Ny topp i selvmord i psykiatrien i fjor

Og utviklingen har fortsatt i år: Annenhver dag i januar tok en pasient i psykisk helsevern sitt eget liv.

Psykiater Marianne Mjaaland varslet om det hun mente var faglig uforsvarlige forhold etter flere selvmord på Akuttseksjonen, Drammen DPS. Hun opplevde ikke å bli hørt av ledelsen. Tor Stenersen

17. mars 2017 09:00 Sist oppdatert 17. mars 2017

De nye tallene for selvmord i psykiatrien er trist lesing:

Den første måneden i 2017 er det registret 15 selvmord blant pasienter i psykiatrien.

I fjor var det langt flere selvmord i psykiatrien enn årene før; i 2016 valgte 137 psykiatripasienter å avslutte sitt eget liv.

Men hverken Helsetilsynet eller selvmordsekspert tror dette nødvendigvis skyldes at flere mennesker faktisk tok sitt liv mens de var pasienter i psykisk helsevern.

Vanskelig å konkludere om økningen

Varsler om alvorlige hendelser i spesialisthelsetjenesten øker jevnt fra år til år, ifølge statistikken til Statens helsetilsyn. Varsler fra psykisk helsevern utgjør cirka halvparten, og en stor del av dem gjelder selvmord og selvmordsforsøk.

- Varslingsplikten er relativt ny, og vi vet at det tar tid før nye ordninger er fullt implementert i alle virksomheter, påpeker fungerende direktør Heidi Merete Rudi

Hun mener at økt antall varsler om selvmord og annet like gjerne kan skyldes større fokus på og økt arbeid med pasientsikkerhet som at det faktisk skjer flere alvorlige hendelser.

Statens helsetilsyn er derfor varsom med å konkludere på bakgrunn av antall varsler alene.

– Tror ikke pasienter får dårligere behandling

Professor Lars Mehlum, leder for Nasjonalt senter for selvmordsforskning og -forebygging, tror ikke det høye tallet gjenspeiler at behandlingen av pasienter med stor selvmordsrisiko er blitt dårligere.

- Sannsynligvis er årsaken at det er blitt et større og større fokus på at slike tilfeller skal meldes til helsemyndighetene. Men vi vet det faktisk ikke, fordi kvaliteten på dataene rundt registreringen av disse hendelsene har vært så dårlig. Den er nå i ferd med å bli bedre, sier han.

Professor og senterleder Lars Mehlum sier vi ikke vet hva som skjuler seg bak de høyere selvmordstallene. Nasjonalt senter for selvmordsforskning og -forebygging

Nytt register under etablering

I mange år har fagfolk etterlyst bedre oversikt over selvmord i psykisk helsevern. Nå er et nasjonalt registrerings- og granskningssystem under etablering ved senteret, der man systematisk skal gå gjennom alle selvmord som skjer innenfor psykiatrien.

– Meldesystemene vi har hatt hittil har ikke gitt god nok oversikt over hele bildet, sier Mehlum.



Selvmord på rekke og rad

Lørdag skrev Aftenposten om Akuttseksjonen ved Drammen DPS, der de ansatte varslet om uforsvarlige forhold etter at tre selvmord, to selvmordsforsøk og flere alvorlige hendelser det første året den nyetablerte enheten var i drift.

Les saken her:

Psykiater Marianne Mjaaland mente det var for liten erfaring i akuttpsykiatri blant personalet som jobbet der, at «utryggheten satt i veggene» og påvirket de ustabile pasientene med høy selvmordsrisiko.

Professor Lars Mehlum presiserer at han ikke uttaler seg konkret om situasjonen ved Drammen DPS, men på generelt grunnlag:

– Når man ser at endringer i et behandlingssystem ledsages av et høyt antall rapporterte selvmord, bør man gjennomføre en systemgranskning, sier Mehlum.

Han sier at Helsetilsynet i slike tilfeller har gode muligheter til å avdekke om det er svakheter i systemet som går igjen.

Huller og svake ledd

- Det er viktig å være klar over at det kan oppstå huller, gliper og svake ledd når man lager nye behandlingstilbud for pasienter. Når det er forskjellige øyne som ser, og påstand står mot påstand, er det faktisk mulig å bruke kunnskap som rettesnor for å utrede hva som er hva. Og det er ikke for sent å gjøre det, sier han.

