Høgni Hoydal og resten af Selvstændighedspartiet slås for at løsrive sig fra Danmark. Et krav om selvstændighed man også ser andre steder i Europa

Europa er i opløsning.

Ikke kun på EU-plan, hvor briterne sendte rystelser fra London til Bruxelles, da de stemte for at forlade unionen forrige sommer.

Men også på nationalt plan, hvor der i flere lande er stærke nationalistiske selvstændighedsbevægelser, der kæmper for at udviske landegrænser, tegne nye og løsrive sig.

Det danske kongerige i opløsning

I disse dage kæmper Spanien en indædt kamp for at holde sammen på landet, efter Catalonien forleden stemte for uafhængighed.

I Norditalien går Lombardiet og Venedig senere i oktober til stemmeurnerne, for at stemme om øget selvbestemmelse og selvstændighed, ligesom Skotland også planlægger en ny afstemning om løsrivelse fra Storbritannien.

Europa i opløsning: - Det er ligesom at åbne Pandoras æske

Men kampen foregår ikke kun udenfor Kongeriget Danmarks grænser. Også indenfor Rigsfællesskabet er der stærke kræfter, der ønsker at bryde ud.

Farvel til Grønland og Færøerne

Blandt dem er Høgni Hoydal. Som formand for det færøske selvstændighedsparti, Tjóðveldi, er han blandt de stærkeste fortalere for et brud med Rigsfællesskabet.

I årevis har Tjóðveldi kæmpet for større selvbestemmelse på Færøerne med et farvel til Rigsfællesskabet som det ultimative mål.

- Det er ikke en protest imod Danmark, fordi Danmark er grusom, men vi mener, at vi fortjener vores egen plads i verden. Færøernes selvstændighedskamp de seneste år har været den primære drivkraft bag udviklingen af vores samfund, vores økonomi og vores kultur, siger Høgni Hoydal og tilføjer:

- Vi er ikke nationalister. Vi ser mere os selv som internationalister. Vi ser selvstændighed som et redskab til at skabe en bedre verden. Både for os selv, men også for vores nabolande.



Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.

Og et brud med Danmark kan være tættere på end nogensinde.

I 2018 skal Færøerne stemme om en ny forfatning, der gør en afstemning om uafhængighed mulig, mens Grønland i selvstyre loven fra 2009 fik mulighed for at arbejde sig hen i mod løsrivelse fra Danmark.

- Der er mange følelser forbundet med det at være uafhængig og kæmpe for selvstændighed. Frem til anden verdenskrig var det ikke tilladt at undervise og tale på færøsk i skolerne, og det var ikke tilladt at tale vores eget sprog i kirken. Efter vi har fået lov til det, er vores kultur blomstret, og det er blevet en meget stærk drivkraft i udviklingen af vores samfund, siger formanden for Tjóðveldi, Høgni Hoydal.

Han mener, at Danmark ofte nedprioriterer Færøerne. Som da Danmark i første omgang valgte EU's side i en konflikt om fiskekvoter på Færøerne for år tilbage.

Flirter med Skotland

Netop det ikke at blive hørt, eller føle sig dårligt repræsenteret, er blandt de drivkræfter, der nærer separatisterne i Skotland, hvor man med Brexit blev tvunget til at melde sig ud af EU, selvom et flertal af skotterne stemte for at blive.

- Vi har i en længere periode haft kontakt med Skotland i forbindelse med deres forsøg på at løsrive sig fra Storbritannien. Der er meget forskellige tendenser i de selvstændighedsbevægelser, vi ser rundt omkring i Europa. Hos os ligger vi meget vægt på den demokratiske proces i løsrivelsen.

- Befolkningerne bør selv have lov til at bestemme, hvorvidt de vil høre til et land eller ej. Vi tager afstand fra den måde central regeringen i Madrid håndterer situationen i Catalonien, hvor man ikke anerkender valget, siger Høgni Hoydal.