På trods af klare faresignaler var Finanstilsynets tilsyn med Danske Bank i perioden 2007-2014 så mangelfuldt, at det i flere tilfælde var i strid med EU-lovgivningen.

Det konkluderer Den Europæiske Bankmyndigheds (EBA) undersøgelseskomité i en hemmeligholdt rapport, som Information er kommet i besiddelse af.

Allerede fra 2007 var der »identificerbare indikationer på risici« for hvidvask i Danske Bank i form af bl.a. en advarsel fra den russiske centralbank og en inspektion foretaget af det estiske tilsyn, og derfor »kunne og burde« både det danske og estiske finanstilsyn have gjort mere.

I alt har undersøgelsen afdækket »fire brud på EU-retten«, fremgår det af rapporten.

På den baggrund indstillede undersøgelseskomiteen, der ledes af EBA’s formand og seks bestyrelsesmedlemmer, deres konklusioner til vedtagelse af EBA’s bestyrelse. Men på et møde den 16. april afviste et flertal i bestyrelsen, der består af chefer fra de 28 EU-landes finanstilsyn, at følge indstillingen.

Som Information kan afdække i dag, deltog Finanstilsynets direktør Jesper Berg og hans estiske kollega i afstemningen, selv om det var deres myndigheder, der var under anklage.

Resultatet af afstemningen var ifølge Informations oplysninger 27 mod én. Højst bemærkelsesværdigt må mindst fem af de seks bestyrelsesmedlemmer, der har været med til at udarbejde rapporten og indstille den til bestyrelsens godkendelse, altså have stemt imod deres egne konklusioner.

Sagen er »skandaløs«, mener den tyske europaparlamentariker fra De Grønne Sven Giegold, som er kommet i besiddelse af rapporten og har delt den med Information.

»Ved at stemme imod EBA’s anbefalinger har de nationale tilsynsførende tilsidesat deres juridiske forpligtelse til at handle udelukkende i den europæiske unions interesse,« siger han.

»Efter at EBA’s bestyrelse har fejlet, må EU-Kommissionen nu indlede en sag mod Danmark og Estland for at have brudt deres forpligtelser.«

Et politisk spil

Rapportens indhold står i stærk kontrast til Finanstilsynets egen udlægning af EBA’s undersøgelse.

Den 17. april, dagen efter bestyrelsesmødet, skrev Finanstilsynet i en pressemeddelelse, at »EBA har ikke fundet grundlag for, at Finanstilsynet eller Finantsinspektioon har brudt EU-reglerne«.

En konklusion, som tilsynets direktør, Jesper Berg, erklærede sig »meget tilfreds« med, og som i pressen blev udlagt som en frifindelse.

Finanstilsynet nævnte ikke med et ord, at undersøgelseskomiteen faktisk havde fundet lovbrud. Heller ikke selv om Information gentagne gange har spurgt, om det var tilfældet.

Information har vist EBA-rapporten til hvidvaskekspert og direktør i Revisorjura.dk, Jakob Dedenroth Bernhoft, som har fulgt hvidvasksagen tæt. Han kalder undersøgelsen »solid« og »grundig« og hæfter sig ved, at undersøgelseskomiteen er »meget klar« i sin kritik.

»De efterlader ingen tvivl om, at de mener, begge finanstilsyn har brudt EU-loven,« siger Jakob Dedenroth Bernhoft.

»Når man ser på indholdet af rapporten og den efterfølgende afvisning i EBA’s bestyrelse, kan man sætte spørgsmålstegn ved, om frifindelsen hviler på et reelt grundlag.«

Bestyrelsens afvisning af rapporten er »måske snarere et politisk spil«, tilføjer han.

Også Niels Skovmand Rasmussen, der er lektor i jura ved Syddansk Universitet og ekspert i finansiel regulering, finder rapporten overbevisende. Han kalder det »en oplagt interessekonflikt«, at cheferne for det danske og estiske finanstilsyn deltog i afstemningen og undrer sig over, at bestyrelsen valgte at gå imod rapportens konklusioner.

»Det er både overraskende og bekymrende, at repræsentanterne for de nationale tilsynsmyndigheder i EBA’s undersøgelseskomité først identificerer en række konkrete overtrædelser af EU-retten og dernæst vælger at stemme imod deres egne anbefalinger,« siger Niels Skovmand Rasmussen.

Fire lovbrud

Ud af de fire brud på EU-retten, som EBA’s undersøgelseskomité har fundet, bærer Finanstilsynet ifølge rapporten ansvaret for de to og det estiske tilsyn for et, mens det fjerde lovbrud var begge myndigheders ansvar.

Finanstilsynet havde ifølge EU’s bankkonsolideringsdirektiv og kapitalkravsdirektiv ansvar for at føre tilsyn med Danske Banks såkaldte governance arrangements – et begreb, der dækker over, hvordan organisationen har indrettet sig for eksempelvis at opdage og forhindre hvidvask.

Samtidig var Finanstilsynet ifølge EU’s hvidvaskdirektiv ansvarlig for at føre tilsyn med koncernens kontrolfunktioner i Danmark.

EBA-rapporten finder, at Finanstilsynet »ikke i tilstrækkelig grad gennemgik governance arrangements«. Desuden »undlod Finanstilsynet at monitorere effektivt og tage de nødvendige skridt med henblik på at sikre overholdelse af kravene i hvidvaskdirektivet i den kritiske periode fra 2007 til 2014«, skriver undersøgelseskomiteen.

Det estiske finanstilsyn får på sin side kritik for ikke at have levet op til sin forpligtelse til at føre effektivt tilsyn med Danske Banks estiske filial. Derudover har både det danske og det estiske tilsyn forbrudt sig mod deres »forpligtelser til at samarbejde med hinanden under den kritiske periode fra 2007 til 2014«, vurderer komiteen.

EBA’s undersøgelse blev igangsat på opfordring fra EU-Kommissionen og en gruppe af parlamentarikere fra den grønne gruppe, heriblandt SF’s Margrete Auken. Hun kalder sagen »en klokkeklar skandale«.

»Vi bad jo EBA undersøge sagen i sin tid, fordi vi sad med en mistanke om alvorlige brud på hvidvasklovgivningen. Nu viser det sig, at efterforskerne faktisk har opdaget flere brud på EU-lovgivningen, som vi intet har hørt om fra Finanstilsynet side,« siger Margrete Auken.

Hverken Finanstilsynet eller det estiske finanstilsyn har ønsket at kommentere sagen, men henviser i stedet til EBA.

Efter at Information henvendte sig med spørgsmål til sagen, offentliggjorde EU-myndigheden fredag aften et brev på sin hjemmeside. Her fremgår det, at »et antal« bestyrelsesmedlemmer ikke mente, at det danske og estiske finanstilsyns fejl var i strid med EU-retten og »mere generelt« satte spørgsmålstegn ved, om en undersøgelse af lovbrud er det rigtige »værktøj« at tage i brug, når det handler om sager af ældre dato.

Erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) skriver i en kommentar til Information, at »både det danske og estiske tilsyn burde have været mere aggressive«.

»Men det er ikke det samme som, at der er begået ulovligheder i tilsynet,« skriver han.