Iraan tulistas rohkem kui tosin ballistilist raketti kahe õhuväebaasi pihta Iraagis, kus baseeruvad USA ja koalitsioonijõudude üksused, teatas Pentagon. Ühes neist paiknevad ka Eesti kaitseväelased, kellega on kaitseminister Jüri Luige kinnitusel kõik korras.

"7. jaanuaril umbes kell 17.30 (8. jaanuaril kell 00.30 Eesti aja järgi) tulistas Iraan rohkem kui tosin ballistilist raketti USA üksuste ja koalitsioonijõudude pihta Iraagis," ütles asekaitseminister Jonathan Hoffman avalduses.

Hoffman ei rääkinud tabamustest või kahjudest.

Bagdadis asuv USA sõjaväeametnik ütles Fox Newsile, et esialgsed andmed näitavad, et raketirünnak ei põhjustanud Al-Asadi baasis ohvreid, kuid armee jätkab kahju hindamist.

"On selge, et need raketid tulistati Iraanist ja et sihtmärkideks olid vähemalt kaks Iraagi sõjaväebaasi, kus paiknevad USA ja koalitsiooni personal Al-Asadis ja Irbilis," ütles Hoffman.

Meedia allikad on mitmel pool märkinud, et raketirünnakus keegi viga ei saanud ja seda muuhulgas seetõttu, et seal viibinud sõjaväelased olevat juba enne rünnakuid mujale toimetatud. Lisaks pole hetkel veel selge, kas ükski Iraani rakett üleüldse otseselt sihtmärki tabas, vahendasid BBC ja Yle otseblogid.

Väljaandega USA Today rääkinud anonüümseks jäänud USA ametnik kinnitas, et näiteks Al-Asadi baasi puhul toimus eelhoiatussüsteem ning seega keegi juhtunu tõttu kannatada ei saanud.

Iraani riigitelevisioon teatas samal ajal revolutsioonikaardi ametnikule viidates, et raketirünnakutes sai Iraagis surma 80 "Ameerika terroristi", vahendas Reuters.

Igal juhul on tegemist on kõige otsesema rünnakuga Iraani poolt USA vastu pärast saatkonna hõivamist Teheranis 1979. aastal.

Kõrgeim juht ajatolla Ali Khamenei teatas, et raketirünnakuga andis Iraan USA-le "vastu nägu". Sõnavõttu kuulanud rahvahulk karjus seepeale "Surm Ameerikale!".

"Kui jutt käib vastaseisust, siis selline sõjategevus pole piisav. Oluline on see, et USA korrumpeerunud kohalolek peab lõppema," lisas ta.

Iraani välisminister andis samas Twitteris teada, et äsjase raketirünnaku näol oli tegu enesekaitsega, ning lükkas tagasi versiooni, mille kohaselt on Teherani eesmärgiks olukorda eskaleerida. BBC hinnangul võib see olla märk sellest, et Iraani tegelikuks sooviks on värske sõjaline vastasseis sellega lõppenuks kuulutada.

Iraagi peaministri kohusetäitja Adel Abdel Mahdi on tunnistanud, et Iraak sai veidi pärast keskööd Iraanilt hoiatuse, et Teheranil on kavas USA-ga seotud baase rünnata. Täpseid sihtmärke Iraani esindajad siiski polevat täpsustanud.

Ka Axios nendib, et praegusel hetkel on õhus veel võimalus deeskalatsiooniks, sest Iraan saab sisuliselt näidata, et ta kaitses oma au, ning USA saab soovi korral viidata asjaolule, et tegelikku kahju raketirünnak ameeriklastele või baasidele ei tekitanud. Samas on Trumpi administratsioon pannud paika selge "punase joone", mida Teheran on praeguse seisuga vormiliselt ületanud.

Al-Asadi baasis asuvad Eesti sõjaväelased.

Eesti väljaõppemeeskonnaga on kõik korras

Kaitseminister Jüri Luik kinnitas, et Eesti kuueliikmelise väljaõppemeeskonnaga Iraagis on kõik korras. "Baasis on meie meeskonnaga kõik korras," ütles Luik ERR-ile.

Juba mitme päeva jooksul olid Al-Asadi baasis kasutusele võetud kaalukad väekaitsemeetmed ning rünnaku ajal ei viibinud Eesti kaitseväelased baasis, edastas kaitseministeerium.

"Kõige olulisem minu hinnangul on see, et poistega on kõik korras,a. Kõik poisid on terved, b, ja meil on olemas nendega side. Mul on olnud pidev side nendega," ütles kaitseminister Luik.

