Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

En ny rapport fra EUs mattrygghetsorgan, EFSA, konkluderer med at miljøgiftene vi får i oss gjennom maten er giftigere og mer helseskadelige enn tidligere antatt.

EFSA mener vi tåler mindre miljøgifter i maten enn vi hittil har trodd. Nå anbefaler EU-organet en dramatisk endring av grensene for tolerabelt inntak av miljøgiftene dioksiner og DL-PCB. EFSA mener at dagens grenseverdi er satt syv ganger for høyt.

De høyeste nivåene av dioksin og dioksinlignende PCB finner vi ifølge Folkehelseinstituttet i fet fisk, som laks, makrell, kveite og sild, samt fiskelever og brunmat i krabbe. Ost og husdyrkjøtt er også blant matvarene med høyere innhold av miljøgifter.

En viktig grunn til de nye anbefalingene er forskning som blant annet viser at miljøgifter påvirker menns sædkvalitet. Stoffene kan også gi lavere antall nyfødte gutter i forhold til jenter, påvirke utviklingen av tannemalje hos barn, svekke immunforsvaret og virke kreftframkallende, viser rapporten.

BEKYMRET: Professor Ketil Hylland ved UIO er bekymret for de økende problemene med miljøgifter. Foto: UIO Vis mer

EFSAs rapport har satt tålegrensen for dioksiner så langt ned, først og fremst fordi studiene deres viser at gutter får vesentlig dårligere sædkvalitet seinere i livet.

Stoffene kan være kreftframkallende, redusere reproduksjonsevnen hos mennesker og dyr og svekke immunforsvaret. De kan også gi lavere antall nyfødte gutter i forhold til jenter.

- Jo mer vi forsker på helseeffektene av miljøgifter, dess giftigere finner vi ut at stoffene er. Vi oppdager stadig nye effekter. Det aller mest alvorlige i dag er likevel miljøgiftenes effekt på reproduksjonsevnen, uttaler professor i toksikologi ved Universitetet i Oslo, Ketil Hylland, til Dagbladet.

Han mener at komiteen bak EFSA-rapporten har gjort en grundig jobb, og at konklusjonene er viktige og riktige. I 2010 ledet Hylland selv det regjeringsoppnevnte utvalget som samme år la fram forslag til hvordan Norge skulle være fritt for miljøgifter innen 2020. I dag innrømmer han at målsettingen var en smule optimistisk:

- I dag er det miljøgifter overalt i våre omgivelser og i naturen. Jeg er bekymret for at vi utsettes for stadig flere typer giftstoffer, selv om det er i små mengder. Etter min mening må vi bruke de milliardene som skal til for å kvitte oss med dem, og deretter ikke tilføre nye helsefarlige stoffer, sier Hylland.

Miljøgifter i alt

Målet må være å få miljøgifter helt bort, mener Hylland. Reguleringen av bruken av de giftigste stoffene må styrkes.

- Her må det politiske avgjørelser til. Regjeringen bør spørre vitenskapsfolk på ulike områder om hvilke stoffer som må bort, og deretter jobbe for å gjennomføre dette.

Professoren påpeker at det er miljøgifter i alt vi spiser. Om vi bør spise mindre fisk, synes han er et vanskelig spørsmål:

- Som forsker synes jeg det er trist at man ikke kan spise så mye man vil av råvarer fra havet. Vi vet at vi bør spise fisk fordi det er sunt, men at vi samtidig får i oss miljøgifter.

DIOKSINER Dioksiner og dioksinliknende PCB (dl-PCB) er en betegnelse på 29 helseskadelige stoffer som vurderes samlet.

90 prosent av dioksiner og dl-PCB som vi får i oss, kommer fra mat, og mest fra fisk og meieriprodukter. Noen enkeltmatvarer kan inneholde mye dioksiner: måseegg, den brune innmaten i krabbe, torskelever og stor kveite.

Dioksiner og dioksinliknende PCB hoper seg opp i kroppen og kan overføres til foster og diebarn gjennom morsmelken. Derfor er det særlig viktig at unge kvinner og gravide ikke får i seg mer enn tålegrensen.

For høy eksponering for dioksiner i barndommen kan redusere sædkvaliteten hos menn. Også tannemaljen hos barn og nivå av stoffskiftehormoner hos nyfødte kan påvirkes.

En tålegrense er fastsatt for å beskytte mot helseskader. I november 2018 satte den europeiske mattrygghetsmyndigheten EFSA en ny tålegrense på 2 pg TE/kg kroppsvekt/uke, og denne er betydelig lavere enn den forrige fra 2001.

I vesteuropeiske land er det totale inntaket av dioksiner og dl-PCB godt over den nye tålegrensen. Kilde: Folkehelseinstituttet

Selv spiser professoren fisk, men han tenker nøye over hva og hvor mye han spiser. Torskelever spiser han bare én eller to ganger i året, selv om han er veldig glad i det.

- Jeg vet at selv om den kommer fra Barentshavet, er den ikke ren.

- Ville vært veldig forsiktig

I tråd med myndighetenes kostråd, advarer han enkelte befolkningsgrupper mot å spise visse typer fisk og sjømat:

- Hadde jeg vært ung kvinne, barn eller ungdom hadde jeg vært forsiktig. Jeg ville ha tenkt meg nøye om i forhold til hvor mye fet fisk jeg hadde spist.

Han viser til at konsentrasjonen av miljøgifter i oppdrettslaks riktig nok har gått ned fordi fôret nå er plantebasert, og ikke i hovedsak er laget av fiskemel og -olje. Men fôrprodusentene har ennå en vei å gå, og bør i enda større grad rense fôret for miljøgifter, mener Hylland.

Selv spiser han mye frukt og grønt, og generelt så mye økologisk mat som mulig.

- Økologisk mat inneholder mindre miljøgifter. Dersom vi øker forbruket og etterspørselen av økologisk mat, påvirker vi også produsentene til å bruke mindre sprøytemidler og giftstoffer.

- Dramatiske nyheter for Norge

- Rapportens konklusjon er dramatiske nyheter for Norge som sjømatnasjon, sier Anja Bakken Riise i Framtiden i våre hender.

EFSA-rapporten viser hvor galt det kan gå når vi ikke tar miljøgifter på alvor, mener Bakken Riise. Hun viser til at PCB har vært forbudt siden 80-tallet, og at det fremdeles skaper store problemer, fordi det brytes sakte ned i miljøet.

- Og nå er vi på god vei med å bygge opp en ny miljøgiftkatastrofe, med bruken av de nært beslektede PFAS-stoffene. Det er veldig urovekkende at vi i dag finner det i hverdagslige ting som skismøring, klær, kosmetikk, matemballasje, elektronikk og andre produkter.

Bakken Riise mener at norsk miljøpolitikk ikke er streng nok for miljøgifter:

- Regjeringen har varslet en handlingsplan for en giftfri hverdag. Vi forventer at den inneholder mer enn holdningskampanjer og løfter om utfasing av miljøgifter en gang i framtida.

Som forbrukere må vi få vite hvor mye miljøgifter det er i maten, og hva produktene vi omgir oss med i hverdagen inneholder, mener FIVH-lederen.

VIL VITE MER: FIVH-leder Anja Bakken Riise etterlyser mer informasjon om miljøgifter i mat. Foto: Renate Madsen Vis mer

Anbefaler et variert kosthold

Linda Granlund, divisjonsdirektør i Helsedirektoratet, er glad for at det er gjort en grundig gjennomgang av EFSA på dette feltet.

- Informasjonen er viktig, og det er svært positivt at det kommer ny kunnskap om betydningen av fremmedstoffer i maten, sier hun.

- Hva bør vi være bevisste på i forhold til miljøgifter i maten?

- All mat inneholder både beskyttelsesstoffer og giftstoffer. Variasjon i kostholdet er veldig viktig. Et variert kosthold som er stort sett plantebasert og ellers inneholder fisk, magre meieriprodukter og gjerne noe magre kjøttprodukter gir god tilgang på viktige næringsstoffer.

- Hva tenker du om eksponeringen for miljøgifter som Ola og Kari Nordmann utsettes for i 2018?

Tips oss! Har du tips til spennende saker om mat eller drikke? Ikke nøl - ta kontakt med oss på e-post nå!

- Informasjon fra Vitenskapskomiteen for mat og miljø har fra tidligere vist at av denne typer stoffer, dioksiner og dioksinliknende stoffer, har mengden i maten gått ned gjennom de siste tiåra. Men innholdet av miljøgifter i kostholdet vårt er noe vi må følge med på og som vi også må regne med at det kommer ny kunnskap om.

Granlund påpeker at den nye EFSA-rapporten bare ser på risikoen, og ikke på det hun kaller nytten av maten:

VIKTIG: Linda Granlund i Helsedirektoratet mener EFSA-rapporten kommer med viktig informasjon om betydningen av fremmedstoffer i maten. Foto: Rebecca Ravneberg Vis mer

- For å si noe om kostholdet og anbefalingene, må dette sees mot nytten av matvarene. Det er nå sendt en ny bestilling fra Mattilsynet til Vitenskapskomiteen for mat og miljø for nettopp å vurdere nytte og risiko.

Hun legger til at det i tillegg er viktig at det fortsettes å arbeide med å redusere eksponeringen fra miljøgifter i omgivelsene våre.

- Dette gjelder i mange sektorer, og innebærer et stort arbeid fra hele samfunnet, blant annet fra industri, samferdsel og landbruk.

Avventer EU-kommisjonen

Mattilsynet vil gå grundig gjennom rapporten og vurdere hvilken betydning den vil ha for det videre arbeidet på området, opplyser Marie Louise Wiborg, sjef for seksjon fremmedstoffer og EØS i Mattilsynet.

- Vi må også se hvordan EU-kommisjonen følger opp rapporten, og hvilke tiltak de anbefaler. Dette er et arbeid vi deltar i.

- Hva bør nordmenn være bevisste på i forhold til miljøgifter i maten?

NYE TILTAK: Mattilsynet vil vurdere behovet for nye advarsler om miljøgifter i mat. Foto: Mattilsynet Vis mer

- Vi vet at for høy eksponering av disse stoffene over tid kan føre til helseskade. Myndigheter og industri har derfor jobbet aktivt for å redusere utslippene av disse stoffene i mange år grunnet helsefare, og gir advarsler der det er nødvendig, uttaler Wiborg.

Hun viser til at Mattilsynet allerede har publisert flere advarsler om ikke å spise enkelte matvarer på grunn av høyt innhold av dioksiner og PCB, for eksempel måseegg og lever fra selvfanget fisk. Dette gjelder særlig for sårbare grupper som barn og gravide.

- For å vurdere om det er behov for flere advarsler, ber vi nå Vitenskapskomiteen for mat og miljø om å vurdere betydningen av rapporten for norske forbrukere.

- Hvilke tiltak kan settes i verk for å kontrollere inntak av miljøgifter gjennom mat?

- Eksempler på andre tiltak enn å gi advarsler kan være å senke grenseverdier for disse stoffene i mat og fôr. Om dette kan være et effektivt tiltak for å få ned eksponeringen er noe av det vi vil se nærmere på framover, svarer Wiborg.