Resumé og kommentar

Selv om grænsen for, hvornår man betaler topskat i Danmark, bliver sat yderligere op i 2020, er vi det nordiske land, hvor topskatten slår hårdest.

I Sverige slår topskatten næsthårdest blandt de nordiske lande, men svenskerne afskaffer deres topskat i 2020. Dermed vil Danmarks position som det land i Norden, hvor topskatten sætter tidligst ind, blive styrket.

”Danmark er kendetegnet ved at have en lav topskattegrænse, der sætter tidligt ind. I Norge og Finland sætter topskatten ind ved en indkomst på 161 hhv. 189 pct. af en gennemsnitsindkomst. I Danmark sætter topskatten ind allerede ved 129 pct. af en gennemsnitsindkomst. Og i Sverige fjernede man helt topskatten fra årsskiftet. Før topskatten blev afskaffet i Sverige, satte den ind ved en indkomst på 149 pct., hvilket også er betydeligt højere end i Danmark. Hvis man hævede topskattegrænsen til finsk niveau, skulle topskattegrænsen i Danmark hæves fra 499.000 kr. til 732.000 kr. Det ville reducere antallet af topskatteydere fra 470.000 til ca. 136.000 personer. Det er et ordentligt nøk nedad, og provenutabet udgør 4,3 mia. kr. Og det vil øge beskæftigelsen med 5.700 personer. Det er lige, hvad det danske arbejdsmarked har brug for. Råderummet frem til 2025 udgør 28 mia. kr. Derfor kunne man sagtens gennemføre det.” siger cheføkonom Mads Lundby Hansen, CEPOS

”I den danske debat får man nemt indtrykket af, at topskatten betales af akademikere og topchefer. Det er ikke helt dækkende. Faktisk er der flere ufaglærte og faglærte arbejdere, der betaler topskat end akademikere ifølge CEPOS’ udtræk fra Danmarks Statistiks personregistre. Dette er også et argument for at øge topskattegrænsen. I øvrigt er topskatten en af de mest væksthæmmende skatter vi har, og den burde helt afskaffes. Ifølge Finansministeriet udgør provenutabet ca. 9 mia. kr. ved en afskaffelse af topskatten efter tilbageløb og adfærd. Det kan sagtens finansieres inden for råderummet”, siger cheføkonom Mads Lundby Hansen, CEPOS