall de skulle ha få tillstånd att börja.

-Det har kostat oss flera hundra tusen euro i utebliven inkomst. Det var nära att vi inte hade klarat det, men på något sätt lyckades vi ändå hålla oss flytande, säger Oscar Wiik.

Grannar klagar ofta på företag

Grannar som klagar på företags bygg- och miljölov är rätt vanliga i Svenskfinland visar den granskning Svenska Yle har gjort. En process kan ta flera år, oberoende om företaget har rätt att få miljölov eller inte.

På Åbo förvaltningsdomstol hör det till vardagen att man beslutar i fall som det i Sibbo. I de flesta fall konstaterar man ändå att kommunen har fattat rätt beslut.

Även om många fall slutar med att den som besvärat sig förlorar tycker förvaltningsrättsdomare ändå att besvärsrätten är viktig.



Förvaltningsrättsdomare Kirsi Särkilä. Förvaltningsrättsdomare Kirsi Särkilä vi Åbo förvaltningsdomstol

- I det samhälle som vi har måste man få besvära sig över myndigheters beslut, säger Kirsi Särkilä på förvaltningsdomare på Åbo förvaltningsrätt. Om vi börjar begränsa besvärsrätten, hur ska man då bestämma vem som får besvära sig så att det blir rätt? frågar hon sig.

Det här är ändå något som den nya regeringen vill göra. I regeringsprogrammet finns en punkt om att göra det svårare och dyrare att besvära sig. Kari Vesternínen tycker att det är en dålig ide.

-Man måste få besvära sig mot sådant som är fel. Kommunens tjänstemän tar inte invånarna i beaktande och då måste man kunna göra något åt det, säger Vesterinen.

Läs mera: Grannfejder i Svenskfinland - allt från stora pälsfarmer till små förråd Svenska Yle har kartlagt klagomål och besvär som behandlats av bygg- och miljönämnderna i de tvåspråkiga kommunerna under 2014. Över 250 besvär har kommit så långt som till nämnden och nästan hälften av dem handlar om rättsprocesser.

Tänker inte ge upp

Trots att pelletföretaget fick sitt miljölov är det inte sagt att Oscar Wiik nu kan göra pellets i lugn och ro. Företaget väntar ännu på ett bygglov för en ny hall.

-Jag följer med situationen mycket noga och om därifrån hörs störande oljud under fel tid på dygnet kommer jag nog att reagera. Också i fortsättningen tänker jag ta kontakt med kommunen. Jag tänker inte ge upp, jag tycker att det finns bättre ställen här i Sibbo för ett sådant företag, säger Vesterinen.

Även om besvärsrätten är viktig ur demokratisk synpunkt kan man diskutera om processerna löser några konflikter. Det tror inte Kirsi Särkilä.

-Nej det gör de verkligen inte, det blir bara värre. Alltid är ju den ena parten missnöjd med våra beslut och så fortsätter grälen, säger hon.