De seneste 10 år har ATP tildelt flere penge til pensionisterne end de øvrige danskere i ordningen. Den form for omfordeling er ifølge en ekspert vanskelig at forstå.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Pensionsgiganten ATP er ikke i stand til at regulere de løbende pensionsudbetalinger til danskerne, så de følger med prisudviklingen i samfundet.

5,2 mio. danskere er tvunget til at spare op i ATP, som i årevis har skabt tårnhøje afkast. Alligevel er pensionsudbetalingerne kun steget med i alt 5,6 pct. de seneste 10 år, hvor inflationen har været dobbelt så høj - nemlig 11,4 pct.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

Mens de ca. 1,6 mio. pensionister, som får penge ud af ATP, således kun får dækket halvdelen af inflationen, ser det endnu værre ud for de millioner af danskere, som endnu ikke har nået pensionsalderen. Deres opsparing i ATP - pensionshensættelserne - er kun blevet 1 pct. point mere værd de seneste 10 år.

»Selv om ATP laver fantastiske investeringsresultater, rykker den pension, som ikke-pensionerede danskere kan forvente sig, ikke ud af stedet. Det er et af hovedproblemerne i alt dette - i sidste ende drejer debatten sig jo om de pensioner, som danskerne kan forvente at få udbetalt,« siger Jesper Rangvid, professor på CBS.

Om ATP ATP er en garanteret og livsvarig pensionsordning, som er et supplement til folkepensionen.

40 pct. af de 1,6 mio. pensionister, der modtager penge fra ATP, har kun udsigt til en pensionsindtægt fra ATP ud over deres folkepension.

I alt er 5,2 mio. danskere med i ATP-ordningen.

En 65-årig, der har indbetalt i et helt arbejdsliv, får 24.500 kr. før skat i ATP-pension.

Alle, der er fyldt 16 år og har mere end ni timers arbejde pr. uge, indbetaler til ATP. Mennesker på overførselsindkomst indbetaler også til ATP.

Den fulde årlige indbetaling er på 3.408 kr., hvoraf arbejdsgiver betaler to tredjedele.

ATP’s formue er på 785 mia. kr. Det gør ATP til Europas tredjestørste pensionsselskab.

Formuen investeres i bl.a. obligationer, aktier, ejendomme og infrastruktur i ind- og udland.

Han har sammen med forsker og lektor Henrik Ramlau-Hansen fra CBS - der har lavet en større artikel om ATP i det seneste nummer af fagtidsskriftet Finans/Invest - undersøgt den store pengetank, hvis forventede pensioner realt bliver mindre og mindre værd.

»Det er et stort problem, for over tid bliver ATP irrelevant, hvis ikke den udvikling vendes,« siger Jesper Rangvid.

Han peger derudover på, at det kan være vanskeligt at forstå, at ATP primært bruger sit investeringsafkast - som kommer fra alle danskernes midler i ordningen - på pensionisterne.

»Jeg er glad på pensionisternes vegne, men det er ikke nemt at forstå, hvad der ligger til grund for dette, da der i sin grundsubstans tyder på at være omfordelinger mellem medlemmerne i ATP,« siger Jesper Rangvid.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

ATP peger på, at det i 2013 blev muligt at forhøje pensionerne til pensionisterne for at undgå, at de ældre medlemmer blev for dårligt stillet i forhold til de yngre.

»Vi er meget opmærksomme på, hvordan bonuspotentialet fordeles mellem generationerne. Det gælder om at finde den rette balance, og det analyserer vi løbende,« siger formand Torben M. Andersen fra ATP, der er professor i økonomi og tidligere overvismand.

Ifølge Jesper Rangvid er et af ATP’s store problemer, at 80 pct. af danskernes løbende indbetalinger placeres i sikre obligationer for at skabe sikkerhed for, at der ikke tabes penge på at spare op. Renten på de obligationer er p.t. negativ. Det betyder, at der tabes penge på 4/5 af indbetalingerne.

ATP har skabt tårnhøje afkast - i snit 16,4 pct. om året de seneste fem år - på resten af indbetalingerne. Men selv det har ikke været nok til at inflationssikre ATP-pensionen.

Det står i loven, at ATP skal »tilstræbe« på langt sigt at sikre pensionernes realværdi. En paragraf, som ATP ikke har levet op til de seneste 10 år. Alligevel er ATP’s formand fortrøstningsfuld. Han peger på, at ATP-pensionerne skal udbetales livslangt, og de seneste år er danskernes levetid steget meget.

»Så gennemsnitsborgeren får udbetalt pension i mange flere år. I kroner og øre har vores medlemmer fået 54 mia. kr. ekstra på den konto. Det svarer til 10,8 pct. i realværdistigning,« siger Torben M. Andersen.

Der står dog i loven, at ATP både skal udbetale livslangt og inflationssikre udbetalingerne på langt sigt.

»Der står eksplicit i loven, at vi skal tilstræbe inflationssikringen. For man er klar over, at det kan være svært at blæse og have mel i munden samtidigt. Når der sker meget med levetiden, koster det på inflationssikringen,« siger Torben M. Andersen, som direkte adspurgt svarer, at han ikke ved, hvornår ATP vil være i stand til at inflationssikre pensionerne.