Københavns Kommune mørklægger nu en stribe regninger fra advokaten Anders Valentiner-Branth, der fik for 14,8 millioner kroner fra 2016 til 2018 uden skriftlige kontrakter og i strid med udbudsloven.

B.T. kan nemlig ikke få indsigt i 25 fakturaer, som advokaten har sendt til Københavns Kommune, fordi det tager for lang tid at finde dem frem.

Det får en ekspert og to politikere til at kritisere forvaltningen og vikarierende borgmester Karina Vestergård Madsen (EL) for at ville skjule sandheden i den betændte sag, hvor Valentiner-Branth og firmaet Nielsen Nørager alene i 2018 fik 7,8 millioner kroner, svarende til 34.000 kroner om dagen, af kommunen.

»Københavns Kommune blokerer reelt for, at et medie kan kontrollere, hvordan pengene på en specifik advokat er brugt. Og der er tale om mange millioner kroner på få år. Det mener jeg, er stærkt kritisabelt,« siger Oluf Jørgensen, der ekspert i offentlighedsloven og forskningschef emeritus fra Danmarks Journalisthøjskole (DMJX).

»Jeg finder det besynderligt, at kommunen begrunder afslaget med, at det tager for lang tid at behandle aktindsigten. For det burde ikke være kompliceret at finde fakturaerne frem og udlevere dem,« siger Oluf Jørgensen.

Partner Anders Valentiner-Branth fra firmaet Nielsen Nørager har på tre år tjent 14,8 millioner på hononarer fra Københavns Kommune, uden at opgaverne kom i de lovpligtige udbud. Foto: Nielsen Nørager Vis mere Partner Anders Valentiner-Branth fra firmaet Nielsen Nørager har på tre år tjent 14,8 millioner på hononarer fra Københavns Kommune, uden at opgaverne kom i de lovpligtige udbud. Foto: Nielsen Nørager

Anders Valentiner-Branth har blandt andet været kommunens juridiske rådgiver i skandalen om fortovsordningen, hvor københavnske lejlighedsejere i en årrække blev overfaktureret for 65 millioner kroner for renhold, som kommunen nu skal betale tilbage. De to øverste direktører er fyret på grund af skandalen.

B.T. har siden august 2018 forsøgt at få kommunen til at udlevere samtlige dokumenter herunder fakturaer i sagen for årene 2016, 2017 og 2018.

I oktober 2018 lykkedes det B.T. at få indsigt i de relevante bilag for 2017, men siden har forvaltningen nægtet at udlevere yderligere bilag i sagen ud over to fakturalister, med henvisning til at det er for ressourcekrævende.

Møgsag efter møgsag Møgsagerne har stået i kø hos Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune i 2018 og 2019. En korruptionssag har betydet, at kommunen i august sidste år politianmeldte en enhedschef i forvaltningen for at hjælpe en ejendomsmægler med en byggesag. Dertil kommer den såkaldte Epinion-sag, hvor ledelsen i forvaltningen valgte at fjerne tre kritiske afsnit i en tilfredshedsundersøgelse over byggesagsbehandlingen. Der har været massivt rod i opkrævning af byggesagsgebyrer. Forvaltningen har også været belastet af sagen om husejer Søren Sørensen, der ifølge eksperter har været udsat for chikane og magtfordrejning af forvaltningen. Skandalen om flere års overfakturering i den såkaldte fortovsordning – hvor grundejere betalte op til 10 gange for meget for kommunens renhold af fortovene – har ført til fyringer af direktørerne Pernille Andersen og Torben Gleesborg.

I stedet har kommunen brugt sit krudt på lange juridiske svar sendt til B.T. og Ankestyrelsen for at undgå at udlevere yderligere dokumenter. Ankestyrelsen har givet kommunen ret i, at den juridisk set godt må afvise at udlevere dokumenterne.

Det får dog ikke kommunens politiske vagthunde i Intern Revision til at klappe i:

»Der er intet til hinder for, at forvaltningen kan udlevere fakturaerne. Ifølge mit kendskab til kommunens økonomisystem kan det klares på nogle timer,« siger medlem af Borgerrepræsentation og kommunens Intern Revision Jens-Kristian Lütken (V).

»Offentligheden har krav på et kende sandheden, og igen oplever man en forvaltning, der ønsker at dække over sig selv. Det vidner om, at man intet har lært af sagen om fortovsordningen, og at der stadig er en pilrådden kultur, som præger forvaltningen,« siger han.

Københavns Rådhus. Foto: Anne Bæk Vis mere Københavns Rådhus. Foto: Anne Bæk

Et andet medlem af Borgerrepræsentationen og Intern Revision, socialdemokraten Lars Weiss, er også stærkt kritisk. Han hæfter sig blandt andet ved, at Enhedslisten har gjort det til en mærkesag at kæmpe for offentlighed i forvaltningen og blandt andet har været arg modstander af den såkaldte offentlighedslov.

»Jeg synes, det er paradoksalt, at en forvaltning ledet af Enhedslisten, der i alle andre sammenhænge taler om meroffentlighed, nu slår hen i et diametralt modsat spor, når det drejer sig om en forvaltning, hvor man selv sidder for bordenden,« siger han.

Over for B.T. holder borgmester Karina Vestergård Madsen fast i, at forvaltningen er i sin gode ret til at hemmeligholde fakturaerne.

»Ankestyrelsen har nu to gange givet forvaltningen medhold i, at de har håndteret B.T.s anmodninger om aktindsigter korrekt, så denne sag handler ikke om mørklægning, men om ressourcebrug,« skriver hun i et svar og fortsætter:

»Hvis forvaltningen accepterer at behandle en aktindsigt, som skal ses som én ud af en række aktindsigter fra samme medie i samme sag, og som samlet set medfører et meget omfattende ressourceforbrug, så skaber det en meget omkostningstung præcedens ikke blot for Teknik- og Miljøforvaltningen, men for hele Københavns Kommune.«

Lars Weiss køber ikke kommunens forklaring:

»Når der spørges til specifikke dokumenter i et meget begrænset omfang, så kan man ikke henvise til ressourceforbruget som årsag. Der er intet til hinder for, at de her fakturaer kan udleveres. Intet,« siger han.

Venstres Jens-Kristian Lütken oplyser til B.T., at han nu vil bede om indsigt i de mørklagte fakturaer.

Kommunen afviser fortsat, at udbudsloven er overtrådt i sagen.