Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

I en måned har skoler og barnehager over hele landet vært stengt på grunn av smitteverntiltak.

Som følge av koronatiltakene har politiets nettbaserte tjenester vært mer aktive enn tidligere.

Også Alarmtelefonen for barn og unge, der barn selv kan ringe eller chatte, har utvidet tjenestene sine etter at skolene stengte. Nå har de døgnåpen alarmtelefon og en ny chattetjeneste.

– Vi har hatt en klar økning henvendelser fra midten av mars og til nå. Vi ser også at temaene som kommer inn er relatert til korona. Familien går tett oppi hverandre, konfliktnivået øker og rus er gjerne et tema, sier avdelingsleder Margrethe Østerhus.

ØKT PÅGANG: Avdelingsleder for Alarmtelefonen for barn og unge, Margrethe Østerhus, kan fortelle om større aktivitet som følge av koronasituasjonen. Foto: Privat

Hun forklarer at de i mars hadde i gjennomsnitt 19 samtaler per dag, mens i april er gjennomsnittet 39. Det er en økning på over 100 prosent.

Alarmtelefonen ble opprettet for at alle barn og unge skal ha et nummer de kan ringe om de opplever vold i hjemmet, er utsatt for overgrep eller om de opplever andre akutte og vanskelige situasjoner.

Barnevernet uroer seg

Politiet var tidlig ute og varslet at folk ville utnytte koronaepidemien til egen vinning. Men endret atferd og mer hjemmesitting har trolig også ført til at kriminaliteten har forflyttet seg.

Nå er barnevernet urolig for at antallet bekymringsmeldinger har gått ned. Det kommer frem i fylkesmennenes innrapportering på konsekvenser av koronatiltakene for barnehage og skole.

– Smittevernstiltakene har så langt ikke tatt hensyn til barn og unges behov og konsekvensene av nedstengning er store, sier direktør Mari Trommald i Bufdir.

I BERGEN: Politimester i Vest politidistrikt Kaare Songstad gir justis- og beredskapsminister Monica Mæland en orientering om kriminalitetsbildet i påsken. Foto: Marit Hommedal

På lørdagens pressekonferanse med justis- og beredskapsminister Monica Mæland (H) var barns sårbarhet under koronapandemien et av temaene. Hun forklarte av noe av det vanskeligste med å stenge ned barnehager, skoler og andre organiserte aktiviteter er at det ofte er på disse arenaene barn som har det vondt fanges opp.

– For mange barn er lærerne den tryggeste personen de har. Derfor er vi oppmerksomme, og barnevernet er på jobb 24 timer i døgnet hele uken. Vi får jo færre anmeldelser og det er ikke noe godt tegn her, sier justis- og beredskapsminister Monica Mæland.

– Det er en av de tingene vi har vært mest bekymret for og det vi har jobbet mest med i disse ukene, forteller politimester i Vest politidistrikt, Kaare Songstad.

Alarmtelefonen for barn og unge Ekspandér faktaboks En døgnåpen nødtelefon og chattetjeneste for barn og unge som opplever vold i hjemmet, er utsatt for overgrep, er redd for tvangsgifte eller opplever andre akutte og vanskelige situasjoner

Nødtelefonens nummer er 116 111 og er gratis. Det samme er chattefunksjonen på deres nettside

og er gratis. Det samme er chattefunksjonen på deres nettside Alle telefoner og chatmeldinger besvares av profesjonelle voksne med lang erfaring i å hjelpe barn og unge

Også bekymrede voksne som mistenker at barn er utsatt for vold og overgrep kan ringe Alarmtelefonen

De aller fleste som bruker tjenesten er jenter mellom 12 og 16 år.

Det er Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (BLD) som finansierer Alarmtelefonen for barn og unge

I EU har mange land opprettet en telefon-tjeneste for barn og unge med telefon-nummeret 116111. Hittil har 17 land etablert denne tjenesten Kilde: 116111.no

Mange henvendelser på natta

Bare i april har Alarmtelefonen fått over 400 henvendelser på telefon. I tillegg har det vært rundt 433 samtaler på chatten siden den ble opprettet tirsdag denne uken.

Hun forteller at chattetjenesten har vært etterspurt og at mange som benytter den ønsker å være anonyme. Østerhus har også erfart at en stor andel av barna som kontakter dem skriver eller ringer på natta.

– Det kan være mange årsaker til det, men det er jo gjerne da folk er alene for seg selv og det er ingen som hverken hører eller ser dem.

– Ikke nok å åpne skolene

Tidligere denne uken ble det kjent at skoler og barnehager gradvis vil gjenåpne i tiden som kommer. Barnehagene kan åpne 20. april, mens de yngste barna på barneskolen kan begynne en uke senere.

Les også: Slik skal Norge gradvis gjenåpnes

BEKYMRET: Direktør i Bufdir, Mari Trommald, mener smittevernstiltakene ikke har tatt hensyn til barn og unges behov. Foto: Tine Poppe

Trommald var med i ekspertutvalget som anbefalte at barnehager, skoler og andre tjenestetilbud måtte åpne igjen etter påske.

– Mange har uttrykt bekymring over sårbare barn og unge mens barnehager og skoler har vært stengt. Men å åpne dem igjen er ikke nok, hvis ikke de andre tjenestene følger opp, understreker Bufdir-direktøren.

Hun forteller at mye av personellet i skolehelsetjenesten, på helsestasjoner for ungdom og BUP er omdisponert til å jobbe med opplysning innen smittevern eller drive smitteoppsporing. Andre deler av tjenestene skal ha fått beskjed om at barn ikke skal komme på kontoret.