– Vi har i samarbeid med UiT utviklet et fôr som inneholder kiselalger. Det har vist seg å gi mindre lakselus hos oppdrettslaks, sier forsker ved avdeling for Marin Bioteknologi ved matforskningsinstituttet Nofima i Tromsø, Birthe Vang.

Lus er den største utfordringen for norsk oppdrettsnæring. Den setter seg på skinnet til fisken, og fører til skader og død. Lusa utgjør også en trussel for villaksen.

Lakselus koster næringen mellom 5 og 8 milliarder kroner hvert år. Det viser beregninger fra Universitetet i Tromsø.

Behandlingsmetodene som brukes i dag har også blitt kritisert for å gå utover dyrevelferden.

Går utover dyrevelferden og omdømmet til næringen

Bruk av varmt vann er mest vanlig for medikamentfri avlusing av oppdrettslaks. Dette kalles kjemisk avlusing, og er smertefullt for laksen og gir risiko for skade.

Mattilsynet mener metoden må fases ut.

Det blir også brukt gift i form av hydrogenperoksid.

Lakselus er den vanligste parasitten på oppdrettslaks. Lakselusa lever av slim, skinn og blod fra laksen. Foto: Norges Jeger og Fiskerforbund

Forskning viser at giften skader og dreper reker – selv når kjemikalien er veldig fortynnet.

Vang sier det nye fôret kan være et verktøy til å løse luse-problemet på en bedre måte.

– Enkelte av nåværende behandlingsmetoder kan gå utover laksevelferden og omdømmet til næringen. Et fôr som reduserer påslaget av lus, vil være et viktig supplement til de forskjellige metodene næringen bruker i dag.

Anette Hustad (t.v.) og Birthe Vang ved Nofima har lenge forsket på forskjellige typer fôr til oppdrettsnæringen. Nå har de utviklet en ny type som gir merkbart mindre lakselus. Foto: Martin Hall Larsen / NRK

Testet ut fire typer fôr – utsatte laksen for lusesmitte

Bakgrunnen for forskningsprosjektet var at man har sett at det er betydelig mindre lakselus i oppdrettsanlegg når det er en oppblomstring av alger, spesielt i Nord-Norge.

Nofima og Universitetet i Tromsø ville finne ut om det var en sammenheng.

Forsøkslaksen ble delt inn i fire grupper. En ble gitt fôr med planteoljer. En annen med fiskeoljer. Og en tredje med den arktiske algetypen kisel. Den fjerde fikk standard mat som er vanlig i de fleste anlegg i Norge.

Så ble fisken samlet i samme kar som var tilsatt lakselus.

– Etter to uker telte vi mengden lus per fisk. Fordi vi merket hver fisk kunne vi følge det spesifikke lusetallet tilbake til den dietten fisken fikk, sier Anette Hustad.

Hun er forsker ved avdeling for sjømatindustri.

– Det var merkbart lavere lusepåslag hos den fisken som hadde fått det algebaserte fôret, sier Hustad.