Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det blir ikke aldersgrense for å kjøpe energidrikk i Norge. Det bekrefter Anne Bramo, statssekretær i Helse- og omsorgsdepartementet (HoD) overfor Dagbladet.

FORNØYD: Statssekretær Anne Bramo i HoD håper å få forskriftsfestet maksgrense for koffein i energidrikk så fort som mulig. Foto: HoD Vis mer

- Vi har bestemt oss for å følge Mattilsynets anbefalinger, og vil i stedet forskriftsfeste en øvre grense for hvor mye koffein det kan være i energidrikk, sier Bramo.

Grensen vil være på maks 32 milligram (mg) koffein per 100 ml drikke.

- Det er stort sett bare denne konsentrasjonen som selges i Norge i dag, men flere steder i utlandet selges det såkalte energi-shots som inneholder nesten dobbelt så mye koffein, sier Ellen M. Bruzell til Dagbladet.

Bruzell er seniorforsker og nestleder for faggruppen for tilsetningsstoffer, aroma, matemballasje og kosmetikk i Vitenskapskomiteen for mat og miljø (VKM), og ledet VKMs arbeid med rapporten om energidrikker.

Skru På Lyd Error Error SJOKK: Silje og Edvard blir konfrontert av Hallgeir Kvadsheim og Magne Gundersen fra «Luksusfellen». Edvard bruker store summer på brus og energidrikk hver dag. De to får sjokk da de får vite hvor mye penger de bruker på mat hver måned. Video: TV Vis mer

- Energidrikk har mindre koffein enn kaffe, men mer enn cola, forteller Bruzell.

SKUFFET: Gunstein Instefjord i Forbrukerrådet håper myndighetene følger utviklingen nøye og revurderer aldersgrense dersom utviklingen fortsetter. Foto: Forbrukerrådet Vis mer

Vanlig konsentrasjon av koffein i energidrikk er 32 mg per 100 ml drikke. Cola har opptil 15 mg, mens kaffe inneholder 30-60 mg per 100 ml, avhengig av hva slags kaffe man drikker.

- Skuffet

Gunstein Instefjord, fagdirektør i Forbrukerrådet, sier til Dagbladet at han er skuffet over departementets avgjørelse.

- Det kommer ikke som noen overraskelse, men vi mener at forbruket er så høyt at aldersgrense er mest hensynsmessig og det mest effektive virkemiddelet.

Forbrukerrådet gjennomførte i fjor en stor undersøkelse som viste at andelen barn og unge som drikker energidrikker har eksplodert de siste åra.

- Dette er avhengighetsskapende drikke som tar stor plass i mange barne- og ungdomsmiljø, sier Instefjord.

Han øyner imidlertid et lite håp i horisonten: Om departementet lener seg til Mattilsynets vurderinger om at aldersgrense kan bli aktuelt dersom forbruket fortsetter å øke.

Det å innføre en maksgrense er også et virkemiddel som virker, men vil ikke treffe godt nok, tror Instefjord.

- Vi ser at de yngste drikker mest av energidrikk som er under denne grensa, så for dem vil det ikke ha noen praktisk betydning, sier Instefjord.

Når ungdom kollapser

Forbrukerrådets undersøkelse viste at halvparten av norske barn i aldersgruppen 10-18 år drikker energidrikker. Dette er en dramatisk økning siden forrige undersøkelse i 2015.

Andel som drikker energidrikk Aldersgruppe November 2015 Mai 2018 %-vis endring 10-12 år 8% 19% 138% 13-15 år 32% 53% 66% 16-18 år 62% 70% 13%

Det er de yngste aldersgruppene som har den største prosentvise økningen.

Nesten halvparten har opplevd bivirkninger.

Noen bivirkninger er mer alvorlig enn andre. De siste åra har vi kunnet lese om tilsynelatende friske ungdommer og unge voksne som har falt om etter bare å ha drukket et par bokser.

Vitenskapskomiteen for mat og miljø har kartlagt konsumet av energidrikke på oppfordring fra Mattilsynet etter de urovekkende resultatene i Forbrukerrådets undersøkelse.

Rapporten ble overlevert Mattilsynet 1. februar i år, som overleverte sin anbefaling til departementet et par uker seinere. Og denne uka har HoD konkludert.

- Hva blir veien videre?

- Vi vil forskriftsfeste dette så raskt det er mulig, sier Bramo. Hun er usikker på om det lar seg gjøre før sommerferien, men forskriften vil være på bordet så snart det lar seg gjøre.

I tillegg vil de styrke informasjon om energidrikk gjennom ulike kommunikasjonskanaler; myndighetenes egne nettsider, matportalen.no, helsenorge.no, ung.no og sosiale medier.

Vi prøver ikke å bagatellisere, men det er faktisk mulig å drikke litt uten at det er krise. Ellen Bruzell, Vitenskapskomiteen for mat og miljø

- Det er også viktig for oss å samarbeide bredt, så vi ønsker å engasjere gode krefter som treffer og påvirker barn og unge, så vi samarbeider med idretten, skoler, helsepersonell, barneleger og tannleger.

- I første omgang tenker vi at det er veldig viktig at vi bruker de kanalene vi har. Vi må hele tiden følge med på forbruk og omsetning, både tall fra bransjen og Ungdataundersøkelsen, sier Bramo.

Hun håper også at bransjen kommer på banen.

- Vi hadde et møte med bransjen 4. juni, og bransjen selv er interessert i å samarbeide. Drikkevareforeningen har tidligere foreslått at alle leverandører bør slutte seg til en selvreguleringsavtale. Dette er noe vi ønsker velkommen! En fast maksgrense vil også gi bransjen forutsigbarhet.

Koffeinproblemet

Det er ikke bare energidrikke som inneholder koffein, og bare omtrent 30 prosent av koffeininntaket til barn og unge kommer fra energidrikke.

POSITIV: Ellen Bruzell i VKM maner til måtehold, men sier det er helt greit å drikke litt - en gang iblant. Foto: Sverre Chr. Jarild/VKM Vis mer

Andre kilder er koffein fra kakao (i sjokolade, sjokomelk et cetera), te, og ikke minst colabrus. Cola er den største kilden til koffein for de aller fleste barn og unge.

- Mens mange drikker litt energidrikke, er det noen som overdriver - og man får negative effekter. Det er det samme med cola, det er noen barn som heller innpå en liter cola uten at noen tenker at det er problematisk, sier Bruzell.

- Her bryr man seg om sukkeret, ikke koffeinet, men koffeinet er det samme i lettbrusen også.

Her går grensen!

Ifølge Ellen Bruzell har den europeiske myndigheten for næringsmiddeltrygghet EFSA satt grensen for hvor mye koffein man kan innta uten å få økt risiko for søvnproblemer til 1,4 milligram (mg) per kilo kroppsvekt per dag.

Grensen for «generelle negative helseeffekter», som hjerte- og karsykdom, hjerteklapp, og annen påvirkning på sentralnervesystemet enn søvnproblemer, går ved 3 mg per kilo kroppsvekt per dag.

Det vil alltid være en helhetsvurdering, og det kan fint være mulig å gå over disse grensene uten at det får negative konsekvenser.

- Vi prøver ikke å bagatellisere, men det er faktisk mulig å drikke litt uten at det er krise.

Energidrikke som selges i Norge inneholder stort sett 32 mg koffein per 100 ml, og selges i 250-ml-bokser. En boks inneholder da 80 g koffein.

Omregnet til litt mer praktiske forhold vil det si at et barn på 33 kilo (8-12-årsalderen) vil gå over grensa for mulige søvnproblemer ved å drikke 150 ml, altså litt over en halv boks energidrikk.

En person som veier det dobbelte (16-18-åringer) kan drikke en hel boks uten å merke noe.

- Dette er vel å merke dersom man ikke har fått i seg koffein fra før, sier Bruzell.

For å gå over grensen for «generelle negative helseeffekter» må 8-12-åringen drikke 300ml, litt mer enn en boks, mens den eldre gruppen ungdommer kan drikke 550 ml.

- Merk at dette ikke er et svar med to streker under. Det vil være individuelle variasjoner. Noen er spesielt sårbare fordi de for eksempel kan ha hjertesykdom som ikke er oppdaget, sier Bruzell.

Forbud i Storbritannia

Norske myndigheters avgjørelse er i tråd med det Livsmedelsverket - Sveriges svar på Mattilsynet - konkluderte med i desember 2018.

I Storbritannia har de valgt en annen linje og forbyr nå salg av energidrikk til mindreårige.

Her hjemme var det ulovlig å selge energidrikker tilsatt koffein forbudt fram til 2008.