Skal du fortsatt få kjøpe mobilabonnement med «gratis» musikkstrømming? 25 europeiske land har mobilavtaler som rettighetsorganisasjonen Epicenter Works mener bryter europeisk internett opp i mindre biter.

I Norge har Telenor og Telia hver sin versjon av dataplanen de kaller «Music Freedom» som lar unge strømme musikk uten at det går på datakvoten, men det er noen begrensninger. Blant annet må man ennå ha ubrukte mobildata på den ordinære kvoten.

25 andre europeiske land har lignende ordninger for musikk, sosiale medier, og videostrømming som går under fellesnavnet nulltakseringsplaner.

I Belgia kan du for eksempel kjøpe mobilabonnement hvor det inngår ubegrenset med mobildata for å spille Pokémon Go (med noen begrensninger).

I USA har Portugal blitt trukket fram som et skrekkeksempel på et oppdelt internett. Der tilbyr selskapet Meo 3 GB fri mobildata, og gir brukerne deretter mulighet til å kjøpe 10 Gb ekstra for kategorier som «sosiale medier», «epost og skyløsninger», og videostrømming.

– Kan bryte opp det europeiske internettmarkedet

Skal vi tro Thomas Lohninger, i den digitale rettighetsorganisasjonen Epicenter Works, er disse mobilplanene i ferd med å rive det europeiske internettmarkedet i mindre biter.

– Vi frykter at disse planene vil favorisere store internettselskaper og store teleselskaper, sier Lohninger, etter et foredrag på hacker-kongressen Chaos Communication Congress i Leipzig.

Spesielt er han bekymret for at kun de største sosiale mediene og strømmetjenestene blir en del av nulltakseringsplanene, resten har ikke budsjetter til å inngå tekniske samrabeid med teleselskaper over hele Europa.

Det gjør at han tror stadig flere av oss vil velge mobilleverandører etter hvem som har de beste nulltakseringspakkene.

Finn Myrstad i Forbrukerrådet forteller over telefon at dette er en kamp om hvem som skal være «internetts portvoktere» – ønsker vi at det skal være selskaper som Telenor og Telia?

Hva er nettnøytralitet og nulltaksering?



Nettnøytralitet er prinsippet om at brukere og nettsider ikke skal forskjellsbehandles, men det er en stor debatt om hvordan nulltaksering inngår i denne diskusjonen.



Nulltaksering handler om økonomiske praksiser for å tilby internett hjemme og på mobil, mens nettnøytralitet i sin strengeste tolkning kun handler om den tekniske styringen av trafikken. Ønsker du en lengre forklaring kan du sjekke ut vår sak fra desember.



I Norge og EU er det strenge regler for teknisk forskjellsbehandling, men planer som «Music Freedom» må vurderes av den nasjonale regulatoren på en rekke kriterier for hver enkelt sak.

– Få inkluderte strømmetjenester

Telenors «Music Freedom» inkluderer seks strømmetjenester, mens Telias versjon inkluderer fire.

Forbrukerrådet ved Finn Myrstad mener Telenor og Telia bryter prinsippet om nettnøytralitet ved å ha så få tjenester i deres «Music Freedom»-pakke, og at dette illustrerer problemet med slike avtaler.

Telenor gjennom kommunikasjonssjef Anders Krokan mener på sin side det er enkelt å bli med i ordningen så lenge man er tilbyder av musikkstrømme-abonnement («vår invitasjon er åpen»).

Ikke uventet støttes han av kommunikasjonsrådgiver Kristian Fredheim i Telia:

– Vi diskriminerer ingen, og alle som leverer en musikkstrømmetjeneste – eksisterende eller nye – kan derfor bli del av Telia Music Freedom.

Hva med nettradio og podkaster?

Myrstad mener de to nulltakseringsavtalene ikke skiller godt nok mellom ulike kategorier, og at de i for stor grad er rettet mot abonnementstjenester.

Et eksempel er Spotify som regnes som en musikkstrømmingstjeneste, men leverer også andre tjenester som podkaster. Likevel er ikke podkast-apper som Overcast eller Apple Podcast inkludert.

– Telia og Telenor har bestemt på egenhånd hva som er en kategori, og de har slik diskriminert andre podkast-tilbydere, sier Myrstad, og mener det bør vurderes om digital radio skal inkluderes da disse er i konkurranse med de inkluderte strømmetjenestene.

Krokan i Telenor mener på sin side at «abonnementstjenester for musikkstrømming» er en tydelig avgrenset kategori, og det avgjørende er hva kundene oppfatter tjenestene som.

– Og ingen er vel i tvil om at for eksempel Spotify er det, skriver Krokan, som mener Forbrukerrådet må kunne dokumentere eventuelle skadevirkninger på grunn av nulltaksering.

Nkom er skeptiske til nulltaksering

25 europeiske land har nå ulike nulltakseringsplaner, og ifølge Lohninger blir de stadig flere av disse planene:

– Dette er en bølge som skyller over Europa.

En av grunnene er ifølge Lohninger at nasjonale regulatorer som Nkom har vært passive i å håndtere disse planene.

Bare 11 land har gjennomført en formell gjennomgang av nulltakseringsplanene, og få planer er blitt kjent ulovlige etter regelverket for nettnøytralitet.

Ifølge Lohninger har det blitt oppfattet som et grønt lys av selskaper til å utvikle flere nulltakseringsplaner.

Frode Sørensen, seniorrådgiver i Nkom, er mellom møter i Brussel med andre regulatorer for telekommunikasjon gjennom EU-organet BEREC. Der er han også en av to formenn for en arbeidsgruppe som jobber med nettnøytralitet i EU.

Ifølge Sørensen samarbeider de ulike nasjonale regulatørene om hvordan de skal arbeide med nulltaksering da EUs lovgivere ikke har gitt utvetydige regler for nulltaksering, som også Norge følger.

– I Norge leverte vi en rapport på Telenors plan i juni, og Telias i desember. I Nkom følger vi tett opp teleselskapene, men disse vurderingene tar typisk et halvt år.

– Våre avgjørelser har vært relativt kritiske i vurderingene, men slik ordningene fremstår i dag er det ikke hjemmel til å forby disse, sier han.

I avgjørelsen om Telia står det blant annet:

Nulltaksering av utvalgte applikasjoner og utvalgt innhold medfører at internettilbyderne velger «vinnere og tapere» blant innholdstilbyderne, i stedet for at sluttbrukerne velger innhold på fritt grunnlag. Det er velkjent at sluttbrukerne har sterke preferanser for nulltaksert innhold fremfor innhold som brukerne må betale for å overføre via internettilknytningen. Nkoms vurdering av Telias «Music Freedom»

Og:

Undersøkelser viser at norske sluttbrukere bruker lite data på mobil internettilknytning og betaler relativt mye for sine datakvoter sammenlignet med for eksempel nordiske og baltiske land. Dette gjør nulltaksering ekstra problematisk i det norske markedet siden den inkluderte kvoten som kan brukes fritt, dermed er relativt liten sammenlignet med hva som er tilfellet i en del andre land. Nkoms vurdering av Telias «Music Freedom»

Sørensen utdyper at de har en rekke kritiske innvendinger, og at avgjørelsene på ingen måte må forstås som «et grønt lys» for all nulltaksering. Foreløpig har Nkom ikke funnet en grunn til å gripe inn blant annet fordi utbredelsen av disse «mobilabonnementene er begrenset».

Altså, blir «Music Freedom» mer populært kan tilbudet ryke på sikt.