På lørdag 9. juli skjer det store ting med nettvalutaen bitcoin. De som produserer bitcoins får da halvert belønningen for jobben, i det som omtales som "the halvening" - halveringen. Dermed blir det også halvparten så mange nye bitcoins på markedet.

Det kan resultere i et mareritt eller et eventyr for det som per i dag er den største digitale valutaen i verden.

Halverer produksjonsbelønningen

Betalingen for å finne frem til nye bitcoins er nå 25 bitcoin hvert tiende minutt. En bitcoin har i dag en verdi på rundt 640 dollar. Etter "halveringen" vil det vil bli enda vanskeligere å finne nye bitcoins, og betalingen halveres til 12,5 bitcoin.

- Dette er virkelig en av de største testene på globalt samarbeid, sier Wu Jihan, som driver AntPool, verdens nest største bitcoin-produksjonsselskap til Bloomberg.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Siden bitcoin så dagens lys i 2009 har den digitale pengeenheten hatt en eventyrlig vekst.

I 2011 lå én bitcoin på to dollar. Bare to år senere hadde den svingt opp til en verdi tilsvarende 1250 dollar.

Digitale penger Nettvaluta er uregulerte, digitale penger, som er utstedt og kontrollert av utviklere. Digital valuta lar brukeren sende penger hvor som helst i verden, når som helst. Brukes til donasjoner, kjøp av illegale varer og ordinær netthandel. Flere banker ser på mulighetene for å skape mer regulerte former for nettvaluta. Sjefsøkonom i den britiske sentralbanken Andrew Haldane, har foreslått å lage en egen statlig digital valuta. (Kilder: Den europeiske sentralbanken, Bank of England) For å unngå problemer knyttet til inflasjon er pengepolitikken rundt bitcoin bygget opp slik at mengden med bitcoins på markedet skal stoppe på 21 millioner.

Siden 2009 er tre fjerdedeler, over 15 millioner, av den totale mengden allerede produsert, men halveringssystemet skal sikre at man ikke når maksvolumet før om hundre år.

- Bitcoins pengepolitikk er modellert etter gull, for å sikre en begrenset og forutsigbar mengde. Slik man på 1800-tallet kunne finne gull i elvene, har det flommet over av bitcoins de siste årene. Men fremover blir det mindre og mindre, akkurat som med gull, sier Stein Håvard Ludvigsen, som organiserer Oslo Bitcoin Meetup.

- Kan styrkes eller forsvinne

Ludvigsen er spent på hva som vil skje i kjølvannet av halveringen på lørdag.

Den første bitcoin-halveringen skjedde den 28. november 2012. På dagen gikk prisen opp 1,7 prosent, men de påfølgende månedene fortsatte prisen å stige.

Bitcoin Utviklet av en person med pseudonymet Satoshi Nakamoto i 2009. Transaksjon er offentlig, men partene forblir anonyme. Har ingen sentral utsteder eller kontroll. Har svingt kraftig i kurs de siste årene. Kritikken mot Bitcoin har vært omfattende og valutaen har ofte blitt omtalt som fiktiv og oppblåst. Bitcoin har i dag en markedsverdi på rundt 90 milliarder kroner. Prisen på bitcoin steg fra 13 dollar til svimlende 260 dollar på bare fire måneder.

- Mye kan skje. Prisen kan gå opp fordi antallet nye bitcoins på markedet halveres, tilbudet krymper mens etterspørselen opprettholdes, sier Ludvigsen.

Han ser også for seg et skrekkscenario.

Bitcoins produseres ved at brukerne kan utføre såkalt "mining". Det kan oppstå store nettverksproblemer i denne produksjonen etter halveringen i produksjon av nye bitcoin på lørdag.

- Hvis vi ikke får løst disse kapasitetsproblemene, kan vi få en katastrofe for bitcoin. Da kan en annen digital valuta ta over posisjonen, sier Ludvigsen.

Kandidatene til å ta over er litecoin, dash og etherium. Nettvaluta er bygget på blockchain-teknologi. Slik kan en blockchain fungere. Mer...

- Men det er selvfølgelig mulig at det ikke skjer noe i det hele tatt.

- Det kommer ikke til å skje noe

Lasse Meholm, prosjektleder for teknologistrategi i Nordea, tror siste skisserte scenario er det mest sannsynlige.

- Siden dette er noe som skjer hvert fjerde år og alle vet om det, tror jeg ikke det kommer til å skje noe, sier han.

Han forklarer den eventyrlige veksten i bitcoin kort tid etter første halvering i 2012, med finanskrisen.

- Mange rømte fra kypriotiske pund og til bitcoin, for eksempel.

Ser høyere kostnader

Meholm tror at hvis noe i det hele tatt skjer, er det at transaksjonskostnadene blir dyrere.

- Produsentene får halvert produksjonen, og dermed også sin betaling. Så hvordan skal de tjene penger? Jeg tror at de vil sette opp transaksjonskostnadene, sier Meholm, og legger til:

- Men det vil jo fortsatt nesten være gratis.

Nordea er ikke involvert i bitcoin, men Meholms team jobber med teknologien som bitcoin er bygget på, blokkjedeteknologi.

Les mer om blokkjede her: Teknologien som kan endre banksektoren

Les mer på DN.no:

Har steget 14,2 prosent på et halvt år: Kraftig prisstigning for disse boligene i juni

Get Inspired-gründer Silje Landevåg (31) nyter godt av at nordmenn handler stadig mer fra sportsbutikker på nett: I år vil hun omsette for 115 millioner

John Fredriksens Seadrill vurder å flytte hovedkvarteret fra London etter brexit: - Byen er dyr og vi har alternativer

Her er mastergradene som gir jobb. Og det er en overraskende gruppe som er på lønnstoppen: De sikre mastergradene (DN+)

Hør siste episode av DNs podkast «Finansredaksjonen»:

Offshore-lønninger og Statoil-kritikk. Konkurransedirektørens bank-bekymring. Og om sannsynligheten for et nytt rentekutt.

DN Ekspress er et nyhetsbrev fra Dagens Næringsliv. Tips en venn om å få DN Ekspress rett i innboksen din til morgenkaffen eller bussturen, alle kan registrere seg her.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.