Der bliver alligevel ikke valgfrihed mellem mand og kvinde, når nye danske statsborgere skal give det adgangsgivende håndtryk ved grundlovsceremonierne. Et flertal i Hedensted Byråd har ændret tidligere beslutning, så der fremover skal trykkes hånd med borgmesteren - uden andre muligheder.

Annonce

Hedensted: Udlændinge i Hedensted, der gerne vil have et dansk statsborgerskab, skal give hånd til kommunens borgmester, uanset om det er en mand eller en kvinde. Det har et flertal bestående af Venstre og Dansk Folkeparti vedtaget på byrådsmødet onsdag aften. For en måned siden var byrådet ellers enige om, at Hedensted Kommune skulle være repræsenteret ved både borgmester Kasper Glyngø (S) og et kvindeligt byrådsmedlem ved grundlovsceremonierne, men siden er der opstået tvivl om konsekvenserne af den beslutning. For hvor Socialdemokratiet mener, at beslutningen medførte valgfrihed i forhold til, hvem man ville trykke i hånden, så har Venstre og Dansk Folkeparti fortolket det anderledes. - Når man har skrevet under på, at man vil være dansk statsborger, så er det fordi, man vil være dansker. Her har vi ligestilling, og her giver vi hånd til både mænd og kvinder. Vi tog det som helt naturligt, at de nye statsborgere skulle trykke hånd med begge repræsentanter, men borgmesteren har åbenbart opfattet det på en anden måde. Det kan vi ikke stå inde for, så vi vil have punktet korrigeret og præciseret, sagde Allan Petersen (DF) på byrådsmødet.

Grundlovsceremonier i Hedensted Der annonceres på kommunens hjemmeside og i ugeaviserne omkring ceremonierne.

Ceremonierne afholdes på Juelsminde Rådhus, i byrådssalen på lørdage.

Det foreslås at afholde den 1. ceremoni lørdag, den 7. marts 2020, og den 2. ceremoni lørdag, den 19. september 2020, kl. 10.30.

Repræsentanten, der forestår ceremonien, er borgmesteren. Byrådets medlemmer inviteres til at deltage.

Det muligt for ansøgerne at tage op til 10 gæster med til ceremonien.

Der serveres noget at drikke og noget sødt til.

Annonce

Venstre for ny tekst

Det var Dansk Folkeparti, der havde bedt om at få punktet behandlet igen, men også Venstre ville have ændret ordlyden af den beslutning, byrådet traf for en måned siden. - Borgmesteren har sin helt egen fortolkning af det, vi vedtog, og den har han taget byrådet til gidsel for. Men vi kan i Venstre ikke se os selv i det, og derfor vil vi gerne have, at det fremstår tydeligt, at det er borgmesteren, der skal gives håndtryk til uanset, om det er en mand eller kvinde, sagde Ole Vind (V). Borgmester Kasper Glyngø og de øvrige socialdemokrater henviste til lovteksten om grundlovsceremonierne, hvor der står, at de nye statsborgere skal give håndtryk til en eller flere af kommunens repræsentanter. - Vi har ikke vedtaget loven, vi har bare vedtaget, at der skal være to til stede. Her åbner loven så op for, at der kun skal gives ét håndtryk, og det har vi som kommune prøvet at følge. Det er der ikke noget uklart i, men hvis der er forskellige opfattelser af, hvad det er, vi har stemt for, så er det da fint, at vi har sagen på igen, sagde borgmester Kasper Glyngø, der endnu engang slog fast, at han ikke mener, man bliver mere dansk af at give håndtryk. - Man bliver heller ikke mere eller mindre engelsk af at drikke Guinness, og man bliver ikke en bedre italiensk fodboldspiller af at synge opera, sagde han.

Annonce

Knæfald for Støjberg

Annette Bolvig, der var suppleant for Lars Bro (LA), ville gerne have punktet udsat, så der kunne blive juridisk klarhed over, hvad den første beslutning indebar. Det var der imidlertid ikke stemning for blandt de resterende byrødder. - Men jeg vil også gøre klart, at vi på ingen måde deler holdning med Dansk Folkeparti i denne sag, og vi vil ikke gøre knæfald for Inger Støjberg (tidligere udlændinge- og integrationsminister (V), red. ). Så hvis vi skal stemme i dag, holder vi fast i den beslutning, vi traf sidste gang, sagde Anette Bolvig. Kristendemokraternes Birgit Jakobsen mente heller ikke, der var grund til at ændre i teksten. - Vi har nogle grundlæggende frihedsrettigheder i Danmark, og de indebærer, at vi skal respektere de mennesker, der vil noget andet end os selv. Håndtryksloven er lavet for at udstille og stigmatisere en lille gruppe mennesker, muslimer, og det er ikke i orden. Hvornår skal jøden så lægge kalotten, og hvornår er det en lille gruppe kristne, det går ud over? Der er blevet mindre personlig frihed og mere stat i vores samfund, og det er en glidebane, sagde Birgit Jakobsen.

Annonce

15 for, en neutral, 11 imod