Iraagi armee leitnant, kes oli rünnaku hetkel Al-Asadi baasi lähedal, ütles Wall Street Journalile, et luges kokku üheksa plahvatust. Kurdide peaministri abi ütles ajalehele, et Irbili baasis, mis asub kurdide territooriumil, ei ole andmeid kahjudest.

Fox Newsi andmetel oli rakette kokku 15. Neist 10 tulistas Iraan Al-Asadi baasi pihta, ühe Arbili baasi suunas ja neli raketti ilmselt hälbisid kavandatud kursilt.

Pentagoni andmetel olid mõlemad rünnaku sihtmärgiks olnud USA baasid juba kõrgendatud valmisolekus võimalike rünnakute puhuks.

Iraagis viibiv Eesti kaitseväe kuueliikmeline väljaõppemeeskond paikneb riigi lääneosas, Bagdadist umbes 250 kilomeetri kaugusel asuvas Al-Asadi õhuväebaasis. Sama baasi külastas 2018. aasta jõulude ajal president Donald Trump.

USA Al-Asadi sõjaväebaas Iraagis. Autor/allikas: SCANPIX / AP

Iraagi armee: Iraan tulistas 22 raketti, iraaklased viga ei saanud

Iraagis USA vägesid võõrustavat kahte sõjaväebaasi tabas ööl vastu kolmapäeva ühtekokku 22 raketti, ükski iraaklane vigastada ega surma ei saanud, teatas Iraagi sõjavägi.

"Kella 1.45 ja 2.15 vahel (Eesti aeg 00.45 ja 01.15) tabas Iraaki 22 raketti, neist 17 Ain al-Asadi baasi...ja viis Arbili linna," teatas Iraagi väejuhatus avalduses.

Iraagi relvajõudude juhatus lisas, et raketid tabasid rajatisi, mida kasutab USA juhitav rahvusvaheline koalitsioon.

"Iraagi vägede seas ohvreid ei ole," lisas sõjavägi.

Trump pärast Iraani raketirünnakut: esialgsetel andmetel on kõik hästi

President Donald Trump ütles esimeses reaktsioonis pärast Iraani raketirünnakuid kahele Iraagi sõjaväebaasile, et esialgsetel andmetel on kõik hästi.

"Kaotuste ja kahjude hindamine on praegu käimas. Seni kõik hästi!" säutsus ta Twitteris.

All is well! Missiles launched from Iran at two military bases located in Iraq. Assessment of casualties & damages taking place now. So far, so good! We have the most powerful and well equipped military anywhere in the world, by far! I will be making a statement tomorrow morning. — Donald J. Trump (@realDonaldTrump) January 8, 2020

Trump ei esinenud teisipäeva õhtul televisioonis, kuid andis teada, et teeb kolmapäeva hommikul avalduse. "Ma teen avalduse homme (kolmapäeva) hommikul," sõnas ta.

Valges Majas lõppes ka Trumpi riikliku julgeoleku meeskonna kohtumine ning välisminister Mike Pompeo, kaitseminister Mark Esper ja asepresident Mike Pence lahkusid.

USA lennundusamet keelas tsiviillennud Iraani ja Iraagi õhuruumis

USA föderaalne lennundusamet FAA keelas tsiviillennud Iraani ja Iraagi õhuruumis seoses Iraani raketirünnakutega Iraagi sõjaväebaaside vastu.

Agentuuri sõnul eksisteerib vigade võimalus tsiviillennukite tuvastamisel ja see võib seada ohtu inimelud.

FAA ütles, et piirangud, mis kehtivad ka teatud piirkondadele Pärsia lahe kohal, on ettevaatusabinõu seoses "kõrgendatud sõjalise tegevuse ja suurenenud poliitiliste pingetega Lähis-Idas, mis kätkevad endas tahtmatut ohtu USA tsiviillennundustegevusele".

Iraagi pealinna Bagdadi kohal lendasid kolmapäeva varahommikul aktiivselt sõjalennukid, kuid pilves ilma tõttu oli neid ainult kuulda, teatasid AFP korrespondendid.

Iraan: andsime proportsionaalse vastulöögi Soleimani tapmise eest

Iraan teatas kolmapäeval, et andis vastulöögi Qasem Soleimani tapmise eest, korraldades USA vägede vastu Iraagis raketirünnaku.

