Sensorer som registrerer om bestefar går litt for mange runder rundt seg selv på kjøkkenet kan avsløre en begynnende demens. Kan det være blodtrykket som spiller inn? Det var nemlig svært høyt på den siste målingen som ble overført trådløst.

Kanskje stemmer ingen av delene. Bestefar ligger fornøyd på sofaen og spiser potetgull. Men vannkokeren som svigersønnen nettopp kjøpte, den som kan styres med bluetooth, har sørget for å gi en hacker tilgang til nettet hans.

Bestefar er en av mange eldre som forventes å ta i bruk selvmonitorering, slik diabetikerne lenge har gjort.

«Så mange tabletter har jeg aldri tatt før», tenker han.

Det nye er at dataene kan overføres elektronisk til personer som passer på et stort antall brukere. Ifølge statssekretær Anne Grethe Erlandsen (H) kan dette føre til 39 prosent nedgang i innleggelser for KOLS. Digital oppfølging i hjemmet er også en del av i regjeringens nasjonale kreftstrategi. Dette prøves allerede ut på Sykehuset Østfold med godt resultat.

Bestefar har akkurat foretatt dagens målinger av blodsukker og blodtrykk. Han har også begynt med automatisk medisin-dispenser som passer på at han ikke glemmer å ta medisinene sine.

Nå reiser han seg for å hente en tidobbel dose med blodtrykksmedisiner i skapet, det var nemlig den tilbakemeldingen som nettopp tikket inn på nettbrettet. «Så mange tabletter har jeg aldri tatt før», tenker han. Men han stoler på helsevesenet.

Det må effektiviseres og «jobbes smartere», ikke minst overfor de eldre.

Digitalisering, helsedata og e-helse har vært noen av de store temaene på årets Arendalsuke. Dét og datasikkerhet. Bakgrunnen er eldrebølgen og fallende oljeinntekter. Det må effektiviseres og «jobbes smartere», ikke minst overfor de eldre.

Følg debatten også på Twitter og Facebook .

Det er innført trygghetsalarmer i 150 kommuner. I Bærum kommune er det frigjort 30 minutter per hjemmehjelp per dag på utskifting av manuelle til elektroniske låser. Dét skal gi mer tid til «varme hender».Men hvor blir det av de varme hendene når det samtidig skal effektiviseres? Og hvor mye tid er 30 minutter fordelt på dagens runde med pasienter?

Sikkerhetsekspert Ken Munro lever av å gjøre «revers sikkerhet». Som å forsøke å hacke elektronikken i den siste Tesla-modellen. Han lykkes ofte med å hacke seg inn på det som kalles tingenes internett (IoT).

Hvor blir det av de varme hendene når det skal effektiviseres?

Munro forteller om hvordan man kunne endre algoritmene, altså programmeringen, av den snakkende dukken «My friend Cayla» så den bannet som en full sjømann. Samtidig kunne den brukes som telefon – eller til avlytting. Dukken, som ble styrt via en app, ble solgt i Norge etter at den var forbudt i Tyskland.

Men det var den nylig innkjøpte trådløse tekokeren som skaffet uvedkommende tilgang til internettet hos bestefar. Den er produsert i flere millioner av eksemplarer, og passordet er forhåndsstilt til 000 000. Det kan du endre, sier svigersønnen. Bestefar velger "bestefar123".

Bluetooth, som de fleste av oss har på mobilen, og mange har i høyttalere hjemme, er nemlig også en inngang til internettet du og bestefar har i hjemmet. Statssekretær Sveinung Rotevatn (V) forteller at han må hjem og sjekke en av gjenstandene som ble vist fram. Noen av dem var sexhjelpemidler som man kan se hvor befinner seg. Forhåpentligvis var det vannkokeren han skulle sjekke. Publikum ler.

Teknologi registrerer alt fra barn som tisser på seg til demens.

Det er ingenting å le av, ifølge Bjørn Erik Thon, direktør i Datatilsynet. Han advarer mot konsekvensene av inngripende teknologi som registrerer alt fra barn som tisser på seg om natten til begynnende tegn på demens hos bestefar. Samtidig er GPS-sporing på full fart inn. "Vi må behandle data på en helt annen måte enn i dag", sier han i en debatt.

Fagdirektør Roar Thon i Nasjonal sikkerhetsmyndighet ler heller ikke. Han mener det kan skje atskillig verre ting enn at noen kan skaffe seg lese-tilgang til pasientjournalen din, noe som ble aktualisert da NRK kunne avsløre at utenlandske arbeidere hadde hatt utvidet tilgang og mulighet til å lese slike data i Helse Sør-Øst.

Verre er det om utenforstående kan gå inn og endre på blodtrykksverdiene og laboratoriesvarene dine når du er innlagt på sykehus. Enda verre er om hackere kan bruke tilgangen til å ta kontroll over sykehusenes datasystemer.

Dette er ting som visstnok ikke skal kunne skje med e-resepten din eller den elektroniske pasientjournalen. Blant annet skal man kunne spore hvem som har vært inne og sett i dem.

Bestefar er en av mange eldre som forventes å ta i bruk selvmonitorering.

Men likevel; hvor sikkert er det? I vinter ble et alvorlig datainnbrudd hos Sykehuspartner avdekket. Og for bare noen dager siden meldte Bergen kommune at uvedkommende hadde fått tilgang til skolenes datasystemer. Årsaken skal ha vært at et førstegangspassord ikke ble endret. Sikkerhet på nivå med en tekoker med andre ord.

Hva sier så helsepersonellet, stoler de på pasientdataene som de legger inn i journalene? Nei, på ingen måte. Norsk E-helse-barometer, utført for dataleverandøren DIPS viser at bare fem prosent er overbevist om at pasientopplysninger oppbevares slik at ikke uvedkommende får tilgang til disse, en av tre har "ganske høy tillit".

Og verdiene er litt høyere hos pasienter, men bildet er det samme.

Sykepleieren som fjernovervåker bestefars vitale verdier, som blodsukkeret og blodtrykket, slår på GPS-sporingen. Det er noe som ikke stemmer, bestefar er gått på nattklubb. Heldigvis er blodtrykket i orden. I realiteten ligger bestefar halvdød i sofaen, totalt utslått av overdosen av blodtrykksmedisiner.

Men det er det ingen som oppdager.