Beløpet går inn i rekken av fordyrende tilvalg, endringer og stadig nye delprosjekter som har kommet til i Stortingets skandaliserte byggeprosjekt.

Det var i et møte torsdag 30. april 2015 at stortingspresident og Høyre-topp Thommessen sammen med resten av det daværende presidentskapet godkjente byggingen av en snuplass, på fagspråket kalt vendehammer, inne i den nye biltunnelen de hadde vedtatt året før.

27. april, tre dager før møtet, hadde Stortingets administrasjon orientert politikerne i presidentskapet om at det i byggeprosjektet fantes en opsjon på en snuplass for plassering av en avansert kjøretøyskanner. Denne skulle kontrollere vare- og lastebiler på vei ned i Stortingets underjordiske bygningsmasse, og ble etter det NRK får opplyst vurdert som et viktig sikkerhetstiltak.

13,3 MILLIONER: Vendehammeren slik den er illustrert i Riksrevisjonens kritiske rapport om Stortingets byggeprosjekt.

Snuplassen, eller vendehammeren, skulle ha form som bokstaven T, slik at kjøretøy kunne kjøre inn i den for å bli skannet for deretter å rygge ut for å snu, for så å kunne kjøre ut samme vei.

Den T-formede plassen behøvde naturlig nok ekstra areal og ble kostnadsberegnet til 13,3 millioner kroner. Etter kun tre dager og uten videre utredning av behov bestemte presidentskapet seg for å benytte seg av opsjonen og bruke 13,3 millioner på snuplassen.

Tre år senere er snuplassen ferdigbygget.

Samtidig har Stortinget funnet ut at de verken har bruk for eller råd til kjøretøyskanneren plassen ble bygget for.

Til Riksrevisjonen har Stortingets administrasjon tidligere opplyst at kostnader til en slik skanner anslås til 25-30 millioner kroner, og at det vil kreves spesialkompetanse for å operere den.

– På nåværende tidspunkt finnes det mer kostnadseffektive og hensiktsmessige løsninger for kontroll av kjøretøy. Arealet i vendehammeren vil bli benyttet til parkering av kjøretøyene for kontroll, skriver avdelingssjef Terje Olsen i Stortingets eiendoms- og sikkerhetsavdeling i en e-post til NRK.

Fikk muligheter til å spare inn

Da presidentskapet bestemte seg for å bruke ytterligere 13,3 millioner kroner på en snuplass med plass til kjøretøyskanner, hadde budsjettet for tunnelen alene allerede sprukket med 120 millioner kroner.

Det fremgår av Riksrevisjonens rapport om de tidlige fasene av Stortingets byggeprosjekt fra juni i fjor:

«Som følge av mottatte tilbud for entreprisen informerte administrasjonen presidentskapet 27. april 2015 om at de økonomiske rammene måtte økes med ca. 120 millioner kroner, dersom prosjektet skulle gjennomføres. Administrasjonen orienterte presidentskapet også om at økningen kunne reduseres med ca. 20 millioner kroner ved at vendehammer ikke ble etablert og at bredden på tunnelen langs stortingskvartalet ble redusert. Dersom det ikke ble etablert vendehammer opplyser administrasjonen at det ikke vil være plass til en kjøretøyskanner for å kontrollere kjøretøyene som skal inn i anlegget. Reduksjon av bredden på kulvert vil medføre en lengre enveiskjørt strekning og at det ikke er plass til å parkere servicebiler. Disse mulige kostnadsreduserende tiltakene ble ikke vedtatt av presidentskapet».

To veier inn - ingen skanner

Nå står man i stedet igjen med en snuplass til 13,3 millioner kroner bygget for å få plass til en kjøretøyskanner som ikke kommer. Siden skanneren ble vurdert som et viktig sikkerhetstiltak da snuplassen ble vedtatt bygget, har NRK spurt Stortinget om det kommer andre sikkerhetstiltak i stedet.

– Hvilke sikkerhetstiltak Stortinget har eller vil ha i fremtiden er gradert informasjon, som vi ikke kan offentliggjøre, skriver Stortingets kommunikasjonsavdeling i en e-post.

Den nye tunnelen skal gå fra Rådhusgata til det nye post- og varemottaket under Wessels plass, og videre kobles sammen med dagens underjordiske garasjeanlegg under selve Stortingsbygningen. Et betydelig argument for å bygge en ny innkjøringstunnel har vært at Stortingets underjordiske anlegg av sikkerhetsårsaker bør ha to mulige bilveier inn og ut.

Heller ikke det eksisterende garasjeanlegget har forøvrig noen skanner i sin betydelig kortere innkjøringstunnel.

Frp-topp: – Helt vanvittig

PROVOSERT 1: Sivert Bjørnstad fra Frp. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NPK

– Dette er beklageligvis nok et eksempel på en helt vanvittig pengebruk gjennom mange, mange år i dette prosjektet. Skattebetalerne burde forvente bedre kostnadskontroll i denne type byggeprosjekt, men her har dessverre Stortinget sviktet. Man burde ha trukket i nødbremsen for lenge siden, sier Sivert Bjørnstad til NRK.

Bjørnstad er Frps nummer to i finanskomiteen på Stortinget, og ble denne uken den første borgerlige politikeren på Stortinget til å be Olemic Thommessen vurdere sin egen stilling.

Bjørnstad og Frp stemte sammen med Høyre, Venstre og KrFs stortingsgrupper for gjenvalg av Thommessen som stortingspresident sist høst.

– Dessverre virker styringen med dette prosjektet å ha vært fullstendig ute av kontroll over lang, lang tid. Man har fått presentert tilsynelatende gode løsninger, så har man «hoppet på» uten å tenke på konsekvenser eller om man i det hele tatt har bruk for tiltakene, sier han.

Arnstad: – Viser at Stortinget selv har økt kostnadene

Helt på motsatt flanke er SVs finanspolitiske talsperson Kari Elisabeth Kaski hjertens enig:

– Dette er et av flere eksempler på at dette skandaleprosjektet har vært gjennomført med mangelfulle utredninger både når det kommer til reelt behov og kostnader. Det har ført til at presidentskapet har tatt svært kostbare valg. Det er også en viktig grunn til at SV sto bak svært alvorlig kritikk av presidentskapet i fjor vår og uttrykte at vi ikke hadde tillitt til Olemic Thommesen. Dette er et prosjekt som har vært ute av kontroll, og det ser dessverre ut til at det fortsatt er sånn, sier Kaski.

Senterpartiets parlamentariske leder Marit Arnstad mener saken bekrefter at Stortinget aldri burde hatt byggherre-ansvaret:

PROVOSERT 2: Senterpartiets parlamentariske leder Marit Arnstad. Foto: Siv Sandvik / NRK

– Dette er et av flere eksempler på at Stortinget som byggherre selv har bidratt å øke kostnadene i byggeprosjektet. Sikkerhetshensyn har fått forrang, løsningene er dårlig planlagt og lite gjennomtenkt. Det er svært uheldig og bekrefter nok en gang at Stortinget selv aldri skulle ha vært byggherre, sier Arnstad til NRK.

Thommessen mener han har kuttet og forenklet

Stortingspresident Olemic Thommesen tar ikke selvkritikk for å ha brukt 13,3 millioner på å lage plass til en skanner man så har besluttet å ikke kjøpe.

– Å bruke 13,3 millioner kroner på å lage plass til en skanner man så finner ut at man ikke skal ha. Hvor lurt var det?

– Vendehammeren skal benyttes for at kjøretøy skal kunne bli kontrollert uten at vi stenger trafikken inn og ut av tunnelen. Dette er et behov vi har uansett hvilken måte vi kontrollerer kjøretøyene på. Det gjorde det mulig å droppe den planlagte skanneren, så dette er et viktig innsparingstiltak.

HARDT PRESSET: Stortingspresident Olemic Thommesen fra Høyre. Foto: NRK

– Er du enig i at det tegner seg et bilde av at du og resten av presidentskapet har sagt ja til nesten alt underveis i byggeprosjektet?

