De første nasjonalparker på havets bunn

Unike korallrev, et fargerikt og sårbart dyreliv og en bunnfauna svært få kjenner til blir nå vernet.

Tauterryggen utenfor Trøndelag blir ny nasjonalpark på havbunnen. Her er det grunneste kjente kaldtvannskorallrevet i verden.Foto: Erling Svendsen/Miljøverndepartementet Ole Magnus Rapp

24. juni 2013

For første gang etableres nasjonalparker på norsk havbunn. Unike korallrev blir nå vernet. De tre marine verneområdene er født under strid. Nå har miljøvernministeren vunnet frem, etter nesten 15 års planlegging.

Ytterligere 33 såkalte kandidatområder er kartlagt av et ekspertutvalg med tanke på vern av havbunn og vannsøyler langs hele kysten. Arbeidet med vern av disse videreføres på et seinere tidspunkt.

— Naturen under vann er like artsrik og fantastisk som den vi har på land. Jeg er svært glad for at vi nå får vedtatt tre marine verneområder, sier statsråd Bård Vegar Solhjell (SV).

Framvaren ved Farsund er vernet siden havbunnen har ligget urørt i tusenvis av år, og utgjør et naturlig historisk arkiv.

Tauterryggen i Frosta og Leksvik i Trøndelag er det grunneste kjente kaldvannskorallrevet i verden.

Saltstraumen ved Bodø er verdens sterkeste tidevannsstrøm med en helt spesiell vegetasjon.

Blå parker

Les også Tommel opp for nasjonalpark i Østmarka

— Det er svært viktig at slike unike naturområder vernes. Spesielt i havområder der aktiviteten er stor, må vi passe på at sjelden natur blir tatt vare på, sier Solhjell.Han påpeker at de marine verneområdene, eller blå parker som han gjerne vil de skal kalles, skal kunne brukes som før, med ett unntak: Områdene har et sterkt vern mot tyngre naturinngrep. Sagt i klartekst; Ingen fiskebåter får tråle her, og oljeboring er strengt forbudt.

Neste skritt blir å tilrettelegge slik at flest mulig kan få vite hva som finnes på havbunnen. Informasjonssentre, samt utstillinger planlegges.

- På tide

Les også Pengene eller livet

Til sammen har mer nesten 3000 områder på land en eller annen form for vern, blant dem 36 nasjonalparker.— Det er på tide at vi også verner unik flora og fauna på havets bunn, sier fagdirektør Ingunn Iversen i Miljøverndepartementet som er ansvarlig for verneområder.

— Norge er en stor kystnasjon, og vi har Europas lengste kyst. Naturmangfoldet er stort og samtidig sårbart. Derfor er vi nå svært glade for de tre første marine verneområdene. Dette er en milepæl i norsk miljøpolitikk, sier fagdirektør Ingunn Iversen.

Skeptisk

Leder Reidar Nilsen i Norges fiskarlag frykter at fiskernes areal reduseres bit for bit.

— Vi er ikke glad for det som skjer. Men fiskarlaget har deltatt i prosessen, og vi har prøvd å få redusert antallet verneområder, sier han.

Nilsen er opptatt av at det fortsatt er lov å fiske i verneområdene, men kun med jukse og passive redskaper, ikke trål.

— Vi har en lang kyst, og det er greit at små områder vernes. Der det er korallrev ødelegger man uansett garn, sier Reidar Nilsen.

Saltstraumen er verdens sterkeste tidevannsstrøm, og på bunnen er et helt spesialt samfunn av fargerike bunnarter.Foto: Erling Svendsen/ Miljøverndepartementet Ole Magnus Rapp