Muslimske kvinder risikerer en fyreseddel, hvis de ikke retter sig efter arbejdsgiveres regler om beklædning.

Europæiske virksomheder må gerne forbyde muslimske kvinder at gå med tørklæde og fyre dem, hvis de ikke retter ind. Det fastslår EU-Domstolen tirsdag i en principiel dom.

Afgørelsen flugter med en dom fra den danske Højesteret fra 2005. Dengang godkendte dommerne ved landets øverste retsinstans, at Føtex havde forbudt ansatte at bære religiøse tørklæder i arbejdstiden.

Dermed vil dommen heller ikke have nogen egentlig betydning i Danmark.

- Dommen får ikke betydning for dansk praksis, vi har allerede lignende regler. Det nye er, at virksomheder nu får pligt til at tilbyde et andet job til kvinder, som de ikke vil have arbejder i kunderelaterede funktioner med tørklæde på. Hvis det ikke koster virksomheden noget at tilbyde et andet job, siger ligebehandlingschef Maria Ventegodt Lisberg fra Institut for Menneskerettigheder.

To sager indbragt

Tirsdagens afgørelse fra EU-Domstolen har alligevel været ventet med spænding. Et andet udfald havde nemlig betydet, at virksomheder rundt om i Europa måtte genoverveje deres regler for ansattes beklædning.

Det er første gang, at EU-Domstolen har skullet forholde sig til spørgsmålet om muslimske kvinders ret til at bære tørklæde på job.

Der er tale om to forskellige sager, som henholdsvis en fransk og en belgisk domstol har indbragt for retten. I den belgiske sag valgte sikkerhedsfirmaet G4S at fyre en muslimsk receptionist. Hun havde efter tre års ansættelse bebudet, at hun fremadrettet ville bære hovedtørklæde på job.

Fyringen skete med henvisning til virksomhedens regler, der forbød ansatte "at bære synlige tegn på deres politiske, filosofiske eller religiøse overbevisning eller at udføre ritualer i henhold dertil".

Interne regler ikke lig med forskelsbehandling

Netop arbejdspladsens relativt brede forbud er grunden til, at der ifølge EU-Domstolen ikke er tale om direkte forskelsbehandling på grund af religion.

- En virksomheds interne regel, der forbyder synlige politiske, filosofiske eller religiøse symboler, udgør ikke direkte forskelsbehandling, lyder det i afgørelsen.

Omvendt fastslår domstolen i tirsdagens anden dom, at en fransk it-ingeniør sandsynligvis er blevet diskrimineret, da hun blev fyret efter et besøg hos en kunde, der ikke brød sig om hendes tørklæde.