»Forward, 112, right, 99, forward 114, right, 99, forward 116, right 99, forward 118, right 99.« Og sådan bliver det ved.

»Thymio« parerer ordrer og kører fremad, svinger til højre og fremad igen, mens den tegner en kantet figur på den hvide karton på gulvet. Thymio er en lille hvid robot med blinkende lygter og musik, og Thymio forstår den ny verdens sprog; kodning og programmering.

Vi er til IT-Camp på IT-Universitetet i København, hvor 50 kvindelige gymnasieelever mandag og tirsdag i påskeferien får lov til at lære det, sprog, som Thymio og alt for få danskere mestrer. På campen skal de programmere robotter, skabe deres egen app og lære, hvordan man trækker informationer ud af big data. Egentlig skulle der kun have været 25 deltagere til stede, men der var så mange, der gerne ville med, at deltagerantallet blev fordoblet, mens de resterende blev skrevet på venteliste.

»Det er en ny tendens, vi ser. Kvinder er blevet nysgerrige på kodning og programmering, de er ved at flytte sig og begynder så småt at opdage, at softwareudvikling også er for dem. Det er første gang, vi holder en IT-Camp for kvinder, så vi blev glædeligt overraskede, da tilmeldingerne begyndte at vælte ind,« fortæller komunikationschef Camilla Rosengaard fra IT-Universitetet.

De, der mestrer programmering og kodning, kan imødese en lys fremtid med attraktive jobtilbud og høje lønninger. Mangel på IT-kompetencer hæmmer i stigende grad erhvervslivets vækst, og Erhvervsstyrelsen vurderer, at Danmark i 2030 kommer til at mangle 19.000 IT-specialister.

I dag udgør kvinderne cirka en tredjedel af de studerende på IT-Universitetet, men på bacheloruddannelsen i softwareudvikling er kun 11 procent af de studerende kvinder. Hvis ikke kvinderne i højere grad lærer at programmere, går samfundet glip af en stor gruppe talenter, og kvinderne går glip af indflydelse på samfundsudviklingen.

»Der er efterhånden software i alt, så det er vigtigt, at både mænd og kvinder kan udvikle software. Softwareudviklerne er i stigende grad med til at designe vores samfund og bestemme, hvordan det skal indrettes,« siger Camilla Rosengaard.

FAKTA Programmering i skolen Fra sommeren 2015 har programmering været en del af de faglige mål i folkeskolen, der specificerer, hvad skoleeleverne skal lære. I første omgang er det dog overladt til private initiativer og ildsjæle på skolerne, da der generelt mangler lærerkompetencer på området. Det har ikke været en del af læreruddannelsen, ligesom de færreste nuværende lærere har modtaget efteruddannelse i programmering og kodning.

Der mangler generelt kvinder inden for de såkaldte STEM-uddannelser og -fag (Science, Technology, Engineering, Maths). En undersøgelse, som konsulentfirmaet Accenture har gennemført blandt 8.500 personer i Storbritannien og Irland, viste i februar i år, at piger tidligt dropper interessen for STEM-fag. BLandt 11-årige piger synes halvdelen, at STEM-fag er spændende, men når de bliver 14 år, er andelen faldet til en tredjedel. Mere end halvdelen af lærerne i undersøgelsen svarer, at piger mister interessen for STEM-fag efter pres fra deres forældre. FOLD UD FOLD UD

Men hvis flere kvinder skal beskæftige sig med softwareudvikling, er der nogle fordomme, der skal ryddes af vejen, og dem kan flere af deltagerne godt genkende. Billedet af en kikset computernørd med fedtet hår, der sidder i en kælder og spiser pizza og drikker cola dukker op på nethinden.

»Jeg har tænkt, at det nok var lidt nørdet. Man har jo lidt fordomme. Men det er slet ikke sådan, det er. Her er flot og højt til loftet, og folk ser helt almindelige ud,« siger Ulrikke Wenzel Hedegaard, der går i 2.g på Borupgaard Gymnasium.

»Jeg ved overhovedet ikke, hvad jeg vil læse, men uanset hvad jeg kommer til at vælge, vil jeg gerne lære at programmere. Jeg vil lære sproget,« fortæller hun.

»For mig er nørdet et positivt ord«

Amanda Bastrup læser softwareudvikling på IT-Unviersitetet, og lige nu er hun i fuld gang med at hjælpe Isabella Fink-Jensen med at programmere Thymio til at tegne et hus med trekantet tag. Amanda læste først økonomi på Københavns Universitet, men det droppede hun igen.

»På økonomi manglede jeg noget praktisk. Jeg gad ikke at sidde og læse i bøger hele tiden. Her kan jeg studere teorien og teste, hvordan det virker samtidig. Når jeg sidder og læser noget, kan jeg straks gå i gang med at afprøve det. Jeg kan skabe og udvikle, og det er megaspændende,« siger Amanda Bastrup.

Isabella Fink-Jensen, går til daglig i 1.g på Nørre G, og hun har aldrig før prøvet at programmere.

»Jeg kunne godt tænke mig at læse kemi, måske vil jeg tage en IT-uddannelse, men lige meget hvad jeg ender med at vælge, er det under alle omstændigheder godt at have nogle IT-egenskaber, for i dag er der IT i alle fag,« siger Isabella.

Også hun har tænkt på, at det med softwareudvikling nok var lidt nørdet. Men det generer hende ikke.

»For mig er nørdet et positivt ord. Det er et ord, der normalt bliver misbrugt, men jeg er stolt af at være en nørd.«