Det var ikke kun i sidste uge, da udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) hastede en ny stramning igennem Folketinget, at der var kritik af politikerne for at sidde de såkaldte høringssvar overhørig.

Det er snarere reglen end undtagelsen, at de mange høringssvar - som bliver indsendt fra relevante dele af det øvrige samfund som et indspark i den lovgivende proces – nærmest bliver ignoreret. Det skriver Berlingske.

Interesseorganisationen Dansk Erhverv lavede for nylig en opgørelse, der viste, at fire ud af fem af de høringssvar, der i 2013-2014 blev sendt til regeringen, reelt blev afvist.

Læs også : Støjberg har hastet otte af ni nye love om udlændinge gennem Folketinget

De fleste ændringer, der rent faktisk blev lavet på baggrund af høringssvarene, var ifølge Dansk Erhverv såkaldte ”tekniske ændringer”.

- Der bliver lagt et kæmpestort arbejde i de her høringssvar. Men man risikerer, at det er spild af tid. I hvert fald skal man gøre sig klart, at det ikke nytter noget at komme med politiske svar, som siger, at man er uenig i et lovforslag, siger politisk konsulent Morten Jarlbæk Pedersen fra Dansk Erhverv til Berlingske.

Læs også : Hastebehandling får kritik: Nu skal børn integrationsvurderes

Hos Dansk Flygtningehjælp er oplevelsen den samme.

- På vores område, hvor sagerne er så politiserede, er lovforslagene naglet op med sytten søm, så de umuligt kan bevæges. Alene af den grund overvejer vi, om det overhovedet kan betale sig at sende et svar, siger generalsekretær Andreas Kamm.

- Det er årtier siden, at vi skabte en ændring med et høringssvar. Jeg kan slet ikke huske, hvornår vi sidste gang med fornuftige og terrængående bemærkninger gav anledning til, at politikerne sagde: Ok, det har I ret i, siger han til Berlingske.

Generalsekretær i Advokatsamfundet, Torben Jensen, er enig.

- Når der er tale om lovgivning, hvor der er indgået en politisk aftale, er det meget svært at få flyttet noget. Det gælder flygtningeområdet, men også i forhold til finanslovsaftalen eksempelvis. Og det er dybest set et demokratisk problem, siger han.

Høringssvar • En del af lovgivningsprocessen går ud på, at organisationer og myndigheder m.fl. får mulighed for at kommentere nye lovforslag og sende deres bemærkninger til ministeren.

• Disse bemærkninger kaldes for høringssvar. Ministeren sender som regel høringssvarene til Folketinget, samme dag som ministeren fremsætter lovforslaget i Folketinget eller senest fredagen før 1. behandling af lovforslaget.

• Folketinget anbefaler høringsfrister på mindst fire uger, men den anbefaling bliver jævnligt ikke fulgt.

• Kilde: Folketinget.