Posljednja dva mjeseca broj osiguranika koji se nalaze u evidenciji Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje povećao se za 50 tisuća, na 1,448 milijuna. U odnosu na početak 2015. broj mirovinskih osiguranika veći je za 61.000, što je većim dijelom posljedica sezonskog zapošljavanja uobičajenog za našu ekonomiju. No, lani je razlika u broju osiguranika s početka godine i kraja mjeseca svibnja bila niža za 20-ak tisuća, što pokazuje da radnici pronalaze posao i u drugim sektorima.

Dobro zbog sezone

Velik utjecaj na povećanje zaposlenosti imaju i mjere aktivne politike zapošljavanja koje se od ove godine većim dijelom financiraju iz strukturnih fondova Europske unije. Uz stručno osposobljavanje koje država ove godine plaća 2400 kuna, poslodavcima su dobro došla i oslobađanja od plaćanja zdravstvenog doprinosa za mlade pa oko tri tisuće mladih do 30 godina mjesečno primaju u stalni radni odnos. Službena će statistika ta kretanja registrirati s nekoliko mjeseci zakašnjenja, no evidencija HZMO-a pokazuje da je 31. svibnja broj osiguranika registriranih u zavodu za mirovinsko osiguranje prvi put nakon 2008. porastao približno 15.000, odnosno jedan posto u odnosu na isti mjesec prošle godine. Sve se to uklapa u trend blagog oporavka koji je počeo sredinom prošle godine, a ove bi konačno trebao biti potvrđen rastom BDP-a od 0,5 posto. Vladajuća garnitura uvjerena je da će povećanje biti iznad statističke pogreške, a tome u prilog spominju podatke o izraženijem rastu izvoza, turističke i osobne potrošnje građana te padu broja nezaposlenih ispod 267.000.

– Nezaposlenost će se smanjivati još mjesec dana, i nakon toga opet ćemo ući u novo razdoblje rasta. Kretanja upućuju na to da bi drugi kvartal trebao biti nešto bolji nego isto razdoblje prošle godine, ali i taj će se rast BDP-a kretati u okvirima "nula zarez nešto posto" – komentirao je Tomislav Ćorić iz HDZ-a. Analitičar Hrvatske gospodarske komore Zvonimir Savić ističe da je svibanj mjesec kada se obično realizira najoštrije mjesečno smanjenje broja nezaposlenih zbog snažnog sezonskog zapošljavanja, koje je ovo proljeće za desetinu jače nego lani. No, iz HGK podsjećaju da je ovogodišnji broj nezaposlenih 16 posto niži nego lani, ali nezaposlenost je i dalje znatno viša nego u nekoliko prethodnih godina pa i dalje imamo 42.000 nezaposlenih više nego 2008. godine.

Tek zaustavili pad

Neovisno o načinu mjerenja, u Hrvatskoj narodnoj banci vjeruju da su impulsi u drugom kvartalu snažniji nego u prvom te ne sumnjaju u nastavak blagog pozitivnog trenda. Bivši guverner Željko Rohatinski, koji je razvio vlastite alate za praćenje makroekonomskih procesa, kaže da, neovisno o tome je li rast statistički 0,2 posto veći ili manji, Hrvatska faktički stagnira.

– Promatra li se stanje hrvatske ekonomije u širem vremenskom i sadržajnom kontekstu, primjerenija bi bila ocjena da je ona u stanju svojevrsne letargije, pri čemu je uglavnom zaustavljena tendencija brzog pada ekonomske aktivnosti započeta u drugoj polovici 2008., ali u kojoj se još ne formiraju snažniji impulsi budućeg rasta i razvoja. Sve je to na razini BDP-a oko 12% nižoj nego u 2008. – istaknuo je Rohatinski, koji se inače kloni javnih istupa, a posljednji je put prije godinu dana s ekonomskog foruma zaklade Friedrich Ebert pozvao da se uz strukturne reforme rast i zapošljavanje poguraju i "nekonvencionalnim" mjerama koje ne bi ugrozile stabilnost tečaja i cijena.

>>Nezaposlenih u Hrvatskoj sve više: u EU smo treći, iza Grčke i Španjolske

>>Hrvatska u travnju druga najgora u EU

Rasterećenje plaća – pomoć za trgovinu Rast prometa u trgovini na malo, koji je u travnju iznosio 2,5% na godišnjoj razini, iznenadio je domaće ekonomiste i uglavnom se pripisuje utjecaju poreznog rasterećenja dohotka, koje je na snazi od početka godine, kao i dobrim rezultatima u turizmu. Izvoz je u prva četiri mjeseca također rastao deset posto, a nakon višegodišnjeg osipanja prvi je put registriran i rast građevinskog sektora, ali samo na mjesečnoj razini. Sve su to plusevi koji bi mogli pojačati ovogodišnju stopu rastu, dok veliki minus predstavlja daljnje povećanje javnog duga. U siječnju je dug države bio 275,5 milijardi kuna i za četiri je posto veći nego u istom razdoblju lani.