Ingen over og ingen ved siden af Folketinget, hed det i sin tid, da parlamentarismen blev indført i Danmark.

Men nu afviser statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) at fortælle Folketinget, hvem der vidste hvad – og hvornår – i forbindelse med, at SKAT blev advaret om svindlen med refusion af udbytteskat.

I hvad der kan ende som danmarkshistoriens største tyveri, lykkedes det udenlandske kriminelle at få udbetalt 12,3 milliarder kroner i refusion af udbytteskat, før SKAT stoppede udbetalingerne den 6. august 2015.

»Jeg lægger stor vægt på, at regeringen stiller sig til rådighed for Folketinget, herunder som led i den parlamentariske kontrol med regeringen,« skriver statsministeren i et brev til Folketingets formand, Pia Kjærsgaard (DF).

»Dette gælder også ved besvarelse af spørgsmål fra Folketingets udvalg og folketingsmedlemmer. Der kan dog være helt særlige tilfælde, hvor hensynet til særlige beskyttelsesinteresser vurderes at veje så tungt, at oplysninger ikke videregives til andre, herunder Folketinget.«

Og netop udbytteskattesagen er et sådan særligt tilfælde, forklarer Lars Løkke Rasmussen i brevet, som kommer, efter at Folketingets skatteudvalg har klaget til formanden og Folketingets præsidium over, at skatteminister Karsten Lauritzen (V) nægter at imødekomme skatteudvalgets ønske om en redegørelse for forløbet sidste sommer.

Ifølge Rigsrevisionen kunne det udbetalte beløb nemlig have været 3,2 milliarder kroner mindre, hvis SKAT havde reageret tre måneder tidligere, i juni, hvor myndighederne første gang blev advaret om svindlen.

Grundloven

Lars Løkke Rasmussen henviser imidlertid til, at der ikke står noget i Grundloven – eller andre love og regler – om, at en minister skal videregive oplysninger til Folketinget. Kun at oplysningerne skal være rigtige, hvis de vel at mærke videregives (der er dog en særlig oplysningspligt over for netop Rigsrevisionen).

I stedet beror det på en »konkret afvejning« af hensynet til den parlamentariske kontrol på den ene side og hensynet til de forhold, der kan begrunde hemmeligholdelse, på den anden side, om oplysninger skal udleveres til Folketinget. Statsministeren advarer om, at det kan skade den igangværende efterforskning af svindelsagen, hvis »en række særligt sensitive oplysninger i sagen, herunder om det nærmere forløb op til at SKAT i august 2015 anmeldte forholdet til SØIK (Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, red.), videregives til andre end en snæver kreds af personer, der beskæftiger sig med sagen«.

»Skatteministeren og justitsministeren har derfor vurderet, at hensynet til efterforskningen med henblik på at stille de ansvarlige til ansvar og få flest mulige af skatteborgernes penge tilbage i det aktuelle tilfælde vejer tungest. Hvis det på et tidspunkt vurderes, at de forhold, der kan begrunde en hemmeligholdelse, ikke længere gør sig gældende, vil skatteministeren oversende oplysningerne til Folketingets skatteudvalg,« skriver statsministeren.

Folketingets formand skriver i et svar til statsministeren, at Præsidiet anser det »for givet«, at udvalget har en interesse i at vide, hvad der skete, fra SKAT først blev advaret og til politianmeldelsen.

Pia Kjærsgaard kan dog ikke vurdere, hvad der taler for at tilbageholde oplysninger, da hun netop ikke har adgang til disse. Men Folketingets formand mener, at skatteudvalgets medlemmer i det mindste burde få mulighed for at læse de relevante dokumenter under visse sikkerhedsforanstaltninger, for eksempel ved et personligt gennemsyn i Skatteministeriet.

Senest har finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) givet Folketingets finansudvalg mulighed for under fortrolighed at se de bud, som blev givet i forbindelse med DONG’s omstridte kapitaludvidelse i 2014.

»Præsidiet finder det utilfredsstillende, hvis en almindelig mistro til folketingsmedlemmers evne eller vilje til at iagttage fortrolighed generelt fører til en uvilje i regeringen og forvaltningen mod at give medlemmerne adgang til fortrolige oplysninger,« skriver Pia Kjærsgaard.

Bag ønsket om at få adgang til oplysningerne står et flertal af partierne i skatteudvalget, og Dansk Folkepartis skatteordfører, Dennis Flydtkjær, forstår ikke statsministerens beslutning. En beslutning skatteordføreren finder særlig uforståelig, da skatteministeren har afvist Rigsrevisionens kritik af at have handlet for sent.

I en pressemeddelelse har Karsten Lauritzen tidligere forklaret, at det først var i starten af august, at oplysningerne om svindlen fik en »tilstrækkelig kvalitet« til, at SKAT satte al udbetaling af udbytteskat i bero.

Hvorfor Rigsrevisionen?

»Hvis skatteudvalget skal kunne udøve sin parlamentariske kontrol med regeringen, så har vi brug for at få de her oplysninger. Det er underligt, at man godt kan give oplysningerne til Rigsrevisionen, som så kommer med en kritik af regeringen. Og når så skatteudvalget siger, at det må vi selvfølgelig følge op på, så lyder svaret, at vi ikke kan få lov at se de selvsamme oplysninger, som Rigsrevisionen bygger sin konklusion på,« siger Dansk Folkepartis skatteordfører.

Enhedslistens skatteordfører, Rune Lund, kalder statsministerens beslutning for »uacceptabel«:

»Desværre har regeringen ikke nogen pligt til at udlevere oplysningerne, men nu bliver der sendt et meget klart signal fra Folketingets formand og præsidium om, at det bør den alligevel, da det forhindrer, at demokratiet kan fungere ordentlig ved, at Folketinget kan kontrollere regeringen.«

Formanden for skatteudvalget, Lea Wermelin (S), kalder det »bemærkelsesværdigt«, at statsministeren – og regeringen – åbenbart ikke mener, at Folketingets medlemmer kan modtage fortrolige oplysninger.

»Det er jo en forudsætning for arbejdet i Folketinget. Vi modtager dagligt mange fortrolige oplysninger. Så kan nogle selvfølgelig være mere fortrolige – eller afgørende – end andre. Men det er ikke det samme som, at man ikke kan finde en model for at dele disse oplysninger. Skatteudvalget har strakt sig langt og er sådan set bare interesseret i at gøre sit arbejde bedst muligt, hvilket kræver, at vi har adgang til oplysningerne. Både for at se, om regeringen har gjort det godt nok, og for fremadrettet at sikre, at vi undgår lignende skandaler, hvor det virker, som om man bare har kunnet hive dankortet frem og begynde at hæve penge i SKAT,« siger skatteudvalgets formand.