Det melder Klassekampen , som skriver at bonusen ble utbetalt kort tid før Baksaas forklarte seg om Vimpelcom-saken for Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité.

Ifølge Telenors årsrapport fikk Baksaas ekstrabonusen på 1,7 millioner kroner blant annet basert på en «holistisk vurdering av bærekraftige resultater og etterlevelse av Telenor Way». Med «Telenor Way» menes selskapets etiske retningslinjer, som legger vekt på antikorrupsjonsarbeid.

Det delvis Telenor-eide selskapet Vimpelcom er under etterforskning for korrupsjon i en rekke land i forbindelse med kjøp av mobillisenser i Usbekistan.

– Ikke riktig

I en epost til NTB skriver informasjonssjef Atle Lessum at det ikke er riktig at den avgåtte Telenor-sjefen har fått en ekstra etikkbonus knyttet til etterlevelse av «Telenor Way».

«Baksaas hadde en bonusordning for tiden han var konsernsjef og beløpet Klassekampen refererer til er Baksaas totale bonusutbetaling for rapporteringsåret 2014. Bonusen reflekterer oppnåelse av både finansielle og operasjonelle mål», opplyser han.

I tillegg foretar styrets kompensasjonsutvalg en kvalitativ og helhetlig vurdering av konsernsjefens virke og resultater.

«I den helhetlige vurderingen er «Telenor Way» ett av flere vurderingskriterier», skriver Lessum.

Jon Fredrik Baksaas under møtet i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

Beklager

Dessuten har Baksaas, som trakk seg som konsernsjef i august, framforhandlet en etterlønn som gjør at han de neste to årene får beholde en grunnlønn på 5,5 millioner kroner, skriver avisen. I dag er Baksaas spesialrådgiver i Telenor-styret.

Mandag kveld innrømmet han overfor Dagens Næringsliv at han burde ha gått ut med all informasjon om den såkalte Vimpelcom-saken tidligere enn han gjorde.

– Jeg beklager. I ettertid kan jeg se at vi skulle gått ut med informasjonen tidligere. Da vi gikk til høringen var ikke etterforskningen kommet så langt at vi innså hva denne informasjonen kunne bety, sier han til avisen.

Trolig ny høring

Den omtalte informasjonen er strengt hemmeligstemplet, og Baksaas vil ikke gå inn på detaljene. Det vil heller ikke næringsminister Monica Mæland (H), som fredag fjernet Telenors styreleder Svein Aaser fordi hun ikke lenger hadde tillit til ham.

Trolig må Telenor gjennom en ny høring i kontroll- og konstitusjonskomiteen på grunn av de nye opplysningene som er kommet fram den siste uken. Vimpelcom-saken behandles i komiteen tirsdag, og leder Martin Kolberg tror det vil lede til en gjenåpning.

– I denne saken har vi opplevd å få en uendelig mengde brev og ord, som ofte har hatt til hensikt å ikke fortelle den fulle sannheten. De er kommet fra flere hold. Det har vært vanskelig i denne saken å få fram det som er realiteten, sa Kolberg til NRK mandag kveld.

Samme kveld benektet Økokrim å ha mottatt den aktuelle informasjonen allerede i august, slik Telenors nye konsernsjef Sigve Brekke har hevdet.