Kažu, koga nema, bez njega se može. E, ne može! Ta je izreka možda donedavno i vrijedila u hrvatskim kompanijama ili su, zbog mahom jadnog tretmana, radnici imali dojam da ih tako gledaju njihovi poslodavci, no došlo je do evidentnog preokreta. Kvalificirani, nekvalificirani, mladi i stari... svi oni postaju poželjne mlade u zemlji u kojoj nedostaje radnika.

I nakon što su shvatili da je kucnuo čas za pregovore, tvrtke su, pritisnute uza zid, najavile masovna povećanja plaća; mogu ih očekivati ili su ih već i dobili radnici Atlantica, Valamara, Peveca, Spin Valisa, Belupa...

Uzimaju i nekvalificirane

– U sektoru trgovine sada već kontinuirano za potrebe turističke sezone nedostaje oko 3000 trgovaca. Deficit radne snage postoji i u metalskoj industriji, drvnoj, elektro, prehrambenoj, poljoprivredi... Tvrtke zbog smanjene mogućnosti izbora uzimaju i nekvalificirane radnike, same ih obučavaju i uvode u radni proces – komentira direktorica odnosa s članstvom HUP-a Milka Kosanović.

Video - Konferencija 'Hrvatska kakvu trebamo'

Vaš preglednik ne omogućava pregled ovog sadržaja.

– Plaćama se pokušava ne samo dobiti nove radnike nego i spriječiti odlazak postojećih radnika, što je posebno vidljivo na sjeveru Hrvatske gdje se samo nekoliko kilometra dalje, u Sloveniji, nalaze poslovi s većim plaćama koje naši poslodavci ne mogu isplaćivati – kaže.

Predsjednik Hrvatske obrtničke komore Dragutin Ranogajec ukazuje na drugi aspekt problema radne snage koji vidi u neusklađenosti sustava strukovnog obrazovanja i potreba tržišta rada i u tom kontekstu povećanje kvota za strance smatra vatrogasnom mjerom, iako ga HOK podupire.

– Naravno da se zalažemo za povećanje plaća radnicima, pogotovo smanjivanjem davanja na neto plaću. Ovdje se ne radi o tome da poslodavci ne žele povećati primanja svojih radnika, već je često u pitanju opstanak obrta – napominje te poručuje da je potrebno poticati poslodavce koji isplaćuju veće plaće, a ne one koji isplaćuju minimalne i uložiti sve napore za suzbijanje sive ekonomije kako bi obrtnici koji posluju legalno bili konkurentni.

Kod malih je možda teže naći prostor za rast plaća, no veliki računaju u – milijunima kuna.

Pevec će sljedeće godine uložiti 20 mil. kn u plaće, pri čemu će najniža, radnika u maloprodaji i na skladištu, biti 1000 kuna veća. Potiču i inicijativu ukidanja davanja na 13. plaću.

– Zasad nemamo teškoća s nedostatkom radne snage, potražnju za novim djelatnicima trenutačno nam uzrokuje činjenica što smo u fazi intenzivnog rasta – pojašnjava Gordana Frgačić, Pevecova direktorica sektora ljudskih potencijala.

– Ukupna masa plaća u Atlantic grupi ove je godine povećana za nekoliko milijuna kuna, a isto se planira i u idućem razdoblju –najavljuje izvršna direktorica ljudskih resursa Atlantica Mojca Domiter.

Valamar je lani povećao plaće 11,5 posto, a ove je godine osigurao minimalne neto plaće od 5000 kuna za sve zaposlenike koji ostvare puni fond radnih sati. Predsjednik uprave požeškog Spin Valisa Zdravko Jelčić otkriva da su, zbog potrebe za obrtničkim zanimanjima, uputili pismo namjere svim osnovnim školama na području županije i ponudili financiranje prijevoza i subvenciju za učenike koji se odluče upisati programe za stolare, strojobravare, automehaničare, elektromehaničare, no interes je bio vrlo mali.

Prilagodba tržištu rada

Povećali su i plaće. Hrvoje Kolarić, predsjednik uprave Belupa, priznaje da i oni u posljednje vrijeme imaju problem fluktuacije visokoobrazovanih zaposlenika. Otkriva da su upravo završili kolektivne pregovore i dogovorili povećanje plaća, pogotovo najnižih. Varaždinska županija, koja je imala najniže plaće, u dvije ih je godine povećala 14 posto, no njihov župan Radimir Čačić kaže da to nije dovoljno i zaziva rasterećenje plaća do 5000 kuna, a povećanje zakonom propisane minimalne plaće zagovara i Ivan Anušić, osječko-baranjski župan, koji, kao i čelnik HOK-a, upozorava na nužnost prilagodbe tržištu rada.