En visualisering af de danske politiske partiers "stamtræ". Infografikken har krævet en hel del research, og en del overvejelser om tilvalg og fravalg. Fx er "partierne" før systemskiftet i 1901, ikke partier i nutidig forstand, men fraktioner i de større partier som mente noget andet end flertallet, i det parti de tilhørte. Jeg valgte at være konsistent med hvordan jeg visualiserede partierne, også selvom dem før 1901 strengt taget ikke er partier. Du kan dog aflæse de store linjer. Efter 1901 begynder man at bruge partier som vi også bruger det i dag, og der er sjældent tvivl om deres navne, oprindelsesår osv. Jeg fandt dog ret hurtigt ud af, at jeg ikke kunne have alle partier der nogensinde har fandtes i Danmark med – det er alt for mange. Derfor er der kun partier med som er blevet valgt til Folketinget ved et valg. Partier der har stillet op, men ikke er blevet valgt ind, er ikke med. Ligeledes er partier stiftet af siddende folketingsmedlemmer heller ikke med, medmindre de på et senere valg bliver valgt ind på almindelig vis. Derfor finder du fx Nye Borgerlige og Ny Alliance på grafikken, men ikke Borgerligt Centrum. ﻿Køb infografikken som plakat hos Merch City.

Jeg har gennemtrawlet Wikipedia og Danmarkshistorien.dk og forsøgt at visualisere de politiske partiers stamtræ. Fra grundlovens indførelse i 1849 og de næste 20 år, er det lidt som at rydde op i skuffen med ledninger, at få mening i, hvilke partier der startede hvornår og hvad der blev af dem. Mange af "partierne" før systemskiftet i 1901, var ikke rigtige partier i nutidig forstand, men fløje og fraktioner indenfor de større partier, som mente noget andet end flertallet. Magten sad på relativt få mennesker, allesammen mænd, og det virker som om, at de laver en ny fraktion med et nyt navn, hvis de blev uenige. Derfor er grafikken før 1901 ikke så præcis som jeg kunne ønske, men det blev for komplekst at forsøge at beskrive visuelt hvad der egentlig skete. Kilder er Wikipedia og Danmarkshistorien. Nye partier og valg 2019 Efter 1901 er partiernes opstart og afslutning bedre beskrevet, så det kan du til gengæld godt regne med. Alle partier der har siddet i Folketinget, er med på grafikken – en undtagelse er de opstillingsberettigede partier til valget i 2019. Jeg opdaterer infografikken efter valget, og så vil du kunne finde den nye udgave her på siden. I mellemtiden kan du downloade grafikken som PDF her﻿.

Jeg har gennemtrawlet Wikipedia og Danmarkshistorien.dk og forsøgt at visualisere de politiske partiers stamtræ.

Fra grundlovens indførelse i 1849 og de næste 20 år, er det lidt som at rydde op i skuffen med ledninger, at få mening i, hvilke partier der startede hvornår og hvad der blev af dem. Mange af "partierne" før systemskiftet i 1901, var ikke rigtige partier i nutidig forstand, men fløje og fraktioner indenfor de større partier, som mente noget andet end flertallet. Magten sad på relativt få mennesker, allesammen mænd, og det virker som om, at de laver en ny fraktion med et nyt navn, hvis de blev uenige. Derfor er grafikken før 1901 ikke så præcis som jeg kunne ønske, men det blev for komplekst at forsøge at beskrive visuelt hvad der egentlig skete. Kilder er Wikipedia og Danmarkshistorien. Nye partier og valg 2019 Efter 1901 er partiernes opstart og afslutning bedre beskrevet, så det kan du til gengæld godt regne med. Alle partier der har siddet i Folketinget, er med på grafikken – en undtagelse er de opstillingsberettigede partier til valget i 2019. Jeg opdaterer infografikken efter valget, og så vil du kunne finde den nye udgave her på siden. I mellemtiden kan du downloade grafikken som PDF her﻿.

Jeg har gennemtrawlet Wikipedia og Danmarkshistorien.dk og forsøgt at visualisere de politiske partiers stamtræ. Fra grundlovens indførelse i 1849 og de næste 20 år, er det lidt som at rydde op i skuffen med ledninger, at få mening i, hvilke partier der startede hvornår og hvad der blev af dem. Mange af "partierne" før systemskiftet i 1901, var ikke rigtige partier i nutidig forstand, men fløje og fraktioner indenfor de større partier, som mente noget andet end flertallet. Magten sad på relativt få mennesker, allesammen mænd, og det virker som om, at de laver en ny fraktion med et nyt navn, hvis de blev uenige. Derfor er grafikken før 1901 ikke så præcis som jeg kunne ønske, men det blev for komplekst at forsøge at beskrive visuelt hvad der egentlig skete. Kilder er Wikipedia og Danmarkshistorien. Nye partier og valg 2019 Efter 1901 er partiernes opstart og afslutning bedre beskrevet, så det kan du til gengæld godt regne med. Alle partier der har siddet i Folketinget, er med på grafikken – en undtagelse er de opstillingsberettigede partier til valget i 2019. Jeg opdaterer infografikken efter valget, og så vil du kunne finde den nye udgave her på siden. I mellemtiden kan du downloade grafikken som PDF her﻿.