Det er ikke lenger kontroversielt å stå inne for at rusavhengige bør få tilbud om hjelp istedenfor å utsettes for straffeforfølgning.

Av Arild Knutsen, leder av brukerorganisasjonen Foreningen for human narkotikapolitikk (FHN)

Rusreformutvalget la 19. desember frem sin utredningsrapport med forslag om modell for avkriminalisering ved bruk og besittelse av illegale rusmidler til eget bruk. Rapporten har skapt både begeistring og fortvilelse.

LES OGSÅ: Vil avkriminalisere alle rusmidler og strippe politiet for fullmakter: – Ikke en legalisering

Straff hever terskelen for å søke hjelp

Det er ikke lenger kontroversielt å stå inne for at rusavhengige bør få tilbud om hjelp istedenfor å utsettes for straffeforfølgning. Og det er anerkjent fra myndighetenes side at trusselen om straff hever terskelen for å søke hjelp for de som virkelig trenger det.

Sånn sett er den kommende rusreformen ønsket av det brede lag.

Når det derimot kommer til avkriminalisering av bruk og besittelse for de som ikke anses å ha et rusproblem, vekker utvalgets rapport sterke reaksjoner.

For hva med forebyggingen? Skal det ikke ha noen konsekvenser at ungdom bruker narkotika?

Ytterliggående forslag og en falitterklæring

Lederartiklene om temaet er mange. VG kaller denne delen av utvalgets rapport for et ytterliggående forslag, og kristenavisa Dagen definerer det som en falitterklæring i kampen mot illegale rusmidler.

Visst gjør det vondt når knopper brister. Det er forståelig at følelser vekkes av forslag om å endre en tradisjonell praksis med noe så grunnleggende viktig som forebygging av rus blant unge. Å opprettholde straffeforfølgelsen er likevel feil.

LES OGSÅ: Rusavhengige er mennesker, men de dør som kriminelle

Avkriminalisering ble utredet og foreslått av både Straffelovkommisjonen (2002) og Stoltenbergutvalget (2011), før Rusreformutvalget foreslo sin modell på bakgrunn av flertallsvedtak på Stortinget.

Internasjonal konsensus

Forslaget er også utredet internasjonalt. Både Internasjonale Røde Kors, Human Rights Watch, Global Commission on Drug Policy og alle FNs organer, som Verdens helseorganisasjon og FNs høykommisær for menneskerettigheter, anbefaler avkriminalisering. Dette på bakgrunn av forskning som viser at kriminalisering fører til svært uheldige konsekvenser.

I den norske debatten hevdes det at man må fortsette som før, fordi Norge har et relativt lavt antall unge som bruker ulovlige rusmidler. Da tas det ikke med i beregningen at flere europeiske land som straffer flere og hardere, er blant landene med høyere antall unge brukere av illegale rusmidler.

Internasjonal statistikk viser at utbredelse skyldes geografi, levekår og trender.

Verken kriminalisering eller avkriminalisering kan påvirke utbredelsen, men avkriminalisering kan sikre tidlig innsats, redusere skade og forhindre tidlig død.

Ingen politijobb

Det vil være svært uhensiktsmessig å sette politimyndigheter til å vurdere om en bruker av illegale rusmidler har et rusproblem eller ei.

LES OGSÅ: Rusreformen svikter de unge

Når kriminalisering hever terskelen til å søke hjelp for problembrukere, belyser dette utfordringene som kriminalisering skaper også for unge brukere av ulovlige rusmidler. Det er vanskelig å komme i posisjon til å bistå en med begynnende rusproblemer så lenge bruken må skjules.

Innlegget fortsetter etter meningsmålingen.

I rusbehandlingen åpner det seg et vell av muligheter når tiltakene kan utvikles kunnskapsbasert, istedenfor å begrenses for ikke å stå i for sterk kontrast til den overordnede straffepolitikken. Åpningen for heroinklinikker og videreutviklingen av både LAR og sprøyteromsordningen er gode eksempler på dette. Dette gjelder selvsagt for innsatsen overfor unge rusmiddelbrukere også.

Rusreformen får liten effekt dersom brukere av illegale rusmidler, gjennom kriminalisering, fortsatt skal påføres tilleggsproblemer inntil situasjonen har blitt så hjerteskjærende, og problemene så omfattende, at først da kan hjelpetiltak tilbys som alternativ til straff.

LES OGSÅ (Nettavisen+): Rusreformen kaster milliarder ut av vinduet

Et paradigmeskifte

Regjeringen skriver på sin hjemmeside at det var en historisk dag når rusreformutvalget la frem sin rapport. Fordi dette er en stor og viktig reform og et paradigmeskifte i norsk ruspolitikk.

Forslaget innebærer opprettelse av en funksjon i kommunene som rådgivende enhet for narkotikasaker, forankret i helse- og omsorgstjenesteloven. Politiet skal gjennom en ny bestemmelse i politiloven kunne ilegge møteplikt til denne enheten for personer som tas for befatning med narkotika.

Dette åpner for hensiktsmessige, inkluderende tiltak for unge brukere av ulovlige rusmidler.

Som alternativ til krenkende maktmisbruk og manipulasjon med stripping, urinprøvekontroller og andre uforholdsmessige inngrep overfor ungdom.

Kriminalisering står i veien for reell forebygging.