Selvom myndighederne blev klar over smittefaren fra personer uden symptomer i starten af februar, gik der uger, før regeringen skiftede strategi.

Statens Serum Institut var allerede i begyndelsen februar klar over, at en person med coronavirus kan smitte, selvom vedkommende ingen symptomer har.

Alligevel var den danske strategi i flere uger, at Danmark udelukkende testede personer fra højrisikolande ved indrejse til Danmark, hvis de havde symptomer. Det skriver Berlingske.

Nu vil flere partier derfor have svar på, hvornår regeringen blev klar over faren for smitte fra personer uden symptomer.

- Det er en meget alvorlig sag, siger Mette Abildgaard, der er politisk ordfører for de konservative, til TV 2.

- Den giver anledning til, at vi må bede om en tidslinje over, hvornår Statens Serum Institut har vidst hvad, hvad de har rådgivet Sundhedstyrelsen om, og ikke mindst hvad regeringen har vidst.

Også fungerende sundhedsordfører i Venstre, Tommy Ahlers kræver svar.

- Tid er helt afgørende. Både i forhold til at forhindre smittespredning, men også i forhold til at planlægge, hvad vi skal gøre ved det, siger han.

- Derfor er det bekymrende, hvis den viden enten er nået op i systemet, som ikke har reageret på det - eller at den ikke er nået op i systemet. Begge dele er ikke godt, og det er vi nødt til at få frem.

Sundhedsstyrelsen ventede uger med at reagere

Flere danske eksperter bekymrede sig allerede dengang om den officielle strategi.

En af dem er Lone Simonsen, professor ved Roskilde Universitet, der delte sin bekymring med P1's lyttere.

Det gjorde hun efter at have set et studie i i New England Journal of Medicine, der blandt andet beskrev en kinesisk kvinde, der havde smittet fire personer med sygdommen covid-19, før hun selv blev testet positiv. De samme erfaringer havde man gjort sig i Tyskland.

- Derfor gav det heller ikke mening, at Danmark kun testede rejsende med symptomer, som ankom fra risikoområder, for den her virus var formentlig mange flere steder, end verdenssamfundet var opmærksom på, og måske var den endda allerede i Danmark langt tidligere, end vi havde troet, siger Lone Simonsen til Berlingske.

Men trods den nye viden valgte myndighederne fortsat kun at teste dem, der vendte hjem fra lande med coronavirus, og som havde symptomer.

Og selvom store dele af Norditalien lukkede ned søndag 23. februar, efter smitten og dødstallene var steget voldsomt, manede overlæge i Sundhedsstyrelsen, Bolette Søborg, fortsat til sindsro.

- Vi opfordrer de danskere, der er i Italien, til at nyde ferien, sagde hun til TV 2s seere den søndag.

I mellemtiden vendte danskere hjem fra ferier i blandt andet Italien uden at tage nogen forholdsregler. Først 14 dage senere opfordrede Udenrigsministeriet danskere til at komme hjem fra Norditalien hurtigst muligt og gå i 14 dages karantæne.

Flere partier forlanger svar: Hvem vidste hvad?

Og det er Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti langt fra tilfredse med.

- Man har alvorligt undervurderet den smitterisiko, der var, når man ikke testede de, der kom fra højrisikolande, som ikke havde symptomer. På den måde kan smitten være spredt langt mere end nødvendigt, fordi man ikke har fulgt den viden, man havde i seruminstituttet i begyndelsen af februar, siger de konservatives politiske ordfører, Mette Abildgaard.

- Den viden havde man allerede i starten af februar, og der er vi nødt til at vide, om det blev videreformidlet til allerhøjeste sted, og hvordan man har brugt tiden til at forberede sig.

Også Dansk Folkeparti vil have at vide, hvilke advarsler der lød op gennem systemet og helt ind i statsministeriet.

- Det er interessant for os at vide, hvad der er kommet af advarsler i systemet, da man bliver opmærksom på det her, for vi er jo nødt til at lære af de fejl og mangler, der har været i svaret på corona, siger gruppeformand Peter Skaarup til TV 2.

- Der er vi nødt til at være vagthund på systemet. Det skylder vi danskerne. At vi er den vagthund, der kan kigge regeringen og myndighederne i kortene.

Sundhedsstyrelsen ændrede torsdag deres officielle råd til, at smitten fra personer uden symptomer kan være "betydelig".

Hidtil har Sundhedsstyrelsen omtalt risikoen for symptomfri smitte som "ubekræftet" eller "meget lille".