Talsmanden for den omstridte islamistiske forening Hizb-ut Tahrir står tiltalt for socialt bedrageri for mere end 100.000 kroner.

Junes Mads Kock Johansen har i de senere år repræsenteret Hizb-ut Tahrirs kontroversielle holdninger om alt fra, at muslimer ikke skal stemme ved politiske valg, til at den danske stats kamp mod radikalisering er udtryk for en hetz mod muslimer.

Junes Mads Kock Johansen har ifølge anklageskriftet, som Berlingske har fået aktindsigt i, angiveligt mellem 27. maj 2009 og 30. august 2010 »afgivet urigtige eller vildledende oplysninger eller fortiet oplysninger med henblik på at opnå en uberettiget udbetaling til sig selv eller andre, idet tiltalte undlod at oplyse… A-kasse… om, at tiltalte havde selvstændig virksomhed i hele perioden«.

Han er tiltalt efter straffelovens paragraf 289 a om socialt bedrageri og har ifølge anklagen uberettiget fået udbetalt 103.676 kroner. Af anklageskriftet fremgår det, at »der tages forbehold for påstand om erstatning«.

Anklagemyndighedens Advokatur for Økonomisk Kriminalitet afviser at kommentere forholdene yderligere, før der er faldet dom i sagen, som behandles i Københavns Byret i morgen formiddag. Retspraksis i sådanne sager er typisk betinget fængselsstraf mellem 30 dage og op til ni måneder.

Vil have foreningen forbudt

Hizb-ut Tahrir er bandlyst i lande som Tyskland, England, Egypten, Jordan, Saudi-Arabien, Kina og Rusland. Foreningen bliver af både Socialdemokraterne, Liberal Alliance, SF og Dansk Folkeparti anset som så kontroversiel, at partierne vil have den forbudt. Men Rigsadvokaten er i flere undersøgelser nået frem til, at det ikke kan lade sig gøre efter dansk lov, fordi foreningen er ikke-voldelig.

Junes Mads Kock Johansen er ikke den første talsmand for foreningen, der må møde op i retten. I 2003 og igen i 2006 blev den daværende talsmand, Fadi Abdullatif, dømt for racistiske og forhånende udtalelser mod jøder. Senest har Hizb-ut Tahrir været i mediernes søgelys, da det kom frem, at gerningsmanden Omar El-Hussein fredagen før skudattentaterne mod Krudttønden og synagogen i København i februar havde deltaget i fredagsbøn i en moske på Heimdalsgade på Nørrebro med tætte forbindelser til Hizb-ut Tahrir.

Her afholdt imamen Hajj Saaed en prædiken, som ifølge flere medier var stærkt kritisk over for jøder, hvilket Hizb-ut Tahrir dog har afvist og beskrevet som taget ud af sammenhæng.

Kort efter var Junes Mads Kock Johansen hovedtaler ved et Hizb-ut Tahrir-debatmøde, som ifølge en løbeseddel fra arrangementet kredsede om spørgsmål som, »er bekendelsen til sharia og kalifatet en glidebane mod terror?« og »er man potentiel terrorist, hvis man afviser demokratiet?«.

Ifølge Kirstine Sinclair fra Syddansk Universitet, som er ekspert i Hizb-ut Tahrir, ændrer foreningens medlemmer formentlig ikke holdning til talsmanden på grund af retssagen:

»Ser man på sagen fra nogle af medlemmernes synspunkt, altså de mest ihærdige og overbeviste, betyder det ikke noget, hvis han bliver dømt. De vil alligevel altid kunne argumentere for, at Hizb-ut Tahrir ikke tror på den samfundsmodel, vi har i dag.«

»Bliver han ikke dømt, vil han kunne præsentere det, som om han bliver forfulgt.«

Med forbehold for, at hun hverken kender hele sagen eller udfaldet af den, mener hun, at sagen kan få nogle muslimer til at tænke sig om ekstra gang i forhold til Hizb-ut Tahrir:

»Det kan godt være, at nogle af dem, der er motiveret for at skabe et bedre og mere retfærdigt samfund gennem Hizb-ut Tahrir, vil begynde at tvivle, hvis medlemmerne selv har svært ved at overholde de fælles regler, der gælder her i samfundet,« vurderer Kirstine Sinclair.

Ingen kommentarer

Der er i Danmark omkring 150 egentlige medlemmer af Hizb-ut Tahrir, højst 200, og de fleste holder til i hovedstadsområdet. Særligt på Nørrebro i København er de aktive.

Efter gentagne henvendelser via mail, telefon og Facebook er det ikke lykkedes Berlingske at komme i kontakt med Junes Mads Kock Johansen. Avisen har også rettet henvendelse til hans forsvarsadvokat, som ikke vil udtale sig om sagen.