»Danmark er tilbage i topform,« sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen, da han i sin tale til Folketingets afslutningsdebat forleden kunne berette, at der siden regeringsskiftet i 2015 er skabt 130.000 private lønmodtagerjob.

En stor del af jobfremgangen er imidlertid kendetegnet ved korte atypiske ansættelser. Ifølge en netop offentliggjort analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE), er der skabt 150.000 nye job på det danske arbejdsmarked siden 2012, og heraf er ca. 66.000 eller 44 procent af dem er stillinger på mindre end 20 timer om ugen.

»Ud over studerende og fleksjobbere, som er grupper, for hvem det giver god mening ikke at arbejde fuldtid, har vi fundet ud af, at kvinder, indvandrere og folk med en kort uddannelsesbaggrund er overrepræsenteret i de her stillinger på mindre end 20 timer om ugen,« siger Emilie Agner Damm, senioranalytiker hos Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Antallet af atypiske ansættelser er således steget fra 481.200 til 549.900 i perioden 2012-2017, det er en stigning på 13,7 procent. Det er mere end dobbelt så højt som fremgangen af fuldtidsstillinger, der ligger på 4,9 procent.

Ifølge Trine Pernille Larsen, der er lektor ved Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier (FAOS) på Sociologisk Institut, Københavns Universitet, er der siden 2000 sket en fordobling i antallet af deltidsjob.

»Tallene er steget fra seks procent af de beskæftigede i 2000 til ca. 12 procent i 2014 på det danske arbejdsmarked. AE’s analyse antyder, at stadig flere er beskæftiget på deltidskontrakter med få timer,« siger hun.

Arbejdsmarkedsforskeren savner tal for, hvor mange deltidsansatte der arbejder under otte-timers grænsen.

På det danske arbejdsmarked havde man frem til 2001 en 15-timers grænse i funktionærloven, som flere overenskomster også fulgte. Den grænse sænkede man med implementeringen af direktivet om tidsbegrænsede ansættelser i 2008. I dag er der en otte-timers regel i funktionærloven og i nogle overenskomster.

»Det betyder, at lønmodtagere, som gennemsnitlig har under otte ugentlige arbejdstimer hen over en måned, ikke omfattes af funktionærlovens bestemmelser om f.eks. pension, løn under sygdom mv.« siger Trine Pernille Larsen.

Garanteret timeantal og dobbeltjob

Inden for forskningen opdeler man typisk de korte arbejdskontrakter på 0-15 timer om ugen, hvorfor det er vanskeligt at sammenligne AE’s nye tal med den eksisterende forskning. Men de nye tal vidner ifølge Trine Pernille Larsen om, at man i Europa oplever en generel vækst i job med deltidskontrakter på få timer.

»I den forbindelse har de såkaldte nultimerskontrakter, dvs. ansættelseskontrakter, hvor lønmodtagerne ikke har et garanteret et timeantal, været et emne, som optager såvel forskere som arbejdsmarkedets parter i udlandet,« siger hun.

AE’s analyse siger umiddelbart intet om, hvorvidt de atypisk ansatte med mindre end 20 timer om ugen besidder supplerende job.

»En stor del af dem, som arbejder under 15 timer om ugen, har ofte mere end et job. 70 procent af dem, som har under 15 timer inden for rengørings-, hotel og restaurationsbranchen har mere end et job, og i detailhandlen er det 53 procent,« forklarer Trine Pernille Larsen.

Politiske tiltag

Ifølge en endnu ikke offentliggjort analyse, som Trine Pernille Larsen arbejder på, skete der en stigning i antallet af småjob og deltidskontrakter, da den finansielle krise ramte Danmark i 2008.

»Omkring 2008 bliver SU-reglerne ændret, et par år senere ændres dagpenge- og fleksjobreglerne ligesom 225-timers reglen for kontanthjælp træder i kraft i 2016. Alt dette kan ligesom den økonomiske krise være med til at biddrage til at forklare stigningen i deltidsstillinger på mindre end 20 timer om ugen. Der kan være tale om en kombineret effekt af forskelige tiltag, samtidig med at der stilles større og større krav til fleksibiliteten på arbejdsmarkedet,« vurderer Trine Pernille Larsen.

– Er det nyt, at kvinder, indvandrere og ufaglærte besidder en stor del af disse stillinger på mindre en 20 timer om ugen?

»Tidligere undersøgelser viser også, at det ofte er unge mennesker, studerende og kvinder, som arbejder deltid. Vi ser også inden for nogle brancher som f.eks. rengøring, at migranter er overrepræsenterede.

Den internationale forskningslitteratur viser, at det typisk er kvinder, immigranter, ufaglærte og unge mennesker, som arbejder deltid. Og AE’s undersøgelse synes at bekræfte det billede,« siger Trine Pernille Larsen, der henviser til en nyere FAOS-undersøgelse, der viser, at indenfor hotel, restauration og detailhandel har en stor del af de ansatte under 15 timer om ugen.

»I 2014 havde ca. 60 procent inden for hotel og restauration under 15 timer om ugen og mere end hver anden inden for detailhandel og 42 procent inden for rengøringsbranchen,« siger hun.

