Redaktionen Tirsdag, 03. september 2019 - 15:46

Grønland og Danmark bør straks udarbejde en sikkerhedspolitisk overbygning på Ilulissaterklæringen. Arktis kan formentlig ikke længere forblive et lavspændingsområde.

Det skriver avisen Sermitsiaq.

Men vi kan være med til at sikre, at det ikke bliver værre end allerhøjest nødvendigt. Det siger lektor ved Forsvarsakademiet, Peter Viggo Jakobsen til avisen Sermitsiaq.

– Hvis Danmark og Grønland ikke snart begynder at tale om, hvordan de vil håndtere det voksende pres fra USA, og hvad de i fællesskab mener er acceptabelt og uacceptabelt, så ender vi med ikke at få indflydelse. Vi oplever et USA, der i stigende grad giver udtryk for ønsker om at udbygge deres militære kapacitet i Grønland samt at få udbygget lufthavnene, så de kan lande med flere flytyper. Derudover har USA gennemført operationer til søs, som Danmark ikke har været bekendt med.

- Vi må altså finde en balance mellem på den ene side at imødekomme et stigende amerikanske krav og på den anden side gøre det på en måde, så man undgår at situationen bliver for højspændt, siger Peter Viggo Jakobsen til avisen Sermitsiaq, og pointerer, at Ilulissat-erklæringen fra 2008 er indgået i en tid, hvor man ikke talte sikkerhedspolitik.

Risikerer amerikansk diktat

USA må med afsæt i forsvarsaftalen fra 1951 og tillægsaftalen fra 2004 ikke anlægge nye baser end i Thule, uden at Danmark og Grønland har accepteret det. Men spørgsmålet er, hvad vi gør, hvis USA for eksempel ønsker en opgradering af radaren i Thule eller at etablere en ny hangar i Ilulissat?

– Hvor går vores røde linjer? Og kan vi komme med konstruktive forslag frem for kun at reagere på amerikanernes krav? Hvis Danmark og Grønland udelukkende siger nej til at imødekomme ønsker og krav, så er der en risiko for, at USA bare gør, som de finder nødvendigt for at beskytte deres interesser.

Du kan læse mere i den seneste avis Sermitsiaq. Du kan få adgang til den seneste avis ved at klikke på linket nedenunder: