Det siste året har sammenslåingen av Troms og Finnmark skapt splittelse i Arbeiderpartiet i nord. Siden i vår har Finnmark fylkesting, ledet av nettopp Arbeiderpartiet, boikottet hele regionreformen.

Nå har styret i partiet snudd. Med 5 mot 4 sa de ja til å gå inn i fellesnemnda, som skal forberede og legge til rette for sammenslåingen av fylkene.

– Det var knapp margin. Vi tvilte oss frem til det og brukte lang tid på å belyse denne saken i alle bauger og kanter, sier leder Kristina Hansen i Finnmark Arbeiderparti.

Finnmarkingene har stilt flere krav til søsterpartiet i Troms for å akseptere sammenslåingen. Nå har de inngått en felles avtale, hvor ett hovedkrav er at det blir like mange fra hvert fylke i fellesnemnda. I dag har Troms 19, mens Finnmark bare har 9.

Dette er avtalen mellom Troms og Finnmark Arbeiderparti: Ekspandér faktaboks Troms og Finnmark Ap er enige om at det skal arbeides videre opp mot beslutningstakere i Stortinget for å få opphevet tvangssammenslåingen av Troms og Finnmark fylke. Troms og Finnmark Ap er enige om at man samtidig skal forholde seg til Stortingets vedtak og starte arbeidet i fellesnemda. Troms og Finnmark Ap er enige om liketall for de to fylkene i fellesnemnda, og vil straks fremme sak for å endre dette. Styringsmodellen i det nye fylket skal være parlamentarisme. Rådet skal bestå av 8 fylkesråder, hvorav 4 fra Finnmark og 4 fra Troms. Dette fordi dette gir best mulighet til rettferdig fordeling av ansvars- og beslutningsmyndighet mellom de to fylkene. Troms og Finnmark Ap er enige om å gjennomføre strengt nødvendige tiltak for å gjennomføre Stortingets vedtak om tvangssammenslåing før 1.1.2020. Videre settes det i gang et prosjekt for å beskrive status og kartlegge mulighetsrommet for de sammenslåtte fylkene. Herunder fremme forslag om funksjons- og oppgavefordeling. Fellesnemnda innstiller, forslagene skal behandles av det nye fylkestinget når det trer sammen, og det skal tas sikte på en rettferdig og hensiktsmessig fordeling, som også ivaretar Stortingets anmodning om å særlig ta hensyn til Finnmark. Det skal være politisk og administrativ ledelse både i Vadsø og i Troms. Fylkeshovedstaden skal være i Tromsø. Det skal snarest ansettes en ekstern prosjektleder for å forberede gjennomføringen av tvangssammenslåingen. Troms og Finnmark Arbeiderparti er enig om at dersom det er uenighet mellom Arbeiderpartiets nemndsmedlemmer, skal de respektive fylkesstyrene involveres før saken behandles i fellesnemnda. Leder i fellesnemnda skal være fra Troms. Nestleder i fellesnemnda skal være fra Finnmark. Det tas sikte på lik fordeling av kandidater fra Finnmark og Troms på fylkesvalgslista.

Fylkeshovedstad blir Tromsø

Cecilie Myrseth, leder i Troms Arbeiderparti, bekrefter at de godkjenner Finnmarks krav.

Men det betyr også at Finnmark har gitt fra seg fylkeshovedstaden.

– Vi har blitt enige om at Tromsø kommer til å være fylkeshovedstad i det nye fylket, men vi har også sagt at det skal være politisk og administrativ ledelse begge plasser, sier Myrseth.

Det blir innført parlamentarisme og hvert fylke skal ha fire fylkesråder hver, ifølge avtalen.

– Vi har en avtale på plass som i enda større grad tilgodeser Finnmark. Det har også kostet for vår del, mener Myrseth.

Det var Høyre i Troms og Finnmark som først stilte krav om at det måtte være likevekt i fellesnemnda. Allerede i fjor stilte partiet krav om 11–11. Men i forhandlingene mellom Troms og Finnmark i vinter, ville ikke fylkesrådet i Troms – ledet av Arbeiderpartiet – gå med på likevekt.

Gjennom våren spisset konflikten seg til etter flere forsøk på avtaler mellom fylkene ble avvist av Finnmark fylkesting. Til slutt satte kommunalminister Monica Mæland ned fellesnemnda med tvang, og ga 19 representanter til Troms og 17 til Finnmark. Da Finnmark nektet å møte, endret hun sammensetningen basert på folketall. Da ble det 19–9.

Men i forrige uke bekreftet Høyre til NRK at de fortsatt sto inne for forslaget om likevekt i fellesnemnda. De utfordret Arbeiderpartiet i Troms til å bli med på forslaget.

Den utfordringen tok de.

Her er fra felles fylkesting i fjor. Da møttes fylkestingene i Troms og Finnmark i Kirkenes. Foto: Ksenia Novikova / NRK

Vil ivareta Finnmarks interesser

Avtalen som nå ligger på bordet må denne uken vedtas av fylkestingene både i Troms og Finnmark. Arbeiderpartiet har nesten flertall i begge fylkene og vil få støtte fra Høyre, KrF, Venstre og Fremskrittspartiet.

Det er fortsatt usikkert om intern uenighet i Arbeiderpartiet kan stoppe avtalen. I fjor vedtok styret å si ja til en avtale mellom fylkene, men da sa årsmøtet i Arbeiderpartiet nei.

Kristina Hansen, Ap-leder i Finnmark, mener det er riktig å gå inn i fellesnemnda nå.

– Vi ønsker at de folkevalgte i Finnmark skal ivareta Finnmarks interesser, og legger de premissene som skal legges i et tvangssammenslått fylke. Det er en politisk realitet at vi er vedtatt tre ganger i Stortinget, sier Hansen.

Kommunalminister Monica Mæland ønsker ikke å kommentere saken.

– Jeg forholder meg til at vi har innkalt til møte i fellesnemnda 17. desember, skriver hun til NRK.

Kommunalminister Monica Mæland vil ikke kommentere vedtaket i Finnmark Arbeiderparti. Foto: Even Norheim Johansen / NRK

Kritisk til enighet

Motstanderne av sammenslåingen er svært overrasket og skuffet over vedtaket i Finnmark Arbeiderparti.

– Dette er helt unødvendig. Det er pinglete og feigt, sier Randi Karlstrøm, leder i motstandsorganisasjonen ForFinnmark.

Hun mener Arbeiderpartiet burde sende søksmålsvarsel mot staten, slik også flere i Arbeiderpartiet har tatt til orde for.