Senioranalytiker Emilie Agner Damm fra AE er udmærket klar over, at der en række forhold, som undersøgelsen ikke viser noget om. Alligevel mener hun, at stigningen i antallet af atypiske ansættelser på mindre end 20 timer om ugen er udtryk for en bekymrende udvikling på det danske arbejdsmarked.

»Den her undersøgelse peger ikke på fremkomsten af et arbejdsmarkedsprekariat, men man kan frygte at stigningen i disse atypiske ansættelser kan betyde, at flere personer ikke har mange af de arbejdsmarkedsrettigheder, såsom løn under sygdom og barsel, ret til pension, der ofte er knyttet til personer, som har en fuldtidsstilling. Det er ikke ensbetydende med, at man ikke kan have disse rettigheder med en deltidsstilling, men man er ikke altid lige så godt sikret,« siger hun.

Ufrivilligt deltidsansat

Spørgsmålet er, om stigningen i antallet af deltidsansættelser er en frivillig eller ufrivillig lønmodtagerudvikling. For ifølge Trine Pernille Larsen synes der også at være en generel tendens til, at den enkeltes adgang til forskellige velfærdsgoder og sociale ydelser i højere grad bliver knyttet an til ens beskæftigelsesstatus.

»Det, at der har været ændringer i eksempelvis sygedagpengereglerne, kontanthjælpsreglerne, og dagpengereglerne, kan være med til at påvirke vilkårene for de ansatte på 0-20 timer om ugen.«

I AE’s analyse henvises til en stor LO-undersøgelse fra efteråret, som viser, at ca. 200.000 deltidsansatte ønsker at have en længere arbejdstid, men ikke kan få det på deres arbejdsplads.

»Mange arbejdsgivere argumenterer for, at der er flaskehalse, og at de ikke kan få den arbejdskraft, de gerne vil have, men LO’s undersøgelse vidner om, at man i nogle af de her brancher med mange deltidsansatte kunne begynde med at hæve arbejdstiden for nogle af dem, som gerne vil arbejde mere. På den måde ville de få øget arbejdskraft, som allerede er kørt ind i virksomheden, og som fungerer,« siger Emilie Agner Damm.

Ifølge Danmarks Arbejdskraftundersøgelse (AKU) er omkring 18 procent af lønmodtagerne i Danmark ufrivilligt deltidsansatte.

»Når vi snakker om 200.000 ikkestuderende deltidsansatte, der ønsker at arbejde mere, er der tale om et generelt fænomen. Vi synes, at der er et paradoks, hvis mange lønmodtagere, der gerne vil arbejde flere timer, ikke får lov til det i brancher, der efterspørger mere arbejdskraft,« siger Emilie Agner Damm.

Ifølge Erik E. Simonsen, underdirektør hos Dansk Arbejdsgiverforening, er en generel fremgang på arbejdsmarkedet kendetegnet ved en naturlig stigning i antallet af deltidsstillinger.

Derudover peger han på en række forskellige udviklinger, der kan være mulige forklaringer på fremgangen i disse 0-20 timers stillinger.

»Det kan hænge sammen med fleksjobreformen, som AE-undersøgelsen også peger på, der har inviteret til, at der skulle oprettes flere job med relativ få arbejdstimer. I denne periode er der også sket en liberalisering af lukkeloven, som gør, at der er flere studerende, der har fået et deltidsjob inden for eksempelvist detailhandel. At analysen viser, at det er udbredt blandt indvandregrupper at have et deltidsjob, kan tænkes at hænge sammen med 225-timers reglen for kontanthjælp.«

– Er den her type ansættelsesform med få timer blevet mere attraktiv for arbejdsgiverne?

»Nej, det tror jeg ikke, at man kan sige noget generelt om. Langt hen ad vejen vil mange jo sige, at de har brug for en fuldtidsmedarbejder, men der er også netop en række situationer, hvor logistikken tilsiger, at det er et job på færre timer, man har brug for.

Det handler om at kigge på, hvilke sektorer der er i fremgang, og hvor det typisk er, at der er flere deltidsstillinger. Inden for restaurationsbranchen har der været en markant fremgang, og der finder man også relativt mange af disse stillinger«

– Kan man udelukke, at der inden for nogle brancher spekuleres i at have flere deltidsansatte med ringere arbejdsmarkedsvilkår end fuldtidsansatte, da det fra et arbejdsgiversynspunkt er at foretrække?

»Jeg ved ikke, hvilke vilkår man ville få med den højere arbejdstid, hvis man kom til at arbejde 30 timer i stedet for 20 timer om ugen.

Jeg vil da mene, at hvis en virksomhed har brug for en fuldtidsmedarbejder, så vil den gå efter det, da det er nemmere at have med at gøre på alle tænkelige måder, i stedet for at have to medarbejdere, der skal håndteres. Så det tror jeg ikke, at man kan forestille sig i mange tilfælde. Der vil være situationer, hvor virksomhedens præference handler om have en medarbejder, der kan være i restauranten fra kl 17-21 eller lignende.«

Det har ikke været muligt for Information at få en reaktion og kommentar på AE’s analyse fra beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V).