Onko Suomessa nuorten mielestä jotain puolustamisen arvoista? On, paljonkin.

Nuorista kolme neljästä olisi valmiita puolustamaan maata, jos he voivat osallistua eri tehtäviin “kykyjensä ja taitojensa mukaan”.

Mutta puolustaminen ei nuorten mielestä tarkoita, että olisi tartuttava aseisiin.

Jos nuorilta kysytään, pitäisikö Suomen puolustautua aseellisesti hyökkäystä vastaan, mieli muuttuu. Vain puolet nuorista vastaa kyllä, selviää tuoreesta tutkimuksesta. Myös yleistä asevelvollisuutta 15–24-vuotiaat kannattavat vähemmän kuin aiemmin – enää reilu puolet tukee sitä.

Tulos on hätkähdyttävä. Tutkija Matti Pesu arvioi Suomenmaassa (siirryt toiseen palveluun) jopa, että nykyinen asepalvelus ei välttämättä ole se, mihin puolustus jatkossa perustuu.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Jos sama trendi jatkuu myös tulevissa tutkimuksissa, muutos on huomattava.

Maanpuolustustahdon vajoamisen syynä voi olla, ettei pelko sotilaallisesta hyökkäyksestä ole suomalaisten nuorten mielestä ajankohtainen. Muut asiat ovat nyt pinnalla.

Suomalaisten ykköshuoli on ilmastonmuutos. Se nousee yli muiden myös nuoria huolestuttavissa ilmiöissä. Nuorisobarometrin mukaan nuoret kokevat sen takia epävarmuutta ja turvattomuutta huomattavasti enemmän kuin aiemmin.

Millaisia arvoja näiden mielipiteiden taustalla on? Ensinnäkin kannattaa muistaa, että yleensä nuorten mielipiteet ovat räväkämpiä kuin aikuisten. Kun ikää tulee lisää, konservatiivisuuskin lisääntyy.

Nuoret tuntevat kyllä olevansa osa Suomea. Nuorten arvoja mittaavissa nuorisobarometreissä on tunnistettu, että nuoret kokevat kuuluvansa yhteiskuntaan, luottavat instituutiohin kuten eduskuntaan ja haluavat vaikuttaa. Tämä tunne on trendinä vahvistumaan päin. Joka neljäs sen sijaan kokee yhteiskunnan vieraaksi.

Kun luotetaan instituutioihin, luotetaan samalla, että homma hoituu ilman minuakin. Samaa sukua voi olla ajatus sotilaallisesta liittoutumisesta – nuoret kannattavat Nato-jäsenyyttä herkemmin kuin muut suomalaiset. Jos liittoudutaan, ainakin osan puolustamisesta hoitaa joku muu.

Miten nuoret haluavat osallistua?

Tavoilla, joihin on matala kynnys, sanoo nuorisotutkimusverkoston tilastotutkija Sami Myllyniemi. Nuoria kiinnostaa vaikuttaa esimerkiksi ostopäätöksillä, vetoamalla päättäjiin ja keskustelemalla netissä. Tämä on jotain aivan muuta kuin oman henkensä riskeeraaminen jonkin alueen puolesta.

Vielä julkaisemattomassa tämän vuoden nuorisobarometrista selviää, että moni suhtautuu myönteisesti tulevaisuuteen Suomessa, samoin omaan tulevaisuuteensa. Sen sijaan koko maapallon tulevaisuuskuva on nuorten mielessä pessimistisempi.

Toni Pitkänen / Yle

Nuorisotutkijat tunnistavat nuorten arvoissa myös “synkistelytrendin”, joka voisi vaikuttaa myös maanpuolustustahtoon. Nuorten luottamus muihin ihmisiin laskee kysely kyselyltä. Samassa veneessä olemisen tunne on heikentynyt, ja syynä voivat olla esimerkiksi mediakulttuuri, poteroituminen ja vihapuhe, Myllyniemi sanoo.

Jos luottamus tuntemattomiin ihmisiin heikkenee, voi miettiä, haluaako nuori liittyä johonkin joukkoon ja vaarantaa henkensä heidän mukanaan.

Myös Maanpuolustuskorkeakoulussa selvitetään parhaillaan, miten esimerkiksi nuoret ja naiset haluavat olla mukana. Ennakkotiedot tutkimuksesta tukevat samaa “matalan kynnyksen osallistumista” kuin muut nuorisotutkimukset. Nuorten pitää pystyä valitsemaan, miten he osallistuvat.

Nuoret eivät halua pakkoa, sillä sitoutuminen on heille haaste, sanoo professori Teemu Tallberg Maanpuolustuskorkeakoulusta. Moni nuori ei esimerkiksi halua kuulua yhdistykseen, mutta voi tulla apuun jos tarvitaan.

Nuorten mielestä nykyinen järjestelmä – miehet inttiin tai sivariin ja naiset ei – ei kuitenkaan ole se, millä nuoret puolustaisivat Suomea, kertoo MTS:n eli maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan tutkimus,

Mikä puolustusmalli nuoria kiinnostaisi? Yleinen kansalaispalvelus saa enemmän kannatusta kuin asepalvelus. Se tarkoittaisi joko varusmiespalvelusta tai siviilipalvelusta, kaikille nuorille.