I sommeren 2015 kørte den dengang 19-årige gymnasieelev Razia Safi for hurtigt i bil på motorvejen. På grund af vejarbejde var hastighedsgrænsen sat ned fra 110 til 80 kilometer i timen. Det havde Razia Safi ikke opdaget, og derfor kørte hun 100 kilometer i timen.

Sådan en fartovertrædelse resulterer for de fleste mennesker i en bøde på 3.000 kroner.

Men for den i dag 20-årige Razia Safi fik det endnu en konsekvens: Hendes ansøgning om statsborgerskab blev afvist, og at der skal gå fire og et halvt år, før hun igen kan søge om at blive dansk statsborger.

Læs også: Flertal: Fartbøder skal stadig koste dansk pas

Da Razia Safi fyldte 18 år i 2014, udløb det fremmedpas, som hun havde fået, da hun som femårig flygtede fra Afghanistan til Danmark. Derfor besluttede hun sig for at søge om at blive dansk statsborger.

Hun bestod indfødsretsprøven, sendte ansøgningspapirerne af sted, og alt i alt så hendes sag god ud. Der var gået over et år, fra at hun først havde ansøgt om statsborgerskab, til Razia Safis færdselsbøde tikkede ind hos Integrationsministeriet, og hendes ansøgning blev afvist. Den var på det tidspunkt ellers nået til førstebehandlingen.

»Jeg synes ikke, at det har noget at gøre med, om man er dansk, at man har fået en fartbøde. Jeg er vokset op her, jeg går i skole her, og jeg føler mig dansk,« siger Razia Safi, der var »i chok«, da hun opdagede, at hendes fartbøde betød, at hun ikke kunne få et dansk pas foreløbigt.

Ingen skoletur

Razia Safi synes »selvfølgelig«, at hun skal have en fartbøde, når hun kører for hurtigt, men i dag sidder hun tilbage med følelsen af, at hun har fået en dobbeltstraf.

»Det med at få en fartbøde er meget almindeligt, når man har et kørekort. Selv en ’normal’ dansker kan få det. Jeg tror ikke, at nogen kører for hurtigt med vilje,« siger Razia Safi, der fik sin fartbøde halveret til 1.500 kroner, fordi hun er studerende. Alligevel gjaldt bødens oprindelige størrelse i beslutningen om, at hun skal vente fire et halvt år med at søge dansk pas igen. Nu ved Razia Safi ikke, hvad der skal ske. Lige nu har hun intet pas, men måske kan hun få et fremmedpas igen.

»Det vil betyde, at jeg ikke kan deltage i det danske demokrati ved at stemme, og at jeg får en masse besvær med at søge visum, når jeg skal ud og rejse,« siger hun. Allerede nu har det fået konsekvenser for hende, fordi hun ikke kunne komme med på skoletur med sin klasse, fordi hun ikke havde et pas.

»Jeg har boet her i næsten 16 år, og så skal en fartbøde gøre, at jeg ikke kan få statsborgerskab. Det kaster et dårligt lys over danske regler, synes jeg.«

Blitzet på vej til skadestuen

Razia Safi er langtfra den eneste, der har fået karantæne fra at få statsborgerskab på grund af en fartbøde. Fadi Kasseem, der 32 år og driftsleder på et værested for unge udsatte, kom til Danmark som seksårig som statsløs palæstinenser. For nylig kørte han for stærkt på en strækning i Aarhus og fik en bøde på 3.500 kroner. Han har i flere år kæmpet for at få statsborgerskab, men skal nu vente yderligere tre år, indtil karantænen som følge af hans fartbøde er ovre.

»Jeg betaler topskat, har arbejdet siden jeg var 18 år gammel og er ikke kriminel. Så kigger man på de kriminelle, de radikale imamer og alle dem, der ikke er integreret. De har alle statsborgerskab! Men jeg kan ikke få det på grund af en færdselsbøde. Det er i orden, at jeg får bøde for at køre lidt for stærkt, det gør politimesteren jo også, men han skal ikke straffes to gange for det.«

Også 45-årige Sharam Dostartt, der har været i Danmark i 16 år, var tæt på at få dansk pas, men blev taget af lovforslaget om indfødsret på grund af en fartbøde. Han kører normalt ikke for stærkt, fortæller han, mens hans søn var kommet til skade og havde ondt i brystkassen, så de kørte af sted til skadestuen.

»Jeg kørte fra Østbirk til Horsens, alt hvad jeg kunne, fordi det var min søn,« fortæller han. På vejen blev han blitzet af en fotovogn, og mange måneder efter modtog han beskeden om, at han ikke kan blive dansk statsborger de næste fire et halvt år på grund af den færdselsbøde, som turen til skadestuen udløste.

»Jeg synes, at det er noget pjat. Hvad ville du have gjort, hvis det var dit barn? Den her situation var meget unormal, men den har desværre ødelagt meget for mig,« siger han.