"Iraan rakendas ja viis lõpule proportsionaalsed enesekaitsemeetmed", rünnates baasi, millest korraldati "argpükslik relvastatud rünnak meie kodanike ja kõrgete ametnike vastu", ütles Iraani välisminister Mohammad Javad Zarif Twitteris.

"Me ei taotle eskaleerumist või sõda, kuid me kaitseme end igasuguse agressiooni vastu."

Juhul, kui USA otsustab anda vastulöögi Iraani raketirünnakutele Iraagi baaside vastu, ründab islamivabariik Ühendriikide territooriumi, hoiatas revolutsioonikaart ööl vastu kolmapäeva.

Revolutsioonikaart märkis, et Pentagoni teatel vastab USA Iraani rünnakutele. "Seekord me vastame teile Ameerikas," hoiatas revolutsioonikaart.

Hoiatuses öeldi, et lööke võidakse anda ka Dubaile Araabia Ühendemiraatides ja Haifale Iisraelis.

Suurbritannia: mõistame rünnaku hukka, oleme mures ohvrite pärast

Suurbritannia mõistis kolmapäeval hukka Iraani raketirünnakud koalitsiooni vägesid võõrustavate Iraagi baaside pihta ja väljendas muret teadete pärast rünnakuohvrite kohta.

"Me mõistame hukka selle rünnaku Iraagi sõjaväebaasidele, mis võõrustavad koalitsiooni, teiste seas Briti vägesid," ütles välisminister Dominic Raab. "Meile valmistavad muret teated ohvritest ja ballilististe rakettide kasutamisest."

Briti välisminister kutsub Iraani sellega piirduma. "Me soovitame Iraanil tungivalt neid hoolimatuid ja ohtlikke rünnakuid mitte korrata, ja püüelda selle asemel kiiresti de-eskalatsiooni poole," ütles Raab.

"Sõjast Lähis-Idas võidaksid ainult Daesh ja teised terrorirühmitused," rõhutas ta äärmusrühmitusele ISIS viidates.

NATO juht taunib Iraani raketirünnakuid

NATO peasekretär Jens Stoltenberg mõistis kolmapäeval hukka Iraani raketirünnakud USA sõdureid võõrustavatele Iraagi baasidele, millega islamivabariik maksis Ühendriikidele kätte oma kõrge kindrali tapmise eest.

"Ma mõistan hukka Iraani raketirünnakud USA ja koalitsiooni vägedele Iraagis. NATO kutsub Iraani edasisest vägivallast hoiduma," kirjutas Stoltenberg Twitteris.

"Liitlased jätkavad konsultatsioone ning jäävad truuks meie väljaõppemissioonile Iraagis," lisas ta.

NATO ametnike sõnul ei saanud ükski Iraagi väljaõppemissioonil osalev alliansi sõjaväelane rünnakutes kannatada.

Saksamaa taunib Iraani raketirünnakuid

Saksa valitsus mõistis hukka Iraani raketirünnakud USA ja koalitsioonivägede sõdureid võõrustavatele Iraagi baasidele, millega maksti ameeriklastele kätte oma kõrge kindrali tapmise eest.

Kantsler Angela Merkeli pressiesindaja Steffen Seibert ütles ajakirjanikele, et pooled peavad and vaos hoidma, ütlema lahti eskalatsiooniloogikast ja pöörduma dialoogi poole.

Saksamaa viis teisipäeval ajutiselt minema 32 Bagdadi lähedal baasis viibinud sõdurit, nüüd kaalutakse ka sõdurite "võimalikku osalist väljaviimist" Arbilist, ütles kaitseminister Annegret Kramp-Karrenbauer.

"Saksa valitsus mõistab selle agressiooni karmilt hukka. Nüüd on kõige tähtsam, et meie ei laseks sel spiraalil jätkuda," ütles ta ja lisas, et nüüd tuleb iraanlastel hoiduda pingete edasisest kruvimisest.

Kramp-Karrenbauer ütles, et Saksamaa on olnud kogu teisipäeva öö USA kaitseministeeriumiga ühenduses ning edasise eskalatsiooni ärahoidmiseks on avatud kõik kanalid.

Minister lisas, et taotleb koalitsiooni 13 liikmesriigi kohtumist, et piirkonnas tekkinud olukorda arutada.

Saksa välisminister Heiko Maas soovitas Iraanil tungivalt hoiduda kõigist sammudest, mis pingeid veelgi tõstaks.

Eesti välisministri Urmas Reinsalu kommentaar: