I fjor kom det en endring i opplæringsloven. Denne endringen gjør at elever og foreldre kan gå rett til Fylkesmannen dersom de opplever at skolen ikke tar tak i en varslet mobbesak innen fem dager. Og Mobbeofferne har virkelig kjent sin besøkelsestid.

Ett år etter endringen kom, er det klart at fylkesmennene I Norge har mottatt godt over 1000 meldinger, og av disse har de registrert 590 lovbrudd. Flere av sakene er fortsatt under behandling, så dette tallet kan stige.

Ny lov mot mobbing Ekspandér faktaboks Alle som jobber på skolen skal følge med og sørge for at elevene har det bra på skolen. Hvis en ansatt på skolen vet om, eller tror, at en elev blir mobbet eller på andre måter ikke har det bra, skal de alltid gripe inn og stoppe krenkelsen med en gang, melde ifra til rektor og undersøke det som har skjedd.

Rektor har ansvar for å lage en plan og sette inn tiltak for at eleven igjen får det trygt og godt på skolen. Dette kalles aktivitetsplikt og erstatter enkeltvedtaket.

Skolene skal undersøke all mistanke om mobbing og andre krenkelser, og sette inn tiltak når en elev ikke opplever å ha et trygt og godt skolemiljø.

Skolen har plikt til å informere elever og foreldre om hvilke rettigheter de har.

Hvis en elev mener at skolen ikke har gjort nok for å stoppe mobbingen eller andre krenkelser, kan de melde saken til Fylkesmannen. Før de gjør dette må de ha tatt opp saken med rektor på skolen og det må ha gått minst en uke fra de tok opp saken.

Hvis Fylkesmannen mener at skolen ikke har gjort det de skal, kan de bestemme hva skolen skal gjøre for at eleven får et trygt og godt skolemiljø. Fylkesmannen skal sette en frist for når tiltakene skal gjennomføres og følge opp saken. De kan også gi bøter hvis skolene ikke følger opp. Kilde: Cathrine Børnes, avdelingsdirektør i Utdanningsdirektoratet.

– Det er alvorlig

Arne Tveit, som jobber for instituttet for pedagogikk og livslang læring ved NTNU, er glad endringen kom, siden mobbetallene ikke har blitt redusert vesentlig på flere år. Han mener likevel 590 lovbrudd er et bekymringsfylt høyt tall.

HÅPER PÅ EFFEKT: Arne Tveit håper endringen i loven vil få effekt i et langsiktig perspektiv. Foto: Privat

– Jeg synes det er alvorlig at så mange skoler ikke klarer å overholde aktivitetsplikten. Det er nok ulik grad av alvor i disse bruddene, men i seg selv er det jo brudd på loven.

Han vil likevel ikke avskrive loven ennå. Han påpeker at det er bortimot 30 000 barn som sier de opplever mobbing på skolen, og siden det ikke eksisterer noen sammenlignbare tall er det vanskelig å si hvor stort tallet 590 faktisk er.

– Det blir interessant å følge dette over tid, å se hva som er langtidseffekten av en sånn endring, sier Tveit, som også tror fylkesmennene vil gjøre det enda bedre når de har hatt oppgaven i en lengre periode.

Han mener regjeringa må jobbe hardt med å evaluere i tiden fremover.

– De burde ikke la denne saken hvile i ett sekund. Dette er så viktig, så dette må de ha høy prioritet på, og følge veldig nært. Jeg tror det er viktig at de foretar en grundig evaluering, og setter i gang undersøkelse på hva slags effekt dette har hatt, sier Tveit.

VIL EVALUERE: Jan Tore Sanner (H) sier regjeringa vil fungere hvor godt endringen har fungert ti løpet av 2019. Foto: Helle Fjelldalen / NRK

Mener lovbruddene er bevis på at loven har fungert

En slik evaluering vil ikke foregå før til neste år, ifølge Kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner (H). Han mener at klageordningen og de tiltakene skolene skal iverksette vil bidra til at elevene får en trygg og god skolehverdag uten mobbing.

– At antallet saker er høyt viser at elever og foreldre bruker klageordningen. Vi har varslet at vi skal evaluere regelverket neste år, men nå er det viktig at regelverket får tid til å virke. Vi har god dialog med både elever, lærere, skoleeiere og andre for å vurdere hvordan vi best mulig kan sikre elevene en trygg skolehverdag uten mobbing, sier Sanner.

Ministeren mener at lovbruddene er bevis på at endringen har fungert.

– At fylkesmennene avdekker lovbrudd, viser at det er behov for en klageordning utenfor skolene. I vår økte vi støtten til klageordningen hos fylkesmannen fra 17 til 34 millioner slik at sakene ikke skal bli liggende for lenge og slik at de er enda bedre rustet til å håndtere klagene, sier han.