Russland simulerte tre flyangrep – norske fly klarte ikke å henge med

Tre ganger i fjor øvde Russland på flyangrep mot norske stasjoner, ifølge E-tjenesten. UD har reagert overfor Russland og sier at denne type adferd ikke fremmer gode naboskapsforhold.

Generalløytnant Morten Haga Lunde, sjef for Etterretningstjenesten, legger frem tjenestens ugraderte trusselvurdering mandag formiddag. Tore Meek, NTB scanpix

6. mars 2018 09:25 Sist oppdatert 6. mars 2018

Aftenposten får bekreftet fra Forsvarets operative hovedkvarter (FOH) at Norge ble tatt på sengen da russiske fly opererte på en «overraskende» måte utenfor Vardø i fjor vår.

Det var 24. mars at russiske bombefly fløy direkte mot E-tjenestens radar i Vardø. Totalt ni fly deltok i operasjonen. Disse av typen MIG-31 og bombefly.

UD har reagert overfor Russland

Pressetalsperson Kristin Enstad i Utenriksdepartementet forteller tirsdag til Aftenposten at det er reagert overfor Russland.

– Utenriksdepartementet kan bekrefte at saken er tatt på egnet måte med russiske myndigheter. Det er gjort klart at vi anser denne type adferd ikke fremmer gode naboskapsforhold, men tvert imot bidrar til å redusere tillit, forutsigbarhet og stabilitet i nord, sier Enstad.

VG var første mediehus som omtalte etterretningstjenestens offentliggjøring mandag kveld av det simulerte flyangrepet.

Det er ren rutine når russiske fly opererer i internasjonalt luftrom nær norsk territorium at norske jagerfly sendes opp for å avskjære disse. Det skjer fra NATOs utrykningsbase i Bodø, kalt QRA (Quick Reaction Alert).

Dette skjedde også den 24. mars. Men ifølge oberstløytnant og talsperson Ivar Moen ved FOH lyktes russerne i å overrumple de norske flyene.

– Vi var i området, men fikk ikke identifisert alle flyene vi ønsket. Samtidig fant hendelsen sted i internasjonalt luftrom, så norsk grense ble ikke krenket, sier Moen til Aftenposten.

De norske flyene måtte tanke drivstoff

– Skyldtes manglende identifisering at russiske fly kom i to bølger, og at de norske flyene kun fikk fulgt den første?

– Det er korrekt at måten de opererte på var annerledes, og at vi ikke fikk gjort den jobben vi ønsket.

– Hadde dette å gjøre med at de norske flyene underveis i hendelsen måtte til en base for å etterfylle drivstoff?

– Det er naturlig at våre fly også må på bakken for å fylle drivstoff. Måten de russiske flyene opererte på overrasket oss, og det var en periode hvor vi ikke var til stede for å identifisere de russiske flyene vi ønsket observere, sier Moen.

Russiske fly av typen MIG-31 deltok i operasjonen. TT / NTB scanpix

«Russlands mer offensive opptreden beklagelig»

FOH kaller utviklingen som nå finner sted «beklagelig».

– Russernes mer offensive, militære opptreden har endret seg. Det gir en ny normalsituasjonen i nord, sier Ivar Moen.

«Ny normalsituasjon» var også ordene E-sjef Morten Haga Lunde da han mandag formiddag presenterte Etterretningstjenestens ugraderte vurdering av hvilke trusler Norge i dag står overfor.

– Vi vil merke økt flyaktivitet, vi ser taktiske profiler vi ikke har sett før og vi ser styrker svært nært norskegrensen som vi ikke har sett på lang tid, sa Haga Lunde til avisen.

Tre «flyangrep» mot Norge

Eksemplene redegjorde Haga Lunde for da han mandag kveld holdt foredrag i Oslo Militære Samfund.

Den 24. mars i fjor fløy russiske bombefly direkte mot E-tjenestens radar i Vardø. Totalt ni fly deltok i operasjonen. Bombeflyene hadde eskorte under toktet, blant annet av flytypen MIG-31. De returnerte senere til baser på Kolahalvøya. Flyene skal ikke ha hatt våpen om bord.

Radarstasjonens primæroppgave er å kartlegge bevegelser i luftrommet over Barentshavet og i nordområdene. Radarene samler også inn informasjon om aktivitet i verdensrommet.

Den 22. mai ble NATO-fartøyer som øvde til havs nordvest for Senja i Troms «angrepet».

Ifølge Haga Lunde simulerte russiske bombefly angrep mot NATO-styrken, blant annet med norske fartøyer.

Tilsammen 12 fly deltok i toktet før de returnerte til baser på Kolahalvøya, ifølge E-tjenesten.

Den 27. mai ble så installasjoner i Bodø-området «angrepet».

– Dette skjedde i forbindelse med en større alliert luftforsvarsøvelse som Norge ledet i samarbeid med Sverige og Finland, sa Haga Lunde.

DA AVVISTE E-TJENESTEN ANGREP PÅ NORGE: I oktober ble det kategorisk avvist at Russland hadde trent på å angripe og å gå i land på Svalbard.

Protest mot økt NATO-aktivitet, mener E-tjenesten

Videre:

Under den store øvelsen «Zapad» som Russland avholdt i fjor, ble det nokså nye missilsystemet Iskander flyttet til Petsjengadalen, mindre enn 40 km fra Storskog og rundt 15 kilometer fra Korpfjell. Iskander har en rekkevidde på rundt 500 kilometer.

– Flyttingen til Petsjengaområdet under øvelsen i fjor høst gjorde at store deler av Nord-Norge var innenfor rekkevidde, sa Lunde.

E-tjenesten mener utplasseringen av missilsystemet må ses i lys av et russisk markeringsbehov, og at det demonstrerer misnøye med norsk og alliert aktivitet i nord.

E-sjef Morten Haga Lunde (t.v.) overrekker den ugraderte trusselvurderingen for Norge til forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H). Tore Meek, NTB scanpix

Huitfeldt: Det har vært samme flyaktivitet før

Slik reagerer lederen for utenriks- og forsvarskomiteen på Stortinget, Anniken Huitfeldt, på den nye flyaktiviteten:

– Vi må ta inn over oss at Russland i fjor avholdt den største militærøvelsen i våre nærområder siden den kalde krigen. Dette stiller større krav til vårt forsvar.

– Men oppfatter du flyøvelsene som et uttrykk for økt russisk aggressivitet, som norske myndigheter bør reagere på?

– Vi må i hvert fall følge nøye med på den russiske aktiviteten. Men denne type flyvninger er i seg selv ikke noe nytt, sier Huitfeldt.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding