I Portugal tager man færre stoffer end i Danmark, selvom man ikke bliver straffet for besiddelse af narko. Få overblikket over den portugisiske model.

Står det til Alternativet, skal det være slut med bødeforlæg og fængselstraffe, hvis man er i besiddelse af både hash og hård narkotika.

I stedet skal stofmisbrugere i tvungen behandling.

Også Enhedslisten og Liberal Alliance støtter modellen, som er af portugisisk oprindelse. I juli 2001 trådte en lov i kraft, som fra den ene dag til den anden afkriminaliserede besiddelsen af både hårde stoffer og cannabis.

Men hvad er op og ned i lovgivingen - og hvad har den betydet? Få overblikket her:

Hvad er reglerne?

Der er ikke tale om en legalisering. Stoffer som cannabis, heroin, ecstasy, kokain og amfetamin er stadig ulovlige i Portugal, men det er muligt for borgere at være i besiddelse af mindre mængder stoffer, som ikke overskrider 10 dages forbrug, uden at det får strafferetlige konsekvenser.

Konkret har regeringen sat grænsen ved:

ét gram heroin, ecstasy eller amfetamin

to gram kokain

25 gram cannabis

Bliver en person taget med en eller flere af disse stoffer, risikerer han eller hun ikke fængselsstraf.

I stedet skal den pågældende til et obligatorisk møde med en såkaldt kommission, der består af en læge, en advokat og en socialarbejder, som vurderer, om personen skal i behandling eller rehabilitering.

- Portugals system har et klart helbredsperspektiv som fokus i stedet for den straflogik, vi har herhjemme. På den måde er der også et andet fokus på de stofbrugere, der er mest udsat, fordi det er muligt at sætte ind med behandling først i stedet for bøder, siger Mads Uffe Pedersen, professor ved Center for Rusmiddelforskning på Aarhus Universitet, til TV 2.

Hvordan ser resultaterne ud?

Mens vi i Danmark ser en stigning i brugen af hårde stoffer som kokain og ecstacy, har Portugal oplevet en anderledes nedadgående kurve:

Dog har Portugal set en stigning i brugen af cannabis de senere år, men niveauet er stadig væsentligt under det danske:

Inden portugiserne vedtog loven om afkriminalisering, var Portugal et af de lande i Europa med højest dødelighed blandt stofbrugere. De nyeste tal fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug viser, hvordan niveauet de seneste ti år har ligget lavt.

Også her ligger Danmark til sammenligning højere med væsentlig flere narkorelaterede dødfald hvert år:

Ifølge Nanna Gotfredsen, der er leder af Gadejuristen, som beskæftiger sig med stofbrugere på gaderne i Danmark, ville det portugisiske system hjælpe med at nedbringe dødeligheden i Danmark.

- Flere udsatte personer vil turde at søge hjælp, siger hun til TV 2.

Hun beskriver, hvordan flere af stofbrugerne lider af psykiske diagnoser, fordi de har haft en brutal opvækst og derfor ikke har lyst til at opsøge myndighederne, når de har allermest brug for hjælp.

Er alt ved dette system godt?

Nej, tal fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug viser, at der faktisk skete en stigning i antallet af stofbrugere efter reformen i 2001. Tallet dalede dog siden til et lavere niveau end før reformen.

Nogle grupper vil desuden blive overset, lyder det fra rusmiddelforsker Mads Uffe Pedersen:

- I Portugal vil unge, der tages med hash til eget forbrug af politiet, ikke blive stillet for en kommission, der skal vurdere, om de har et misbrug i første omgang. Det er først, hvis de gentagne gange tages med hash, at det vurderes, om de har et misbrug. Myndighederne går derfor ikke efter dem, som har et lille eller moderat forbrug af hash.

Der ser dog ud til at være nok gavnlige effekter til, at andre europæiske lande overvejer at afkriminalisere hash og hårdere stoffer.

I Norge kom det såkaldte Rusreformudvalg i december med et oplæg til en rusmiddelreform, hvori udvalget anbefalede den norske regering at overveje afkriminalisering.

Den norske rigsadvokat støtter forslaget, da han ifølge NRK mener, at den nuværende lovgivning ikke har haft den ønskede effekt.

Hvordan ser det ud med opbakning til forslaget herhjemme?

Selvom der er opbakning hos Enhedslisten og Liberal Alliance, kommer Alternativet nok til at lede længe efter et flertal i Folketinget for forslaget.

Foreløbig er der kun de tre partiers 21 mandater ud af Folketingets 179 bag forslaget.

Læs mere om det her.