– Fylkesmannens helseavdeling i Buskerud valgte ikke å gå inn med tilsyn i dette tilfellet. Burde de gjort det, etter din mening?

– Jeg har ikke grunnlag for å uttale meg om det var en gal vurdering eller ikke, og kjenner ikke de faktiske forholdene i denne situasjonen, sier Mehlum.

Les hvordan en etterlatt opplevde situasjonen:

Inngangen til Akuttseksjonen, som hadde mange alvorlige hendelser den første tiden etter etableringen. Tor Stenersen

– Man skal ha den kompetansen som kreves

Han understreker at de faglige retningslinjene sier at man skal ha den kompetansen som kreves for å gi forsvarlig behandling.

– Hvis det var slik som kritikken fra de ansatte går ut på i Aftenpostens artikkel, nemlig at kompetansen til dem som arbeidet der var for dårlig til å behandle pasienter med høy selvmordsrisiko, har man et problem, sier han.

I 2013 ble deler av de akuttpsykiatriske oppgavene overført fra sykehuspsykiatri til de distriktspsykiatriske sentrene (DPS) på oppdrag fra helsemyndighetene.

Vet ikke om omlegging gikk ut over kvaliteten

Mehlum kjenner ikke til om omleggingen er evaluert når det gjelder hvordan den har virket for å håndtere selvmordsfare.

– Når langt flere mindre enheter overtar en del av behandlingsansvaret som større og kraftigere enheter har hatt før, kan det oppstå større variasjoner i tilbudet.

Om dette har gått ut over kvaliteten på behandlingen, vet vi - meg bekjent – ingenting om, sier han.

Ifølge Statens helsetilsyn ligger oppfølgingsansvaret hos Fylkesmannen, som etter en risikovurdering må vurdere om det er behov for en systemrevisjon av virksomheten.

Fylkeslege Meera Grepp i Buskerud sa til Aftenposten lørdag at de har fulgt opp meldinger om alvorlige hendelser ved Akuttseksjonen fortløpende og skaffet seg en oversikt over hvordan tjenesten fungerer. Slik de ser det, har tilbakemeldingene og gjennomførte tiltak vært tilstrekkelige.

Fakta Dette sier loven om å melde fra Ifølge § 3–3 a i Lov om spesialisthelsetjenesten skal Statens helsetilsyn varsles om alvorlige hendelser. Med alvorlig hendelse menes «dødsfall eller betydelig skade på pasient hvor utfallet er uventet i forhold til påregnelig risiko.» Ifølge Lov om helsepersonell § 17 skal helsepersonell av eget tiltak gi tilsynsmyndighetene (Fylkesmannen/Statens helsetilsyn) informasjon om forhold som kan medføre fare for pasienters sikkerhet. I § 16 står det at virksomhet som yter helse- og omsorgstjenester, skal organiseres slik at helsepersonellet blir i stand til å overholde sine lovpålagte plikter. Vis mer

– Å forebygge selvmord må tas på alvor

Leder Erland Vestli i Leve – Landsforeningen for etterlatte ved selvmord, sier inntrykket er at helsevesenet er veldig bra. - Men vi er helt avhengig av kvalifisert hjelp som kan være oppmerksom på selvmordsrisiko og tett på oppfølging av pasientene, sier han.

– Vi får en del tilbakemeldinger fra etterlatte til pasienter som har tatt sitt eget liv mens de er i behandling i psykisk helsevern. Om det er færre eller flere enn før, er vanskelig å si noe om.

Han påpeker at antallet selvmord generelt stiger, og at det da kanskje ikke er så rart at det samme skjer innenfor psykiatrien.

I 2015 gjorde tallet et hopp oppover igjen etter noen år med nedgang.

– Å forebygge selvmord er en utfordring hele samfunnet må ta mye mer på alvor, og vi etterlyser økt kompetanse og øremerkede midler til førstelinjen i kommunene, understreker Vestli.

Les også dette intervjuet med psykiater Marianne Mjaaland om norsk psykiatri: