En afstemning i EU-Parlamentet tirsdag kan på sigt have alvorlige konsekvenser for den danske velfærdsmodel.

Et snævert flertal i parlamentet har godkendt forhandlingsmandatet om sociale sikringer, så forhandlingerne om nye regler nu kan gå i gang mellem kommissionen, medlemslandene og parlamentet.

Flere danske europaparlamentarikere har ellers kæmpet for at få genåbnet forhandlingerne om forslaget, der lægger op til, at EU-borgere kan få dansk dagpengeret efter bare én dags arbejde i Danmark.

Men tirsdag står det altså klart, at det ikke er lykkes dem at samle tilstrækkelig opbakning.

Parlamentariker Christel Schaldemose (S) kalder det »en potentiel bombe under det danske dagpengesystem«.

»Jeg er skuffet over, at det har været så svært at få vores kolleger til at forstå, at det er en potentiel underminering af vores dagpengesystem. Jeg er virkelig, virkelig ærgerlig lige nu«, siger hun.

Venstre: Vi skal forberede os på det værst tænkelige

I dag skal man have arbejdet tre måneder i Danmark for at opnå ret til dagpenge. Schaldemose frygter, at en ændring af reglerne vil foranledige udnyttelse af det danske dagpengesystem.

Parlamentariker Morten Løkkegaard (V) ser det som en potentiel bombe under selve det danske velfærdssystem.

»Vi er nødt til at forberede os på det værst tænkelige scenarie. Og det er et alvorligt scenarie, der for alvor truer vores danske måde at gøre tingene på«.

»Vi skal overveje at udløse artikel 48, der betyder, at vi som stat kan gå ind og udskyde det hele. Finansieringen af vores velfærdssystemer kan lide alvorlig skade af det her«, siger han.

Trods tirsdagens afstemning håber begge parlamentarikere stadig på, at forslaget, som det ser ud nu, ikke ender med at gå igennem.

Rina Ronja Kari, som er europaparlamentariker for Folkebevægelsen mod EU, er også ærgerlig over resultatet af afstemningen.

»Det er et fuldstændigt vanvittigt forslag, og det er trist for Danmark, at vi tabte. Det kan slå bunden ud af vores velfærdssystem«, siger hun.

Reglerne har til formål at fremme arbejdskraftens bevægelighed i EU ved at sikre arbejdstagernes rettigheder, når flere lande er involveret.

345 stemte for forhandlingsmandatet, mens 287 stemte imod. Det er ifølge Morten Løkkegaard tættere end ventet. Derfor er han fortrøstningsfuld i forhold til at få stoppet de mulige regelændringer.

ritzau