Rusforskere med skylapper | Andreas Wahl Blomkvist og Aksel Braanen Sterri

Andreas Wahl Blomkvist, lege i spesialisering 1 og Aksel Braanen Sterri, stipendiat i filosofi ved Universitetet i Oslo

24. sep. 2017 19:30 Sist oppdatert 2. november 2018

Ulike rusmidler må reguleres etter bruksmønster og skadeprofil. For eksempel er det all grunn til å tillate regulert omsetning av cannabis (bildet), LSD, psilocybin og MDMA. Peter Dejong / TT / NTB Scanpix

Internasjonal erfaring viser at avkriminalisering ikke fører til en nevneverdig endring i bruk.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

De norske rusforskerne Thomas Clausen, Jørg Mørland og Helge Waal påstår fortsatt at «ulike former for forbud» mot rusmidler har «sterk forskningsmessig støtte» for å begrense bruk og dermed skadeomfang. Heller ikke denne gangen evner de å vise til noe som støtter dette.

Den udokumenterbare logikken ser ut til å være at avkriminalisering vil øke tilgang og dermed bruk, noe som igjen øker skadeomfanget proporsjonalt. Men internasjonal erfaring viser at avkriminalisering ikke fører til en nevneverdig endring i bruk.

Les Wahl og Sterris forrige debattinnlegg: Norske rusforskere vanskeliggjør rusdebatten

De begrensede erfaringene vi har med regulert omsetning av cannabis fra land og amerikanske delstater, viser mindre endringer i bruksmønster og har til gjengjeld blitt assosiert med reduksjoner i tyveri og voldtekt og en nedgang i alkoholbruk.

Det svarte markedet dreper

Skadene knyttet til det svarte markedet er dessuten større enn de direkte skadene fra flere rusmidler. I Norge har 33 unge mennesker unødvendig dødd ved inntak av falske MDMA-tabletter med det mer skadelige stoffet PMMA. Økt kriminalitet, korrupsjon, stigmatisering og økt utenforskap er andre forutsigbare virkninger.

Og her er de tre rusforskernes forrige innlegg: Ruspolitikk i endring og behov for nye mål og virkemidler?

Vi må anta at dette er grunnen til at ikke rusforskerne tar på alvor implikasjonene av deres eget resonnement og foreslår å innføre forbud med relativt milde strafferammer for alkohol og tobakk – skadevirkningene ville blitt for store. Ingen har foreslått «frislipp av avhengighetsskapende medikamenter», slik stråmannen til rusforskerne ønsker seg.

Ulike rusmidler må reguleres etter bruksmønster og skadeprofil. For eksempel er det all grunn til å tillate regulert omsetning av LSD, psilocybin, MDMA og cannabis. Disse er alle mindre skadelige enn alkohol og blir enda mindre skadelige om de reguleres. En gradvis overgang til regulert omsetning, i tråd med hva flere ekspertkommisjoner taler for, vil kunne fjerne de ressursene og skadene som eksisterer som følge av kriminalisering.

Les også Hva er egentlig rusmiddelavhengighet? | Thomas Clausen | Helge Waal | Jørg Mørland

Les også Er enkelte rusmidler farligere enn andre? | Thomas Clausen og Jørg Mørland

Les også Alkoholpolitikkens konsekvenser | Ingeborg Rossow og Thomas Clausen

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.