Det er ikke uden risiko at inhalere indholdet af hundredvis af lattergaspatroner hver eneste uge, og det er tilsyneladende ved at gå op for flere danskere.

Overlæge Asmus Bisgaard siger til DR, at Hovedstadens Akuttelefon tager imod et overraskende højt antal henvendelser til 1813-linjen om langtidsvirkninger af lattergasmisbrug.

»Der bliver blandt andet ringet ind om angstanfald, forfrysninger, beretninger om blandingsmisbrug og langvarigt koncentrationsbesvær,« siger overlægen til DR og oplyser, at Hovedstadens Akuttelefon i 2017 modtog i alt 11 opkaldt om helbredsproblemer i forbindelse med indtag af lattergas.

I 2018 var der 29 henvendelser, og i første halvår af 2019 har 22 bekymrede borgere ringet om lattergas.

Samme tendens spores hos Giftlinjen, der er tilknyttet Bispebjerg Hospital. I første halvår af 2019 havde man her ligeledes haft 22 sager om lattergasrelaterede helbredsproblemer, som Berlingske beskrev tidligere på sommeren.

Overlæge Dorte Fris Palmqvist, som er tilknyttet Giftlinjen, forklarede i den forbindelse, at lattergasmisbrugere kan opleve bivirkninger som snurren i fingre, hænder og fødder.

»Vi har også nogle, der har så voldsomme nerveskader, at de simpelthen har svært ved at stå på benene,« tilføjede hun.

Fra tandlæge til rendesten

Lattergas kender de fleste måske fra mere eller mindre komplicerede besøg hos tandlægen, hvor gasarten i årtier er anvendt flittigt som bedøvelsesmiddel. Det samme gælder i hospitalsvæsenet, hvor gasarten verden over bruges af anæstesilæger i kombination med andre lægemidler til at lægge patienter i fuld eller delvis narkose under operationer.

Til lægelig brug blandes lattergassen med ilt for at undgå skadevirkninger. Men de små skinnende patroner, man kan købe i de fleste isenkræmmere og visse kiosker, indeholder ren lattergas.

Disse patroner er egentlig tiltænkt restauranter og madentusiaster, som kan bruge dem i sifonflasker til at lave flødeskum eller gøre en hollandaise luftig med.

Men man kan også med sifonflasken tømme patronen i en ballon og inhalere indholdet – eller ved hjælp af en anordning suge gassen direkte fra sølvbeholderen – for at opnå en rus, der af brugere beskrives som euforisk og kortvarig.

Bunkerne af tømte sølvpatroner i rendesten og skraldespande landet over – ikke mindst i festivalsæsonen – vidner om, at især unge mennesker de seneste år har taget lattergassen til sig.

Men som lægerne fra 1813 og Giftlinjen bemærker, er det ikke uden risiko at overgive sig til den ellers tilsyneladende harmløse rus.

Lattergas kan ødelægge nervesystemet

Sidste år opdagede læger på Glostrup Hospital det, så vidt vides, første eksempel i Danmark på langtidsskade efter misbrug af lattergas.

En ung mand havde i en periode taget 100-200 patroner dagligt. Han havde købt patronerne i sin lokale kiosk, og selv da det begyndte at gå ud over hans evne til at koordinere sine ben, blev han ved.

Rekreativ brug af lattergas kan ifølge Giftlinjen føre til bevidstløshed, faldskader og akut iltmangel. Men der kan også på lang sigt være alvorlige konsekvenser.

Menneskekroppen opbygger naturligt et større lager af vitaminet B12, som den bl.a. bruger til at danne røde blodlegemer og myelin, der er en slags isolerende fedt, der beskytter nerveceller.

Kvælstofforilte, som er den kemiske betegnelse for lattergas, ødelægger B12-vitaminmolekylet, så kroppen ikke kan anvende det, og på et tidspunkt, når det naturlige lager er opbrugt og ødelagt, vil det resultere i blodmangel og – endnu mere alvorligt – begyndende skader på nervesystemet.

I værste fald kan misbrug af lattergas på sigt altså ødelægge ens nervesystem.

Myndighederne har da også i flere omgange forsøgt at bremse lattergastendensen. Bl.a. ved at forsøge at straffe to unge mænd for overtrædelse af produktsikkerhedsloven for import af omkring 63.000 patroner med henblik på videresalg. Forsøget mislykkedes, og de to blev frikendt ved Retten i Holbæk.

I et notat fra sidste år knyttede Sundhedsstyrelsen to dødsfald fra 2016 og 2018 til den umiddelbare effekt af de populære patroner.