Regeringens tanker om at begrænse det sjette års uddannelsesstøtte (SU) kan gå ud over ambitionen om at gøre de studerende bedre parat til arbejdsmarkedet. Ofte er det nemlig kun praktisk muligt at komme i praktik, hvis man forlænger sit studie og bruger af de ekstra SU-klip, fortæller flere studerende.

»Som humanist er det virkeligt vigtigt at komme i praktik for at få et arbejde bagefter. Men for os er al praktik ulønnet, og hvis man vil have SU samtidig, bliver man nødt til at melde sig til fag, man ved, man ikke kan følge. Det ved alle på universitetet,« siger 23-årige Josephine Lehaff, der læser engelsk på Københavns Universitet og selv har stået over for valget mellem praktik og rettidig gennemførsel af sine studier. Nu har hun droppet at tage i praktik for ikke at blive forsinket.

Heller ikke som samfundsvidenskabelig studerende er dit eksamensbevis meget værd i sig selv, og derfor bliver du nødt til at dygtiggøre dig og gøre dig parat til arbejdsmarkedet på andre måder, siger 26-årige Jonas Bjørn Jensen, der læser kommunikation og geografi på Roskilde Universitet (RUC).

»Der er de her ekstra SU-klip en rigtig god mulighed. Jeg mener, det bliver en samfundsmæssig gevinst i længden, for det er alt andet lige meget billigere at have mig på SU end at have mig på dagpenge,« siger Jonas Bjørn Jensen, der også sidder i Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune for Socialdemokratiet.

Han valgte selv at forlænge sine studier et år for at være i praktik hos en europaparlamentariker i Bruxelles, selv om han ikke kunne få merit for det.

For Jonas Bjørn Jensen handlede det om, at han var på det forkerte punkt i sin uddannelse, så han ikke kunne få merit. Men for mange andre studerende gælder det, at universitetet kun giver merit for et kvart år (15 ECTS), selv om den studerende arbejder fuldtid et halvt år i praktik. Og da SU-reglerne byder, at et praktikophold ikke må forlænge ens studietid, må de studerende melde sig til fag, de ikke har tid til at følge, så de på papiret kommer op på et fuldt semester. På den måde er det såkaldte fjumreår med til at finansiere regeringens ønske om, at så mange studerende som muligt skal ud i praktik, selv om det ikke fremgår nogen steder.

Hver tiende får løn

Der findes ikke tal for, hvor mange der er i ulønnet praktik i løbet af deres studietid. Men ifølge DJØF’s studielivsundersøgelse 2011 har hver fjerde studerende været i praktik, mens lige så mange overvejer det på et senere tidspunkt i deres studie. Kun 11 pct. får løn undervejs, og 23 pct. får ‘delvist’ løn, fremgår det af undersøgelsen.

Ikke mindst krisen får de studerende til at gøre rigtig meget for at få en praktikplads, siger prorektor for uddannelse på RUC, Hanne Leth Andersen. Uanset om det er lønnet praktik eller giver tilstrækkelig merit. Men hun mener ikke, det er en løsning, at universiteterne giver mere merit, så det passer til de studerendes faktiske arbejde i praktiktiden.

»Hvis vi giver merit for 30 ECTS, er der kun et år tilbage af kandidatuddannelsen til substansen og så specialet. Det er meget lidt,« siger Hanne Leth Andersen.

I stedet lægger hun ansvaret for de studerendes forsinkelse over på praktikstederne.

»Det er et fælles ansvar, at praktikstederne ikke lader de studerende gå i halve og hele år, fordi de er god arbejdskraft, mens de ude på uddannelsen kun får 15 ECTS for det. Og det gælder også i ministerierne,« siger Hanne Leth Andersen med henvisning til, at ulønnet praktik også er en udbredt model i regeringens egen forvaltning.

»Vi må blive bedre til at adskille praktik og studenterjobs,« mener hun.

Samme pointe fremfører forsknings- og uddannelsespolitisk chef i DJØF, Wenche Quist. Hvis praktikperioden er længere end det, de studerende kan få merit for, skal de have løn. Ellers er det bare gratis arbejdskraft.

»Bolden ligger også på arbejdsgivernes side. Det er da problematisk, hvis man beder de studerende arbejde i en periode, som uddannelsesinstitutionen ikke kan anerkender som faglig relevant, og man stadig ikke vil aflønne det,« siger hun.

En anden mulighed var at øremærke ekstra SU-klip ud over normeret tid til praktik. Men så skal man give SU til noget, som ikke fagligt kan godkendes som studierelevant, og det er en lidt fremmed tanke, påpeger Wenche Quist.

Hovedet i regnearket

Men hvis arbejdsgiverne ikke pludselig er villige til at betale for noget, de har fået gratis hidtil, og universiteterne ikke er villige til at slække på de faglige krav, så strammer det til om de studerende, siger studiechef på SDU, Per Christian Andersen, der også er formand for SU-rådet.

»Der vil en opstramning med færre SU-klip alt andet lige gøre det sværere for de studerende at komme i praktik,« siger han.

Det være en stor fejl for samfundsøkonomien, hvis regeringen prøver at få de studerende hurtigere igennem ved at begrænse det sjette SU-år, mener Jonas Bjørn Jensen fra RUC.

»Man skal være embedsmand eller sidde med hovedet meget langt nede i et regneark for at se, at det her giver overskud. For de studerende er jo reelt pisse bange for at blive færdige. Jeg føler, de sender et signal om, at vi skal skynde os ud på dagpenge. Det kan godt være, det kan give overskud i 2020, men det er ikke den virkelighed, vi er i lige nu,« siger han.