Det endegyldige bevis for, at regeringens landbrugspakke har slået fejl, ligger meget snart på bordet hos miljøminister Jakob Ellemann-Jensen (V).

Den stærkt omdiskuterede pakke, som fra 2016 gav landmændene lov til en overgang at gøde med mere kvælstof, forudsatte, at udledningen til de sårbare fjorde og indre farvande alligevel ville falde. Det skulle ske som en konsekvens af ny regulering og af tidligere vedtagne tiltag.

Det er bare ikke sket, viser et udkast til den rapport fra Aarhus Universitet, som opgør, hvor meget kvælstof der årligt bliver tilført det marine miljø herhjemme. Tværtimod er udledningen af kvælstof, som for hovedpartens vedkommende kommer fra de dyrkede marker, steget en smule i 2017.

År Korrigeret kvælstoftilførsel Baseline-fremskrivning 2008 61061 2009 57751 2010 56156 2011 55689 2012 54923 2013 56099 2014 57798 2015 61521 55150 2016 59191 54533 2017 60000 53916 2018 53299 2019 52683 2020 52066 2021 51449 Ton kvælstof årligt. Kilder: Aarhus Universitet (aktindsigt) og baseline-fremskrivningen

Første hele år efter Landbrugspakken

Disse tal er afgørende. Det er nemlig første hele år, hvor det er muligt at måle effekten af Landbrugspakken. Udvaskningen af kvælstof fra markerne finder nemlig også sted, året efter at landmændene har anvendt handelsgødning og gylle på markerne.

Den samlede udledning af kvælstof steg sidste år til 64.000 ton, hvor den i 2016 lå på 62.000 ton. Hertil skulle dog også lægges udledningen fra ulykken på havnen i Fredericia, hvor flydende gødning i tonsvis strømmede ud i havet fra en væltet silo.

Begge tal er vel at mærke justeret for den alvorlige analysefejl, som i årevis forledte både forskere og myndigheder til at tro, at vandmiljøet var i bedring.

Det er dog ikke de tal, som ministeren foreløbig hæfter sig ved. Han fremhæver i stedet udledningen, når der bliver justeret for, at mængderne af nedbør varierer fra år til år. Så lander sidste års kvælstofudledning på 60.000 ton, en beskeden stigning i forhold til de 59.000 ton i 2016, og en nedgang i forhold til katastrofeåret 2015, hvor den var 62.000 ton.

De årlige udsving ser umiddelbart tilforladelige ud. Men de ligger imidlertid langtfra, hvad Landbrugspakken forudsatte, og endnu længere fra, hvad der skal til for at opnå god miljøtilstand uden tilbagevendende iltsvind i danske fjorde.

Således burde udledningen af kvælstof i 2017 ifølge landbrugspakken være faldet til 53.000 tons. Og hvis samtlige af de 119 vandområder, som vi har inddelt vores farvande i, skal opnå god miljøtilstand, må udledningen ikke overstige 42.000 ton.

Det har forskere på Aarhus Universitet tidligere beregnet, og internationale eksperter har blåstemplet den beregning.

Landets forskere råbte allerede vagt i gevær i foråret, da konsekvenserne af analysefejlen på de kommercielle laboratorier, som håndterer prøverne fra det danske vandmiljø, stod klart. De kunne nemlig se, at hverken sigtedybde eller algevækst forbedrede sig, sådan som et fald i udledningen af kvælstof ellers skulle tilsige.

Da Ingeniøren omtalte de konklusioner i foråret, indkaldte en samlet opposition Jakob Ellemann-Jensen i samråd. På samrådet ville ministeren ikke love yderligere tiltag, netop fordi han manglede de seneste tal for kvælstofudledningen og -koncentrationen.

VIDEO: Vandmiljøet bliver værre – få forklaringen her

Miljøministeren satte dog tilladelserne til nye havbrug i bero, fordi de også udleder ekstra kvælstof. Det skulle der med Landbrugspakken have været plads til, men på det tidspunkt var ministeren altså kommet i tvivl.

Nu er også ministerens tvivl væk

Nu er tvivlen væk.

»Vi har ikke set det forventede fald i udledningen til vandmiljøet,« siger ministeren i den pressemeddelelse, han udsendte, allerede inden rapporten med tallene var offentliggjort.

Ministeren bestiller nu Aarhus Universitet til »at opdatere det faglige grundlag«. Han henviser til, at landmændene bruger mindre gødning end forudsat, hvilket dog ikke er emnet for den nye rapport fra forskerne.

Genberegning af Landbrugspakkens mest omstridte element

Samtidig vil Jakob Ellemann nu have universitetet til at genberegne Landbrugspakkens mest omstridte element, den såkaldte baselineeffekt. Det er den, som skulle have sørget for, at udledningen faldt i stedet for at stige. Den måde, som effekten indgår i Landbrugspakken på, kostede Eva Kjer Hansen (V) jobbet som fødevareminister i det, der blev kendt som gyllegate.

Jakob Ellemann-Jensen er på baggrund af de nye tal klar til at stramme kravene til, hvor meget kvælstof fra landbrugets marker, der ender i vandmiljøet.

»Det er ikke tilfredsstillende, at landbruget ikke har leveret tilstrækkeligt på en række af de aftalte tiltag, der skal give et bedre vandmiljø. Det går for langsomt med at lave eksempelvis vådområder, og derfor er der nu brug for, at landbruget for alvor tager ansvaret på sig,« siger han.

Mange af Landbrugspakkens tiltag var frivillige, selv om forgænger Esben Lunde Larsen var nødt til at gøre efterafgrøder til et krav for at få EU-Kommissionen til at acceptere pakken.

Jakob Ellemann-Jensen lægger selv op til mere tvang og bebuder et lovforslag, »der strammer reglerne om kontrol og sanktioner for den kvælstofreducerende indsats.«