Sådan lyder branchens forslag Omkostningerne ved et lån må aldrig være større end lånets størrelse. Det er lige meget, hvor længe lånet løber. Det vil sige, at hvis du låner 10.000 kroner, kan du ikke komme til at betale mere end 20.000 kroner tilbage.

Et loft over strafrenter, når lånere ikke betaler tilbage, på 25 procent om året.

Oprettelsen af et nationalt register over gældsinformation, hvor banker, kviklånere og andre udlånere skal bidrage med data.

Branchen vil bidrage med penge til gældsrådgivning. Men det vil kun ske, hvis alle udbydere af lån gør det samme.

Kilder: Digitale Långivere, Ritzau

Politikerne har rettet det kritiske blik mod en række udbydere af forbrugs- og kviklån.

De bliver kritiseret for at give alt for dyre lån til mennesker, som har svært ved at betale pengene tilbage.

Et truende lovindgreb mod kviklånsbranchen får nu brancheforeningen Digitale Långivere til at præsentere foreningens egne forslag til en regulering af markedet.

- Vi ved, at regeringen i sit lovkatalog har bekræftet, at man fremsætter et nyt lovforslag. Samtidig har vi fået mere data fra gældsrådgivere om, hvor forbrugernes gældsproblemer ligger, siger Jens-Ole Kyhl Klitgaard, der er talsmand for brancheforeningen.

Loft over omkostninger

I stedet for et loft over de såkaldte årlige omkostninger i procent, ÅOP, som blandt andet Socialdemokratiet og SF har foreslået, så ser Digitale Långivere hellere, at politikerne laver et loft over de samlede låneomkostninger.

Ifølge brancheforeningen skal loftet sikre, at omkostningerne for lån ikke bliver større end lånets størrelse. Det skal ske uafhængigt af, hvor længe lånet løber. Låner du eksempelvis 10.000 kroner, må det altså højst koste 20.000 kroner, uafhængigt af om lånet løber få måneder eller i flere år.

Men i princippet kan man vel med jeres forslag stadig låne 10.000 kroner og ende med at betale 20.000 kroner for at have lånet i en måned?

- Det kan du godt, hvis du har lyst til at tage imod det tilbud. Men dér er der i dag ret klare retningslinjer for, hvordan man skal informere kunderne om prisen. Jeg vil mene, at man som forbruger kan finde et bedre tilbud. Men kan man ikke det, ja så kan det godt lade sig gøre, siger Jens-Ole Kyhl Klitgaard.

'ÅOP er misvisende'

ÅOP ÅOP er en forkortelse for årlige omkostninger i procent og dækker over den samlede årlige udgift ved et lån opgjort som en procentdel af lånebeløbet.

Prisen for et forbrugslån er nemlig mere end renten. Ud over renten skal du betale gebyrer og stiftelsesomkostninger, og det kan hurtigt løbe op.

For at få et overblik over de samlede omkostninger - altså den reelle pris på lånet – skal du hæfte dig ved de årlige omkostninger i procent, ÅOP. ÅOP er den samlede årlige udgift ved et lån.

Alle låneudbydere, der tilbyder et specifikt lån, skal oplyse om ÅOP.

Kilde: Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen

Den såkaldte ÅOP for kviklån har i nogle tilfælde været helt oppe på 817 procent, hvis man eksempelvis har taget lån på 5.000 kroner hos låneudbyderen Vivus over 12 måneder.

Forbrugerorganisationen Forbrugerrådet Tænk har tidligere luftet ideen om et ÅOP-loft på 20 procent.

Men det er ikke rimeligt at tage udgangspunkt i ÅOP, fordi kviklånsfirmaerne ifølge Digitale Långivere låner deres penge ud til forbrugerne i kortere perioder, mener Jens-Ole Kyhl Klitgaard.

- Vi skal huske på, at ÅOP ikke betyder de årlige omkostninger i procent. Det er meget svært at forstå, når navnet er 'årlige omkostninger i procent'. Men det gør det ikke i alle tilfælde. Og det gør det for eksempel ikke for nogle af de produkter, som vores medlemmer udbyder. Derfor er ÅOP misvisende for mange af de produkter, siger han.

Reklamer er ikke med

Ud over loftet foreslår Digitale Långivere også et fælles gældsregister, og branchen vil også gerne give penge til gældsrådgivning, men kun hvis alle udbydere af lån gør det samme.