I over 80 år har Danmarks Naturfredningsforening haft retten til at kunne foreslå et naturområde fredet af fredningsnævnet.

Sådan har det været siden 1937, hvor landets første socialdemokratiske statsminister, Thorvald Stauning, gav foreningen ret til at rejse fredningssager på helt eget initiativ.

Men det vil Dansk Folkeparti med et nyt beslutningsforslag nu sætte en stopper for.

- Vi foreslår en demokratisering af fredningsprocessen. Flere grønne organisationer skal have ret til at rejse fredningssager, men de skal kun kunne gøre det sammen med enten staten eller kommunen, siger miljøordfører Pia Adelsteen (DF).

Danmarks Naturfredningsforening deler gerne retten til at rejse fredningssager med andre grønne organisationer, men det vil være "et fundamentalt angreb på naturbeskyttelsen", hvis man kun kan rejse en sag sammen med staten eller kommunen, lyder kritikken.

Sådan bliver et område fredet Det var den første socialdemokratiske statsminister, Thorvald Stauning, der i 1937 gav grønne organisationer mulighed for at rejse fredningssager.

Det blev i praksis Danmarks Naturfredningsforening, der fremsatte fredningsforslag, og i 1992 blev det skrevet ind i loven, at foreningen har ret til at foreslå fredninger.

Dermed er der i dag er tre parter, der kan fremsætte fredningsforslag: Danmarks Naturfredningsforening, kommuner og staten.

Fredningsforslaget bliver behandlet i et af 13 lokale fredningsnævn, der har en dommer som formand, et medlem udpeget af Miljø- og Fødevareministeriet og et medlem valgt af kommunalbestyrelsen i den berørte kommune.

Når fredningsnævnet modtager et forslag, bliver det sendt til de berørte lodsejere og andre involverede parter. På et efterfølgende offentligt møde kan parterne fremsætte deres synspunkter.

Herefter må man som ejer eller bruger af området ikke gøre noget, der strider mod de fredningsbestemmelser, som fredningsforsalget har fremsat.

Hvis fredningsnævnet beslutter, at området skal fredes, kan ejerne fremsætte eventuelle erstatningskrav. Behandlingen varer typisk op til to år.

Man kan klage over fredningsnævnets beslutning til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Kilde: Fredningsnaevn.dk, Miljøstyrelsen og Danmarks Naturfredningsforening.

- Vi har rejst syv ud af ti fredningsforslag, så hvis vi ikke længere selvstændigt kan foreslå fredninger, så vil vi se markant færre fredninger i fremtiden, siger præsident i Danmarks Naturfredningsforening, Maria Reumert Gjerding.

Det er muligt, der vil komme færre fredningssager, medgiver Pia Adelsteen:

- Men det er i min optik noget vrøvl, at det vil gå ud over naturen. Der er masser af gode folk i Danmark, der ejer et stykke jord, som de passer rigtig godt på, siger hun.

Udover Danmarks Naturfredningsforening kan også kommuner og stat i dag rejse fredningssager. Det er 13 lokale fredningsnævn fordelt over hele landet, der afgør, om et område skal fredes.

LA: Tiden er løbet fra særstatus til én privat organisation

Ingen af de tre regeringspartier er afvisende over for DF's beslutningsforslag.

- Jeg synes, at tiden er løbet en lille smule fra, at en privat organisation som Danmarks Naturfredningsforening skal have sådan en særstatus, siger Liberal Alliances miljøordfører, Carsten Bach.

Han tror ikke på, at DF's forslag vil føre til færre fredninger, som Danmarks Naturfredningsforening ellers advarer om:

- Og Liberal Alliance vil også i første omgang gerne fokusere naturindsatsen på statens arealer - og i lidt højere grad lade de private lodsejere om selv at bestemme, hvad der egentlig skal ske på deres jord, siger han.

I beslutningsforslaget lægger DF også op til, at staten eller kommunen fra begyndelsen informerer potentielt berørte lodsejere om overvejelser om at rejse en fredningssag - i stedet for, at de først får besked, når forslaget er afleveret hos fredningsnævnet.

Det falder i god jord hos LA, der vil styrke de private lodsejeres retssikkerhed, betoner Carsten Bach:

- I dag kan Danmarks Naturfredningsforening jo egentlig på egen hånd fremsætte fredningsforslag, og de behøver i første omgang i virkeligheden slet ikke inddrage hverken myndigheder eller lodsejere, siger han.

Venstres folketingsgruppe har endnu ikke drøftet det konkrete beslutningsforslag, men miljøordfører Erling Bonnesen er åben for at se på det. Han har tidligere kritiseret Danmarks Naturfredningsforening for at "ramme ved siden af skiven" og ikke leve op til ansvaret ved sin særstatus.

- Der har været snakket meget om, hvem der skal kunne foreslå fredninger. Vi tager imod Dansk Folkepartis forslag og kigger naturligvis åbent på det, siger Erling Bonnesen.

K åben over for at lade andre komme på banen

Også De Konservative, der kalder sig blå bloks grønne parti, er åben for at lade andre grønne organisationer komme på banen, siger Erik Lund (K), der er stedfortrædende miljøordfører.

- Vi kan jo se, at det siden 1937 kun er Danmarks Naturfredningsforening, der har haft mulighed for det. Og vi kan også godt se, at andre også skal komme på banen.

- Det, jeg kan være bekymret for, er, at hvis andre små organisationer også kommer på banen, så kan det blive administrativt bøvlet. Men vi vil da meget gerne indgå en drøftelse. Så vi er ikke afvisende over for det, men vi har ikke drøftet det i gruppen endnu, siger han.

Den konservative miljøordfører er heller ikke sikker på, om Danmarks Naturfredningsforening har ret i vurderingen af, at forslaget vil føre til markant færre nye fredninger.

- Jeg kan ikke vurdere, om der kommer flere eller færre fredninger. Det, vi i første omgang er åbne over for, det er, at andre også kan komme på banen. Og så må vi få en drøftelse om, hvor mange det skal være - og om man skal gå i samarbejde, siger Erik Lund.