OMSTRIDT: To av tre av dem som har gjort seg opp en mening, kunne tenkt seg en folkeavstemning om EØS-avtalen.

EØS

I dag er det 25 år siden daværende handelsminister Bjørn Tore Godal (Ap) undertegnet EØS-avtalen i Portugal. Noen så på avtalen som et varig alternativ til fullt EU-medlemskap. Andre så på EØS som en mellomstasjon til EU-medlemskap. Og atter andre så på EØS som et udemokratisk nesten-medlemskap.

I forkant av at Stortinget skulle behandle EØS-avtalen samlet daværende Nei til EF 175.000 underskrifter, som de overrakte til utenrikskomiteen. Mange krevde også at avtalen var så omfattende at den burde være gjenstand for en folkeavstemning. I dag er det mange som fortsatt ønsker seg en avstemning, viser en fersk måling fra Sentio:

• 47 prosent av de spurte sier de er for å avholde en folkeavstemning om EØS. Bare 20 prosent sier de er mot.

• Samtidig er mange usikre. 33 prosent svarer «vet ikke».

EØS: • Avtale forhandlet fram mellom de seks Efta-landene Norge, Sverige, Finland, Østerrike, Sveits og Island, og EF i 1992. Trådte i kraft 1. januar 1994. Sveits sa i en folkeavstemning nei til EØS. • EØS innebærer at Norge må tilpasse seg EUs regler. Avtalen ble vedtatt med 3/4 flertall i Stortinget. SV, Sp og enkeltrepresentanter for Frp, KrF og Ap stemte mot. Avtalen omfatter ikke fisk og landbruk. Om undersøkelsen: • Utført av Sentio på oppdrag fra Nei til EU blant et representativt utvalg på 1000 personer i perioden 20.–24. april 2017. • Spørsmålet var: «Er du for eller mot å holde en folkeavstemning om EØS-avtalen?»

Trenger mer kunnskap

Folk ble også spurt om hva de ville stemt «dersom alternativet til EØS var en handelsavtale». 23 prosent ville valgt EØS, 35 prosent en handelsavtale og hele 43 prosent vet ikke.

Undersøkelsen føyer seg inn i et mønster: Avhengig av hvordan spørsmålet om EØS stilles, får man ulike svar, og «vet ikke»-prosenten er gjennomgående høy. Andre undersøkelser har vist flertall for EØS.

Nei til EUs leder Kathrine Kleveland mener det trengs mer kunnskap om avtalen.

– Jeg kommer ikke til å feire 25-årsdagen, men jeg ser god grunn til å markere den. Jeg har et mål om å øke kunnskapen om EØS sin innvirkning på det norske samfunnet. Alle meningsmålinger om EØS viser altfor høy vet-ikke-prosent. Vi må se hva som har vært konsekvensene av 25 år med EØS, sier hun.

Endrer samfunnet

EØS ble framforhandlet mellom Efta, som da besto av seks land, og EF, med ti land. Efta-landene skulle få tilgang til det indre markedet. Prisen var at på områder som er relevante for det indre markedet, må Efta-landenes regler tilpasses EF (seinere EU) sine. Viktige unntak var fiskeri- og landbrukspolitikken.

I løpet av et kvart århundre har avtalen ført til at Norge har tatt inn 11.400 EU-regler. Anslagsvis en tredel av alle norske lover har blitt endret som følge av avtalen.

I forbindelse med jubileet utgir Nei til EU en rapport ført i pennen av Dag Seierstad, mangeårig spaltist i Klassekampen, SV-er og en av dem som har fulgt EØS tettest.

I rapporten oppsummeres utviklingen slik:

«En strøm av nye rettsakter truer med å rasere norske standarder i arbeidslivet. Samtidig tolkes EU-traktaten og andre EU-regler strammere enn før og rammer stadig flere norske interesser.

På felt etter felt tvinges hardere konkurranse inn i det norske samfunnet. Økt konkurranse betyr raskere omstilling, mer nedbemanning, flere nedleggelser, mer pendling, mer uføretrygding og mer førtidspensjonering. Økt konkurranse betyr flere mennesker i utrygge jobber.»

Ønsker ny avtale

EØS er omstridt også innad i Nei til EU, der et mindretall er for EØS. Kleveland ønsker å erstatte EØS med en mindre omfattende handelsavtale.

– Nå skal Storbritannia forhandle en ny avtale, det må vi følge med på. Også andre land, som Sør-Korea, har inngått handelsavtaler med EU. Det viser at EU har interesse av handelsavtaler med andre, sier hun.

– Vil vi ikke stå mye svakere i forhandlingene nå enn da EØS ble inngått? EU er jo nå mye større, og Efta mye mindre?

– EØS er ikke en god avtale, siden den inneholder så mye mer enn handel. Mer enn 150 land selger varer til EU. De andre må ikke endre lovverk eller svekke tariffavtalene, det må vi. Siden vi er gjensidig avhengige, tror jeg ikke EU vil legge hindre i veien for å kjøpe fisk fra oss. De trenger det jo. Norges eksport har nå utvidet seg til at land utenfor EU har blitt viktigere, så vi skal heller ikke overvurdere EU som marked. En oppdatert handelsavtale med EU er jeg overbevist om at vi får til.

paalh@klassekampen.no