Canada brød i december 2013 en tidligere aftale med Danmark om de fremtidige grænser ved Nordpolen, og Danmark er nu ved at forberede et massivt modtræk. Danmark vil sammen med Grønland om kort tid stille krav til FN om hele 400.000 kvadratkilometer af havbunden langt ind i Canadas interessesfære. Canada sendte for nylig to isbrydere til området.

Optrapningen af konflikten er beskrevet i en ny bog, Balladen om Grønland af journalist og forfatter Martin Breum, der udkommer i morgen. Heri fremgår det, at Danmark og Grønland efter det canadiske aftalebrud har besluttet sig for at udvide det danske kongeriges krav til mere end det dobbelte af, hvad der tidligere var planlagt. Det bekræftes af flere kilder i blandt andet Udenrigsministeriet, som Information har talt med.

Striden handler i sidste ende om retten til potentielle fund af olie, gas og mineraler under havbunden. Det grønlandske selvstyre, der ejer retten til alle potentielle råstoffund på grønlandsk territorium, ser derfor med største alvor på sagen.

»Det er et meget vigtigt emne, som kongeriget må stå fast på. Spørgsmålet om Nordpolen og andre arktiske områder har meget stor betydning for vores fremtid,« siger Grønlands regeringschef Aleqa Hammond til Information.

Det canadiske kystvagtfartøj Louis S. St-Laurent i arktisk farvand. U.S. Geological Survey

Udvidede krav

Aftalen mellem Rigsfællesskabet og Canada blev i begyndelsen af 2013 formaliseret og gik ud på, at en fastsat midterlinje vest for Grønland ligeligt opdeler havområdet mellem Canada og Grønland. Men i sidste øjeblik, inden Canada formelt skulle indsende deres krav til FN’s Havretskommission i december sidste år, trak premierminister Stephen Harper stikket. De canadiske undersøgelser af havbunden er ikke afsluttet, meddelte han. Tværtimod arbejder canadierne på at udvide deres territoriale krav, fortæller flere kilder til Information. Derfor har Danmark og ikke mindst Grønland nu sat hælene i. Udvider Canada deres krav ud over det aftalte, gør Danmark og Grønland ligeså.

»At canadierne har udvidet deres krav, har betydet, at vi igen har måttet se på de krav, som vi vil fremsætte,« siger Aleqa Hammond, der bekræfter, at de dansk-grønlandske territoriale krav omkring Nordpolen vil blive yderligere strammet for at sætte Rigsfællesskabet i en bedre forhandlingsposition.

»Det er klart, at det er vigtigt, at vi hele tiden holder øje med, hvad de andre landes strategi er,« siger Aleqa Hammond.

Flere langvarige stridigheder om retten til havbunden vil betyde forsinkelser i forhold til at udnytte områderne omkring Nordpolen.

Torsdag er der møde i det såkaldte Kontaktudvalg, hvor Danmark, Grønland og Færøerne i fællesskab politisk skal godkende de endelige territoriale krav. Herefter er de udvidede krav fra Rigsfællesskabet officiel politik, og den endelige dokumentation for kravene indsendes til FN’s Havretskommission.