De danske myndigheder giver i stigende grad afslag på ophold til afghanske asylansøgere, alt imens sikkerhedssituationen i Afghanistan bliver værre. Det vurderer Dansk Flygtningehjælps asylchef Eva Singer, der mener, sikkerhedsforholdene i Afghanistan bør have betydning for, om man kan få asyl i Danmark. Men man får ikke beskyttelse i Danmark på grund af de generelle vilkår i Afghanistan, lyder det fra Udlændingestyrelsen.

Annonce

Danmark: De seneste tal fra Udlændingestyrelsen viser, at den såkaldte anerkendelsesprocent er faldet drastisk sidste år. Anerkendelsesprocenten dækker over, hvor stor en andel af asylansøgningerne, der får opholdstilladelse af Udlændingestyrelsen, som er første instans. I 2017 fik 36 procent af alle asylansøgere i Danmark opholdstilladelse - til sammenligning var anerkendelsesprocenten 72 procent i 2016, 85 procent 2015 og 74 procent i 2014. For afghanske asylansøgere i Danmark er anerkendelsesprocenten endnu lavere med 16 procent i 2017 og 12 procent for første kvartal i 2018. Men tallene passer ikke sammen med udviklingen i Afghanistan, mener Eva Singer, der er asylchef i Dansk Flygtningehjælp. - Anerkendelsesprocenten for afghanere er faldende, og det hænger ikke sammen med den generelle udvikling i forhold til sikkerhedssituationen i Afghanistan, da den kun er blevet værre de seneste par år - også i forhold til mængden af civile, der bliver ramt, siger hun. Men ifølge myndighederne har sikkerhedssituationen ikke direkte betydning for asylvurderingen. - Det er selvfølgelig rigtigt, for man får ikke asylophold i Danmark på baggrund af de generelle sikkerhedsforhold. Men sikkerheden har stadig en betydning, fordi der er langt mere vold i Afghanistan end tidligere, og myndighederne har ikke kapacitet til at beskytte den enkelte borger, siger Eva Singer.

Annonce

Ministre i Afghanistan

Integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg (V) og udviklingsminister Ulla Tørnæs (V) var den 30. april i år på besøg i Afghanistan, hvor den afghanske præsident Ashraf Ghani udtalte, at han ikke kunne garantere for sikkerheden for hans egne medborgere. - Det kan jeg ikke. For vi står over for en fjende, der ikke fører en regulær krig. Dette er en ubegrænset krig. En ny slags krig. En krig uden grænser. På en slagmark kan jeg beskytte mine soldater, men hvordan kan jeg beskytte mine borgere, sagde Ashraf Ghani til TV 2, mens Inger Støjberg lyttede. Samme dag blev Kabul ramt af selvmodsbomber, der dræbte 25 mennesker og sårede mindst 45 mennesker. Men angrebene har ikke fået udlændingeministeren til at ændre holdning om at sende afviste asylansøgere tilbage til Afghanistan. - Man bliver altså nødt til at se det her i en lidt større sammenhæng. Jeg kan sige, at jeg har fuldstændig tillid til, at når man har afgjort en asylsag, så kan vi selvfølgelig sende folk ud, sagde Inger Støjberg ifølge TV 2.

Annonce

En klar tendens

Ifølge Dansk Flygtningehjælps rapport "Tilbagevenden til Afghanistan" fra 2017 om tilbagevendt asylansøgere fra Europa er Afghanistan præget af massive menneskerettighedskrænkelser og en skrøbelig og uforudsigelig sikkerhedssituation, der i høj grad går udover civile. - Rapporten viser, at hvis man kommer tilbage til Afghanistan uden netværk og et sted, man kan rejse hjem til, vil man være utrolig udsat, fordi de sociale og økonomiske forhold er så dårlige, at man typisk ender som internt fordrevet uden rettigheder og beskyttelse, siger Eva Singer. Ifølge Eva Singer er der er en klar tendens til, at de afghanske asylansøgere, der kommer til Danmark som uledsagede mindreårige, får afslag og bliver hjemsendt, når de er fyldt 18 år. - Når de er fyldt 18 år, bliver de selvfølgelig behandlet som voksne, og man tager ikke længere hensyn til det, man ville tage hensyn til hos en mindreårig. Det betyder ikke, at de får opholdstilladelse, når de er under 18, men det betyder, at myndighederne venter, til de er fyldt 18 år, og så bliver de sendt ud. I første omgang bliver de afviste asylansøgere sendt til hjemrejsecenteret Avnstrup, hvorefter de bliver indkaldt af politiet til udrejsekontrol. Hvis de ikke vil medvirke til at rejse ud frivilligt, bliver de sendt til udrejsecenteret Kærshovedgård. Hvordan har de det der? -Ikke særlig godt. Det politiske fokus på, at folk skal rejse, det går jo meget på det, man kalder "motivationsfremmende foranstaltninger" - altså at gøre livet surt. På Kærshovedgård er der både "almindelige" afviste asylansøgere såvel som udlændinge, der har begået kriminalitet. Det bidrager jo til, at det skal være ubehageligt at være der, så folk vælger at rejse, siger Eva Singer.

Annonce

Behov for beskyttelse