Predstavnici vojvođanskih Hrvata tvrde da u Srbiji raste protuhrvatsko raspoloženje i da u tome sudjeluju neke manje stranke, pod utjecajem velikih, i neki mediji. Ističu kako je situacija nepovoljna: Šešelj je u Haagu oslobođen, Srbija je u predizbornoj kampanji, a Hrvatska uvjetuje otvaranje poglavlja u pregovorima s Unijom... No slažu se da Hrvatska traži samo ono što druge manjine u Vojvodini, ali i Srbi u Hrvatskoj već imaju.



Demokratski savez Hrvata u Vojvodini, kao koalicijski partner Demokratske stranke, izlazi 24. travnja na izbore. Upozorava da situacija nije povoljna, da se u javnosti posljednjih dana zaoštrila retorika prema Hrvatskoj. S druge strane, navodi Tomislav Žigmanov, predsjednik DSHV-a, u Srbiji je obilježen i komemoriran osnutak NHD s vrlo snažnim antihrvatskim porukama. Sve to stvara visoko antihrvatsko raspoloženje u javnosti što za posljedicu ima i povećanje straha kod pripadnika hrvatske zajednice kojega slijedi povlačenje u apatiju i pasivnost, ističe.



Podosta je napetosti u hrvatsko-srpske odnose proteklih dana, uz sve ostalo, unijelo i hrvatsko uskraćivanje suglasnosti Srbiji za otvaranje poglavlja 23. Jedan od zahtjeva je poštivanje prava nacionalnih manjina.



Hrvatska ne traži ništa posebno, ništa izdvojeno u odnosu na ostale manjine, ono što druge ne bi imale - samo da Srbija provede jedan bilateralni sporazum koji je Hrvatska u tom dijelu provela, kaže Slaven Bačić, predsjednik Hrvatskog narodnog Vijeća.



Traži se recipročno pravo hrvatske nacionalne manjine te njezina zastupljenost u Narodnoj skupštini Srbije.

Hrvatska ne traži ništa što nije u sklopu pristupanja Srbije u članstvo Europske unije. Treba prestati to zvati blokadom ili ultimatumima - to su jedino kriteriji koje Srbija treba ispuniti, pojasnila je predsjednica Republike Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović.



Kako bi od Hrvatske dobila "zeleno svjetlo", Srbija mora ostvariti i punu suradnju s Haškim sudom te ukinuti nadležnost za ratne zločine na području cijele bivše Jugoslavije. Srbijanski premijer Aleksandar Vučić se buni: Neka nam kažu što smo mi to skrivili, i da znamo da smo krivi što smo bili živi i 2003. godine kad smo taj zakon donijeli. Pa neka kažu, kriva vam je Đinđićeva vlada ili ste krivi vi ovakvi i onakvi ili ne znam šta. A ja kažem taj zakon je dobar i omogućio nam je da hapsimo ratne zločince...

Namjera nizozemskog predsjedništva bila je otvoriti poglavlje 23. sa Srbijom do kraja mjeseca. Za to je potrebna jednoglasna odluka članica Europske unije. A toga nema. Barem zasad.