Fiskeren, arvingen og bageren. Alle betalte de dyrt for ikke at have oprettet en ægtepagt.

Ægtepagt En ægtepagt er en aftale mellem to personer, der er gift, eller skal giftes med hinanden. I ægtepagten kan man aftale, hvad parterne hver især skal have ved en eventuel skilsmisse.

​​ Der bliver lavet færre ægtepagter, men der er brug for flere, siger eksperter.

- Du kan miste din opsparing eller din virksomhed, hvis du ikke har en ægtepagt, siger advokat hos advokatkontoret Aumento Søren Bang Monrad.

Selvom antallet af vielser sidste år steg med godt 1.900 i forhold til 2015, blev der lavet 158 færre ægtepagter.

- Der er formentlig flere, der med fordel kan oprette en ægtepagt. Jeg er bange for, at der er mange, der ikke tænker over det, når de bliver gift, lyder det fra Rasmus Kristian Feldthusen, der er professor ved det juridiske fakultet på Københavns Universitet.

Herunder har TV 2 samlet tre historier fra den virkelige verden, hvor den ene eller begge parter er blevet særdeles overrasket over, hvordan deres formue skulle deles, da de blev skilt. ​

​ Alle sagerne herunder er behandlet af advokatkontoret Aumento. ​

Fælleseje Når man gifter sig, får man fælleseje, medmindre man laver en ægtepagt. Fællesejet omfatter det, I ejede, inden I blev gift.

Ligeledes omfatter fællesejet det, I erhverver jer i løbet af ægteskabet.

En lovændring i 2008 gør, at fællesejet ikke omfatter rate- og kapitalpensioner.

Fællesejet starter, når I bliver gift.

Fællesejet ophører, hvis I bliver skilt, eller når den ene dør. I disse tilfælde deles boet ligeligt. Kilde: Ret & Råd og Wikipedia

​ 1: Bager måtte sælge livsværk

Han havde fuldstændig overset nødvendigheden af en ægtepagt med særeje for sin virksomhed. Det indså han nu, hvor han skulle skilles. Men det var for sent for bageren, der var medejer af flere bagerbutikker i Jylland. En ejerandel til en samlet værdi af omkring 20 millioner kroner.

En jysk bager måtte sælge sin ejerandel af en stor bagerkoncern med flere butikker, da han skulle skilles. Bagerens ægtefælle skulle have halvdelen af koncernen, og et salg af livsværket var eneste udvej for bageren. Foto: Richard Clark / Scanpix

Han havde også et hus med sin kone, men den virksomhed, han havde bygget op gennem årene, udgjorde alligevel næsten hele den samlede sum af det, der nu skulle deles som følge af deres fælleseje. Konen, han skulle skilles fra, skulle have halvdelen af værdien – altså omkring 10 millioner kroner.

​ ​​​ - Han havde fuldstændig overset behovet for en ægtepagt med særeje for bagervirksomheden. Man må sige, han blev overrasket, siger advokat Søren Bang Monrad, der sad med sagen dengang. ​

Særæje Med oprettelse af en ægtepagt med særeje kan I opdele formuen mellem jer, som I ønsker det.

Man kan oprette en ægtepagt med særeje før eller under ægteskabet.

Særejet kan omfatte hele eller dele af jeres formue.

​ Der var kun en løsning, og den var barsk, fortæller advokaten. Da ejeren af bagervirksomheden ikke havde andre aktiver, var han nemlig tvunget til at sælge sin andel af bagervirksomheden for at være i stand til at betale konen hendes retmæssige del af deres fælles bo.

- Han gik helt ned psykisk på det. Vi havde nogle møder med ham og hans kompagnon, som skulle købe ham ud af selskabet. Manden, der var tvunget til at sælge sin virksomhed, var ikke rigtig mentalt til stede i lokalet under møderne på grund af chokket over at miste virksomheden, siger Søren Bang Monrad. ​

​ 2: Arvingen

For det første ville hendes mand skilles. For det andet stod hun nu til at miste halvdelen af de 800.000 kroner, hun havde arvet fra sin mor et halvt år tidligere. Det beløb skulle hendes mand – helt lovmæssigt – nu have.

Antallet af ægtepagter 2016: 8.648

2015: 8.806

2014: 8.415

2013: 8.377

2012: 8.797

2011: 9.010

2010: 9.700

2009: 10.111

2008: 12.265

2007: 17.219

2006: 18.839

2005: 10.262 Kilde: Tinglysningsretten

Hun havde netop arvet 800.000 kroner fra sin mor. Hun havde derfor svært ved at tro det, da hun fandt ud af, at hendes mand, der nu ville skilles fra hende, skulle have halvdelen af arven. Foto: Thomas Wilhelm / Scanpix

- Hun havde slet ikke set det komme. Hun var i chok over, at hun skulle skilles, og over, at hun mistede 400.000 kroner. Hun blev straffet to gange, siger advokat Søren Bang Monrad, der sad med sagen for ægteparret, der begge var i 50’erne og havde været gift i mange år.

- Hun kunne simpelthen ikke forstå, at det kunne være rigtigt. Hun havde jo lige arvet pengene, og så skulle hun aflevere halvdelen til manden, siger han. ​

Antallet af vielser 2016: 30.389

2015: 28.482

2014: 27.967

2013: 27.140

2012: 28.235 Kilde: Danmarks Statistik

​ 3: Fisker betaler for bristet kærlighed med sin båd

Han købte allerede sin båd, da han var 22 år. Siden da havde han været selvstændig fisker, og båden var det naturlige omdrejningspunkt i hele hans liv.

13 år senere, da han var 35 år, giftede han sig. Et ægteskab, der - som så mange andre - endte i en skilsmisse nogle år senere.

En fisker stødte for alvor på grund, da han skulle skilles. Udover konen måtte også fiskekutteren skibes afsted. Båden på billedet har intet med den konkrete sag at gøre, da dette er et arkivfoto. Foto: Niels Thye / Scanpix

Den bristede kærlighed var dog ikke det eneste, fiskeren skulle komme til at ærgre sig over. Værdien af fiskevirksomheden havde nemlig vokset sig stor, og den udgjorde mandens primære formue. Han havde dog ikke lavet en ægtepagt med særeje for sin virksomhed, så han måtte sælge sin båd for at betale hustruen halvdelen af fiskevirksomhedens værdi.

- Han var meget ærgerlig over skilsmissen. I dag er han ikke fisker længere. Han arbejder på en fabrik, siger advokat Søren Bang Monrad.

- Én ting er reglerne, en anden ting er, om det er rimeligt, siger Søren Bang Monrad og peger på, at sagerne ikke altid er sort/hvide.

- I nogle tilfælde har ægtefællen jo gået derhjemme og passet og opdraget børnene, og han eller hun har dermed skabt rammerne for, at virksomheden kan blomstre. Derfor kan det nogle gange være mere rimeligt, end det lige lyder, siger Søren Bang Monrad. ​

Herunder får du råd om, hvornår du blandt andet skal være opmærksom på, om I har brug for en ægtepagt.

​