Hverken antallet af medarbejdere, virksomhedens overlevelseschance eller omsætningen blev signifikant øget ved at få tilført kapital fra venturefonde som for eksempel Vækstfonden.

Det konkluderer rapporten ‘Effektanalyse af risikovillig kapital’. Den udarbejdede CEBR (Centre for Economic and Business Research) under CBS for et udvalg under det tidligere økonomi- og erhvervsministerium helt tilbage i 2009.

I analysen sammenlignede CEBR over 500 virksomheder, der havde modtaget venturekapital fra venturefonde, med en registerbaseret kontrolgruppe af tilsvarende virksomheder. Det vil sige, at virksomhederne i kontrolgruppen havde samme størrelse og var i samme branche som de virksomheder, der modtog venturekapital.

Dermed adskiller analysen sig væsentligt fra lignende analyser af venturekapitals betydning for virksomheders udvikling. Vækstfondens egne analyser baserer sig f.eks. på spørgeskemaundersøgelser, hvor svarene blev ekstrapoleret til at dække alle virksomheder, som havde modtaget venturekapital.

Samtidig sammenligner Vækstfonden de virksomheder, der har modtaget venturekapital, med alle virksomheder bredt fordelt over hele den private sektor. Det forklarer ph.d. Jens Kovsted, der på det tidspunkt var analysechef på CEBR, og som præsenterede rapporten for det ministerielle udvalg. I dag bakker han fortsat op omkring rapportens konklusioner:

»Men Vækstfonden mente ikke, at man kunne lave den sammenligning af virksomheder, som vi havde gjort. Fonden mente, at den periode, vi kiggede på, var for kort i forhold til at måle effekter. Endelig påpegede Vækstfonden, at at manglede data betød, at vi ikke kunne analysere eventuelle forskelle i udtagne patenter,« fortæller Jens Kovsted.

Han er i dag ansat i Novo Nordisk og afviser, bortset fra spørgsmålet om patenter, Vækstfondens kritik.

Høj løn, men ikke flere ansatte

Analysen viste, at der var en svag tendens til, at virksomheder, der havde modtaget venturekapital, oftere gik konkurs end kontrolgruppen. Det er imidlertid ikke overraskende, da den type virksomheder ofte er forbundet med større risiko.

Men nok så vigtigt var det, at venturekapitalvirksomhederne ikke havde ansat væsentlig flere medarbejdere eller formået at øge deres omsætning mere end virksomhederne i kontrolgruppen.

Eneste signifikante forskel var, at medarbejderne i virksomhederne med venturekapital fik mere i løn end i kontrolgruppen:

»Det kan være fordi, deres medarbejdere er bedre kvalificerede og mere produktive og derfor kræver mere i løn. Men hvis det er tilfældet, burde det afspejle sig i flere ansatte og større omsætning. Den sammenhæng fandt vi ikke,« fortæller Jens Kovsted.

Han blev overrasket over Vækstfondens kritik af rapporten:

»I det hele taget mente Vækstfonden ikke, at vi kunne bruge metoden til analyse af venturekapital.«

Det afviser Jens Kovsted imidlertid, idet metoden har været anvendt til analyser andre offentlige tilskudsordninger, eksempelvis erhvervs-ph.d.- og innovationskonsortium-ordningerne. I begge tilfælde fandt analyserne positive effekter.

Ingeniøren har bedt Vækstfonden om at uddybe kritikken, og i en e-mail svarer kommunikationsrådgiver Nathali Selmeczi Leth:

»Det er umuligt at finde en meningsfuld kontrolgruppe for venturefinansierede virksomheder, som i sagens natur er meget forskellige fra virksomheder, der kan klare sig med bankfinansiering. F.eks. er det ikke overraskende, at en nystartet lægemiddeludviklingsvirksomhed som Zealand Pharma, der skal forske og udvikle i mere end ti år, før de kan have produkter på markedet, har en helt anden omsætningsudvikling end en mediko-virksomhed, der allerede har produkter på markedet. Analysen tager simpelthen ikke højde for disse forskelle, og dermed sammenlignes æbler og pærer.«

Rapporten fra CEBR er ikke at finde på hverken Vækstfondens eller Erhvervs- og Vækstministeriets hjemmeside.

Rapporten 'Effektanalyse Af Risikovillig Kapital'