Venstre, Liberal Alliance og de Konservative er nu klar til at gå i regering sammen og er blevet enige om et fælles regeringsgrundlag.

Regeringsgrundlaget, der skal agere politisk rettesnor for Danmarks nye trekløverregering, har fået navnet »For et friere, rigere og mere trygt Danmark« og blev præsenteret på et pressemøde søndag eftermiddag af statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), LA-leder Anders Samuelsen og de Konservatives formand, Søren Pape Poulsen.

På Venstres landsmøde i sidste weekend inviterede Løkke fra talerstolen de Konservative og Liberal Alliance med i regering, og siden da har de tre partier haft »gode og lange og meget konstruktive samtaler«, lød det fra statsministeren under pressemødet på Marienborg.

»Og vi har nu et grundlag, vi er enige om, så Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti kan danne – i morgen – en ny trekløverregering,« sagde Lars Løkke Rasmussen.

»Det er jeg glad for. Det er jeg også stolt af. Og det gør mig på alle måder optimistisk på Danmarks vegne,« fastslog statsministeren.

Mandag klokken 11 vil Lars Løkke Rasmussen præsentere sit nye ministerhold på Amalienborg, oplyser han. Han understreger desuden, at han nu står i spidsen for en styrket regering:

»Jeg er ikke i tvivl om, at ved at vi nu rykker sammen og justerer vores synspunter ind til ét, så får vi et langt stærkere og klarere udgangspunkt.«

86 sider langt

Den nye VLAK-regering lægger i sit 86 sider lange regeringsgrundlag blandt andet op til, at Danmark skal blive 80 milliarder kroner rigere. En noget større ambition end i V-regeringens 2025-plan, hvor målet var, at Danmark frem mod 2025 skulle blive 65 milliarder kroner rigere.

Derudover lægges der op til en årlig vækst i den offentlige sektor på 0,3 procent. Det er markant mindre end de 0,8 procent i offentlig vækst, VLAK-regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, ønsker.

Den nye regering vil desuden øge arbejdsudbuddet med 55-60.000.

Et af de helst store slagsmål har været spørgsmålet om topskatten. I regeringsgrundlaget står der, at VLAK-regeringen har en ambition om, at færre skal betale topskat:

»Regeringen ønsker at reducere marginalskatten, og at topskatten skal spille en langt mindre rolle end i dag, fordi den koster vækst og beskæftigelse. Regeringen vil til brug for forhandlingerne om JobReform II fremlægge forslag, der markant mindsker antallet af danskere, der betaler topskat.«

»Vi skal løfte markant mange flere ud af at betale topskat,« lød det fra Anders Samuelsen, der oprindeligt havde et ultimativt krav om, at topskatten skulle lettes med fem procentpoint for alle topskattebetalere.

Et krav, LA-lederen droppede, da han blev inviteret med i regering af Lars Løkke Rasmussen.

Derudover fremgår det af det politiske katalog, at regeringen »ønsker at lette skatten på arbejde for alle«.

Den nye regering vil desuden fremlægge udspil om blandt andet boligskat, en JobReform, pension, vækst, uddannelse og SU samt udlændinge.

En langtidsholdbar regering

Anders Samuelsen kalder regeringsgrundlaget »et klart borgerligt-liberalt bud på, hvordan Danmark kan blive en vindernation«.

»Jeg mener, at vi med det program, vi lægger frem her, tegner en retning. Vi lægger ikke et kompromisforslag frem. Den her regering kommer til at spille offensivt ud og på alle områder,« sagde LA-lederen.

Anders Samuelsen mener desuden, at det nye regeringssamarbejde bliver »langtidsholdbart«.

»Vi vinder det næste folketingsvalg sammen og det næste igen. Det her bliver langtidsholdbart,« sagde han.

Søren Pape Poulsen betoner, at regeringsgrundlaget i hans øjne indfrier de Konservatives ambition om at »kickstarte det borgerlige samarbejde til glæde og gavn for danskerne«.

Løkkes overlevelse

Idéen om en trekløverregering opstod, da Lars Løkke Rasmussen måtte erkende, at den parlamentariske situation var så fastlåst, at han stod og stirrede lige lukt ind i en risiko for et folketingsvalg, der ville koste ham regeringsmagten. En risiko, der kun voksede sig større og større.

Løkke påbegyndte derfor en disciplin, han om nogen mestrer på Christiansborg: Overlevelse.

Årsagen til den fastlåste parlamentariske situation var Anders Samuelsens ultimative krav om en topskattelettelse på fem procentpoint – ellers ville Liberal Alliance trække støtten til V-regeringen. Og det skyldtes også, at DF-formand Kristian Thulesen Dahl ligeså ultimativt afviste at honorere Samuelsens krav med parolen »det kommer ikke til at ske«.

Regeringen havde fremlagt en stort anlagt 2025-plan, som skulle forhandles på plads sammen med en finanslov for 2017, men forhandlingerne kom ingen vegne på grund af de urokkelige positioner.

Helhedsplanen, der lagde op til ambitiøse reformer af dansk økonomi, var ellers skruet sådan sammen, at de borgerlige støttepartier hver især blev imødekommet en del af vejen på deres mærkesager.

Men lige lidt hjalp det. Også selvom V-regeringen bag lukkede døre forsøgte sig med diverse tilbud om imødekommelser på det ene og det andet, var der ikke udsigt til en optøning.

Lars Løkke Rasmussen inviterede derfor sine støttepartier til drøftelser om muligheden for at danne en flerpartiregering bestående af Venstre, Liberal Alliance og de Konservative.

Undervejs gik Løkke offentligt ud med meldingen om, at han i første omgang ville opgive muligheden for at lande en stor, samlet aftale om 2025-planen.

»Det er jo ikke nogen hemmelighed, at dansk politik har været frosset ned i en periode,« lød det fra statsministeren i et interview med DR Nyheder i slutningen af oktober.

Flerpartiregering på bordet før

Med sin manøvre med en regeringsudvidelse kunne Løkke redde sit politiske liv og undgå et valg, der efter alt at dømme ville sikre rød blok en komfortabel sejr og betyde tilbagegang for næsten samtlige af de borgerlige partier.

Anders Samuelsen har flere gange foreslået, at Løkke tog flere af de blå partier med i regering, og under regeringsforhandlingerne efter folketingsvalget i 2015 gav han V-formanden det opdrag, at han skulle forsøge at danne en flertalsregering bestående af Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og de Konservative.

Det var dog de færreste, der troede på, at en borgerlig firkløverregering ville lykkes, og ganske få dage senere blev idéen da også aflivet.

Under regeringsforhandlingerne foreslog Samuelsen desuden, at Løkke dannede en VLA-regering – også uden held.

Første gang offentligheden hørte om planerne om en ny trekløverregering, var på Venstres landsmøde i Herning i sidste weekend, hvor Løkke fra talerstolen proklamerede, at han agtede at udvide sin smalle V-regering.

»Vi lægger os ikke ned selvom tingene ser svært ud. Jeg lægger mig ikke ned, når det ser svært ud. Og det var derfor, at vi – for at få tingene til at tø op igen – greb tingene anderledes an,« sagde statsministeren.

Mandag indledte han drøftelserne på Marienborg med LA-leder Anders Samuelsen og de Konservatives formand, Søren Pape Poulsen.

Forhandlere fra alle tre partier har været samlet hver dag i denne uge for at udarbejde det fælles politiske katalog, der er endt med at blive det længste regeringsgrundlag nogensinde.