– Presidentskapet har vurdert flere kutt-tiltak, men i mange tilfeller vil dette ramme funksjonaliteten og gå på akkord med sikkerhet, og de har av den grunn ikke blitt vedtatt. Presidentskapet har også etterspurt innsparingstiltak, og i august 2017 ble det vedtatt innsparinger på 75 millioner kroner. I gjennomføringen av kuttene, viser prognosen at vi vil realisere innsparinger på 65 millioner kroner. Dette dreier seg blant annet om at vi kutter en port, samt at vi får enklere inventar i bygningen og at man forenkler noen bygningsmessige løsninger.

– Hva forteller denne historien om ditt og resten av presidentskapets omgang med og forhold til folks skattepenger?

– Det foregående presidentskapet var opptatt av å finne kostnadsreduserende tiltak, slik det fremkommer av svaret over.

Det var presidentskapet for stortingsperioden 2013-2017 som fattet vedtakene som blir omtalt i denne artikkelen. Av de fem medlemme der er det bare president Olemic Thommessen som fremdeles sitter i presidentskapet. Tre av visepresidentene tok eller fikk ikke gjenvalg til Stortinget, mens Ap har byttet ut Svein Roald Hansen og Høyre har gitt bort sin andre plass i presidentskapet til Venstre.

Sprekk etter sprekk

Samlet har oppussingen og nybyggingen rundt og under Wessels plass i Oslo eskalert fra å skulle koste 70 millioner i 2011 til dagens foreløpige prisanslag på 2,3 milliarder kroner.

Etter at Olemic Thommessen ble stortingspresident i 2013 og en 260 meter lang innkjøringstunnel til et nytt underjordisk post- og varemottak ble inkludert i byggeprosjektet i mai 2014 ble prislappen beregnet til 1,137 milliarder kroner.

To ganger det siste året har budsjettene sprukket kraftig. I 2016 måtte Olemic Thommesen og resten av presidentskapet be om 700 millioner kroner ekstra etter at totalrammen på 1,1 milliarder røk. Så sent som 20. desember 2017 gikk Thommessen på Stortingets talerstol og garanterte at den nye prisen på 1,8 milliarder lå fast.

I midten av februar i år sprakk også den kostnadsrammen, og byggeprosjektet har nå en foreløpig kostnadsramme på 2,3 milliarder kroner. Den siste overskridelsen på 500 millioner kroner har ikke Stortinget penger til, og finansminister Siv Jensen har gjort det klart at byggesprekken vil få konsekvenser for andre poster på statsbudsjettet, og dermed for vanlige folk.

– Det er et mareritt som ingen ende vil ta i forhold til de feilene vi ser dukker opp underveis, fordi det var et mangelfullt grunnlag med vår bestilling. Ved hver korsvei vi passerer, dukker det opp nye problemer og feilmeldinger, og vi har nå over 3.000 endringsmeldinger. Det er ekstremt høyt. Det har vært et veldig krevende prosjekt å håndtere, sa stortingspresident Olemic Thommessen på en pressekonferanse denne uken.

Ny skjebnedag tirsdag

Thommessen skal tirsdag redegjøre for Stortinget om den foreløpig siste overskridelsen i byggeprosjektet. Både Rødt, SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet har på ulike måter gjort det klart at de ikke har tillit til Thommessen som president, og nøkkelen til hans skjebne ligger dermed i Kristelig Folkepartis hender.

Det var KrFs støtte som sørget for at Thommessen ble gjenvalgt med knapt flertall i fjor høst. Det skjedde til tross for at han allerede da hadde fått skarp kritikk for kontrollen med byggeprosjektet.

– For oss vil det være naturlig at vi får den redegjørelsen, med den muligheten til å få svar på eventuelle spørsmål, før vi konkluderer, sier KrFs Hans Fredrik Grøvan.

Fredag bad Ap-leder Jonas Gahr Støre Thommessen (H) om å trekke seg.