Det er et alvorligt demokratisk problem, at regeringen bliver ved med at tale udenom, når den skal forholde sig til, om den amerikanske efterretningstjeneste NSA har spioneret imod danske interesser.

Det siger professor i strafferet på Aarhus Universitet Gorm Toftegaard Nielsen, efter at Information på baggrund af lækkede dokumenter fra whistlebloweren Edward Snowden i går kunne fortælle om NSA’s spionage før COP15-klimatopmødet i København i 2009 og tjenestens planer om at fortsætte spionagen under topmødet.

»Der bliver lagt flere og flere oplysninger frem, som gør, at man ikke bare kan blive ved med at sige, at man ikke tror, NSA foretager sig noget ulovligt i forhold til Danmark,« siger Gorm Toftegaard Nielsen og tilføjer:

»Det er blevet et demokratisk probem, at hele verden kan se, at USA udøver spionage, og mange af de lande, det udøves over for, kan ikke direkte bestride, at de kender til det, men de laver nogle formuleringer, så det ser ud som om, de ikke ved det.«

Et af målene for NSA’s COP15-operation var tilsyneladende Danmark. I et lækket NSA-dokument, som Information har fremlagt, beskriver tjenesten, hvordan den har forsynet amerikanske beslutningstagere med »forhåndsoplysninger« om en dansk »redningsplan«, der efter alt at dømme er et aftaleudkast, som danske embedsmænd udarbejdede før klimatopmødet.

I en mail til Ritzau skrev forsvarsminister Nicolai Wammen (S) i går:

»Der er ikke nogen af de oplysninger, som fremgår af torsdagens artikler i Information, der giver anledning til at ændre ved det forhold, at vores efterretningstjenester ikke har oplysninger, der giver grundlag for at antage, at amerikanske efterretningsaktiviteter på ulovlig vis er rettet mod Danmark.«

At bestride faktum

»Læg mærke til, hvor lidt han siger,« siger Gorm Toftegaard Nielsen og henviser til, at statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) flere gange i forbindelse med internationale mediers NSA-afsløringer er kommet med lignende udtalelser om, at regeringen ikke har »grund til at tro, at der skulle være udøvet ulovlig efterretningsaktivitet imod Danmark eller danske interesser«.

»Man kan jo ikke bare blive ved med at sige, at man ikke antager eller tror, der foregår noget fordækt,« siger Gorm Toftegaard Nielsen.

»Hvis man ikke kan se, at der er grund til at mistænke NSA for at foretage de her overvågninger, så forstår jeg ingenting. Regeringen er jo derhenne nu, hvor de nærmest bestrider de dokumenter, Snowden har lagt frem. Og der må jeg sige, at jeg lærte i min bardom, at det med at bestride faktum, det er jo aldrig det bedste forsvar.«

Ifølge Gorm Toftegaard Nielsen »må det være meget svært for en regering, når Snowden lægger alle de oplysninger frem om NSA, ikke at have nogen mistanke om, at der sker en ulovlig overvågning – og hvis der er grund til at have en mistanke om folkeretskrænkelser mod Danmark, så skal regeringen undersøge forholdene.«

Dansk accept af overvågning

Professoren peger desuden på, at regeringen insisterer på kun at forholde sig til, om NSA »ulovligt« har rettet efterretningsaktiviteter mod Danmark. »Man kan spørge sig selv, om det er, fordi de er naive, at de ikke mener, der sker noget ulovligt. Men faktum er, at regeringen i hvert fald ikke benægter at have viden om spionage mod Danmark. Når ministrene siger, som de gør, må man forstå dem sådan, at de i et vist omfang accepterer, at NSA tapper oplysninger fra Danmark. Men spørgsmålet er, om regeringens accept gør det lovligt, og dernæst: Hvor går grænsen ifølge regeringen mellem lovlig og ulovlig spionage? Det kan vi ikke få at vide,« siger han.

»I dag kan du tappe meget fra et andet land uden at være til stede. Eller er det sådan, at NSA efter regeringens opfattelse uden at bryde loven på den måde både kan spionere mod danske forhandlinger, dansk industri og mod danske borgere? Der er i et demokrati et fundamentalt krav om, at befolkningen kan få at vide, hvad der er lovligt, og hvad der ikke er lovligt.«

– Hvad tænker du om lovligheden af en sådan overvågning?

»Der tænker jeg ret enkelt, at regeringen for det første ikke kan overdrage sin suverænitet til USA. For det andet: Hvis dansk politi vil overvåge bestemte personers emails for eksempel, så kræver det en retskendelse, som er meget svær at få. Og regeringen kan jo selvfølgelig ikke overdrage beføjelser til NSA, som dansk politi ikke har.«

Det har på trods af flere henvendelser fra Information ikke været muligt at få en kommentar fra forsvarsminister Nicolai Wammen.