Na malom uzorku od 92 korisnika poljoprivrednih poticaja, iako ih u Hrvatskoj ima na desetke tisuća, inspektori su pronašli čak petnaestak nepravilnosti. Dio nepravilnosti rezultirao je prijavom Poreznoj upravi, a dio nalaza završit će i kod Državnog odvjetništva

ZAGREB » Vlada bi trebala promijeniti zakonske propise tako da poticaje za poljoprivredu iz državnog proračuna ne mogu dobivati oni koji godinama ne ispunjavaju svoje porezne obveze prema državi. Uz to i sama bi Agencija za izravna plaćanja u poljoprivredi trebala prestati dodjeljivati potpore poduzećima i obrtima koji ne podmiruju dugove prema državi.

Preporuka je to Ministarstva financija nakon što su njegovi službenici krajem prošle godine slučajnim odabirom provjerili kako 92 korisnika troše proračunski novca, odnosno potpore u poljoprivredi. U nadzoru je bilo 30 inspektora i oni su pronašli, kako nam je potvrdio naš izvor, petnaestak nepravilnosti čak i na tako malom uzorku od 92 korisnika iako ih u Hrvatskoj ima na desetke tisuća.



Kupovali, prodavali

Dio nepravilnosti rezultirao je prijavom Poreznoj upravi, a dio nalaza završit će i kod Državnog odvjetništva. Samo u ta 92 slučaja inspektori su utvrdili da se u državni proračun mora vratiti tri milijuna kuna potpora koje su nezakonito ostvarene. Teško je i procijeniti, kažu naši sugovornici, što bi se dogodilo da Hrvatska ima nekoliko tisuća inspektora više i da netko provjeri sve korisnike potpora.

Korisnici su nenamjenski koristili novac, lažno prikazivali stanje kako bi dobili veći iznos potpora i dobivali su od države stotine tisuća ili milijune kuna dok su istovremeno iste iznose dugovali državnom proračunu, najčešće su zamjerke inspektora.

Tako su primjerice inspektori istražujući jedan slučaj u kojem je korisnik nakon kupnje poljoprivrednog zemljišta dobio kapitalnu potporu od gotovo pola milijuna kuna, došli do otkrića da on to zemljište nikada nije ni koristio, te ga je samo dva mjeseca nakon uplate potpore dao u zakup. Shvatili su i da je zemljište kupljeno od povezane tvrtke, te da je na kraju toj istoj tvrtki dano u zakup. Dakle cijela transakcija među sestrinskim tvrtkama odrađena je na papiru kako bi se ostvario poticaj pod pola milijuna kuna iako se stanje na terenu uopće nije mijenjalo.

U drugom je slučaju poljoprivrednik prijavio uvoz 69 rasplodnih junica za što je od države dobio potporu u iznosu od 257 tisuća kuna. Međutim, kontrola je pokazala da spomenuti farmer u štali ima samo dvije junice i deset krava, odnosno da nedostaje 67 junica za koje je dobio investicijsku potporu.



Gradili kuće

Dala je država i više od 150 tisuća kuna za kapitalna ulaganja farmeru koji je za taj novac kupio građevinski materijal ali nije ga ugradio u farmu nego u objekt za stanovanje i kancelarije.

Puno je slučajeva i gdje država isplaćuje potporu iako korisnik njoj istovremeno duguje novca, pa je tako u jednom slučaju godišnja potpora od 3,9 milijuna kuna isplaćena tvrtki koja ima dug od 7 milijuna kuna.

Zbog svega toga, iako zakon ne predviđa da isplata potpora bude uvjetovana podmirivanjem obveza državi, Ministarstvo financija Agenciji predlaže da ne isplaćuje potpore dužnicima, odnosno da promjeni propise kako bi za to imala i zakonsko uporište.