Regeringer verden over har stædigt forsvaret digital overvågning med henvisning til terrortruslen. Men bekymringen over overvågningen er blevet så udtalt, at Google, Apple og senest den populære beskedtjeneste WhatsApp alle har lanceret nye tiltag, der ved hjælp af kryptering skal øge beskyttelsen af brugernes privatliv. WhatsApp kalder selv sit nye initiativ, der blev lanceret denne uge, for »den største implementering af end-to-end-krypteret kommunikation i historien«. De nye krypteringsløsninger, er udformet på en måde, så myndighederne i princippet selv ikke med en retskendelse i hånden kan tiltvinge sig adgang til indholdet af smartphones eller WhatsApp-beskeder.

Men den voksende brug af stærk kryptering i kommercielle produkter mødes af en hård modoffensiv fra efterretningstjenester og myndigheder. FBI-chef James B. Comey mener, at virksomhederne gør det muligt for »folk at være hævet over loven«, den nytiltrådte chef for Storbritanniens elektroniske efterretningsvæsen (GCHQ), Robert Hannigan, advarer mod, at kommunikationstjenesterne bliver »selve den rute, der faciliterer kriminalitet eller terrorisme«.

Også chefen for Europols cybercrimecenter EC3, Troels Ørting, mener, at selskaberne går for langt:

»Efter Snowden-affæren er udviklingen eskaleret, og det er vi nødt til at tage en debat om. Det kører bare derudad, og alt skal være krypteret,« sagde han i oktober til Berlingske og advarede om, at »vi godt kan lukke butikken«, hvis udviklingen fortsætter.

Teknologivirksomheder presset

Snowden-afsløringerne har indtil nu haft begrænsede politiske konsekvenser – senest faldt i denne uge et forsøg på at begrænse NSA’s beføjelser til jorden i det amerikanske senat. I stedet ser det ud til, at slagsmålet om myndighedernes adgang til befolkningens private data bliver afgjort af udbredelsen af stærk kryptering. Lækkene har på den ene side vist, at flere store internetselskaber arbejder tæt sammen med myndighederne, men på den anden side også, at efterretningstjenesterne groft udnytter usikkerhed i selskabernes systemer til at få adgang til brugerdataene uden selskabernes viden. Det har været ødelæggende for tilliden til firmaerne, og derfor føler de sig presset til at ændre praksis og lægge afstand til myndighederne, vurderer Ivan Damgård, der er professor i datalogi på Aarhus Universitet.

»Man har fået presset Apple og Google op i et hjørne, så de føler, at de ikke kan være sikre på deres forretning uden for USA medmindre de sørger for at lægge ansvaret fra sig ved ikke selv at kunne genskabe brugernes data,« siger han.