I FRONT: Norge støtter omfattende liberaliseringer av finansbransjen i de hemmelige Tisa-forhandlingene. På en rekke spørsmål er Norge blant de mest offensive landene i deregulering av finansbransjen.

– Det er en veldig offensiv formulering. Det åpner et rom for endringer som går ut over avtalen i seg selv, sier Titland.

Men i det lekkede finanskapittelet legges det opp til at internasjonale finansselskaper fritt skal kunne tilby sine tjenester i landene. Det kan bety at kompliserte finansprodukter som norske banker ikke kan tilby, fortsatt vil kunne markedsføres i Norge fra utenlandske filialer. Dette forslaget støtter Norge.

I praksis vil det si at det blir forbudt å innføre strengere reguleringer i etterkant. Utenriksminister Børge Brende har tidligere uttalt at Norge har reservert seg mot «frys»-klausuler på felt som grunnutdanning og helsetjenester.

Den sier at alle reguleringer på finanstjenester som går ut over dem som nevnes i avtalen skal være begrenset til dem man har innført før avtalen trer i kraft.

• Regjeringen støtter at finansbransjen fritt skal kunne dele informasjon over landegrensene.

– Fortrolighet er viktig i forhandlinger

– Jeg kan ikke kommentere innholdet i lekkede dokumenter. Fortrolighet er en viktig forutsetning for Tisa-forhandlingene. Dersom Norge bryter dette prinsippet ved å diskutere detaljer i forhandlingstekster offentlig, vil det gjøre det vanskeligere å ivareta norske interesser i forhandlingene, skriver statssekretær i Utenriksdepartementet Morten Høglund (Frp) i en e-post.

Det er utenriksdepartementet ved forhandlingsleder Harald Andreassen og Lillian Andenæs som representerer Norge i forhandlingene.

– Er det problematisk i et demokratiperspektiv å begrense det politiske handlingsrommet for å regulere finansbransjen gjennom «frys»-klausuler?

– Vi går inn for at alle WTO-medlemmer med en utviklet tjenesteøkonomi tar forpliktelser i samsvar med et eget WTO-dokument for finansielle tjenester («Understanding on Financial Services»), slik Norge har gjort i Gats. Dette innebærer blant annet at vi har påtatt oss en frysklausul. Selv om vi på denne måten har vært forpliktet til ikke-diskriminerende markedsadgang i nesten 20 år, har de norske reguleringene for finansielle tjenester vært endret flere ganger.

Han avviser at økt markedsadgang for internasjonale aktører vil kunne true Norges finansielle stabilitet.

– 20 år med WTO-forpliktelser har vist oss at det er fullt mulig å utøve politikk og treffe regulatoriske tiltak som ivaretar offentlige hensyn, inkludert hensynet til finansiell stabilitet, skriver han.

Sammen med SV har Sp stilt forslag på Stortinget om at regjeringen skal legge fram rammeverket i Tisa-forhandlingene for Stortinget. Forslaget skal behandles førstkommende fredag.

Navarsete har ikke store forhåpninger om at forslaget fra Sp og SV vil bli vedtatt.

– En av de ledende forhandlerne i USA har uttalt at hemmeligholdet gjør det enklere å få deres forhandlingspartnere til å godta ting de ellers ikke ville ha godtatt. Det sier til meg at dette er forslag som ikke tåler en kritisk og offentlig debatt. At ikke Ap, KrF og V er mer opptatt av dette er synd, sier hun.