Et blåt flertal i Folketinget lægger nu op til at rulle den tidligere SR-regerings ”billig bolig"-lov tilbage. Og det er Københavns overborgmester Frank Jensen (S) stærkt utilfreds med.

Loven giver kommunen mulighed for at kræve op til 25 procent almene boliger i nye boligområder. Og København har i den grad taget den nye lov til sig. Ifølge overborgmesteren er der allerede planlagt 1.354 almene boliger, hvor den nye lov har været i anvendelse. Og flere er på vej.

”Vi er simpelthen nødt til at have det her værktøj. Det er fuldstændig evident, at hvis vi ikke har det her redskab, så får vi ikke de 3.600 billige boliger for folk med helt almindelige indkomster,” siger Frank Jensen.

Vil ikke være eliteby

Flertallet for at rulle ”billig bolig"-loven står klart efter, at Dansk Folkepartis boligordfører nu melder klart ud, at partiet vil være med til at skrotte planlovsændringen, som blev vedtaget i begyndelsen af året. Men bliver loven rullet tilbage, vil det være rigtig skidt, mener Frank Jensen.

Københavns Kommune er i gang med en lang række byudviklingstiltag, og alt i alt regner kommunen med, at loven skal skabe plads til 3.600 almene boliger i hovedstaden de næste ti år. Blandt andet i attraktive nye kvarterer som Nordhavnen, hvor kommunen med loven i hånden vil planlægge over 1.000 almene boliger.

”Det er fuldstændig klart, at de boliger ikke kommer, hvis vi ikke har den lov,” siger Frank Jensen.

”Hvis vi ikke sørger for at få de her boliger, så får vi en skæv by, som kun er for de rige. Det er ikke det, vi ønsker. Og jeg troede ikke, det var det, Dansk Folkeparti ønskede,” siger han og peger på, at det vil føre til dyrere lejligheder.

DF imod fra start

Dansk Folkepartis boligordfører Merete Dea Larsen mener, at partiets holdning hænger godt sammen med, at man i sin tid ikke var med til at lave loven.

”Jeg kan ikke forstå, det overrasker ham. Vi gik heller ikke ind for loven i første omgang,” siger Merete Dea Larsen.

Hun vil dog gerne se på, om man kan hjælpe kommunerne på andre måder med at sikre nok almene boliger, ungdomsboliger og seniorboliger.

”Jeg er meget indstillet på, at vi ser på, hvordan vi kan gribe det an, så kommunerne får nogle værktøjer, men uden at det er på ekspropriationslignende vilkår,” siger Merete Dea Larsen.

Ordføreren fra Dansk Folkeparti peger også på, at det ikke kun er meningen, at lovgivningen skal bruges i København. Og i resten af landet kan der være andre behov, som også skal tilgodeses.

Læs hele artiklen på Altinget: by og bolig (kræver abonnement). Tegn gratis prøveabonnement her.

gormsen@altinget.dk, red@altinget.dk