40 prosenttia arvioi liikkeen liian vanhakantaiseksi ja 38 prosenttia katsoo, etteivät järjestöt ole onnistuneet pysymään ajassa kiinni.

Suomalaisista 60 prosenttia uskoo, että ay-liike menettää vaikutusvaltaansa. 40 prosenttia arvioi liikkeen liian vanhakantaiseksi ja 38 prosenttia katsoo, etteivät järjestöt ole onnistuneet pysymään ajassa kiinni.

Suomalaisista 60 prosenttia uskoo, että ay-liike menettää vaikutusvaltaansa. 40 prosenttia arvioi liikkeen liian vanhakantaiseksi ja 38 prosenttia katsoo, etteivät järjestöt ole onnistuneet pysymään ajassa kiinni.

Kuva: Valitut Palat / Tietoykkönen

60 prosenttia suomalaisista uskoo, että ammattiyhdistysliike menettää vaikutusvaltaansa tulevaisuudessa. Yhtä moni uskoo, että paikallinen sopiminen yleistyy. Tiedot selviävät Valittujen Palojen Tietoykkösellä teettämästä kyselytutkimuksesta.

Usko palkansaajaliikkeen vaikutusvallan menettämiseen on kasvanut. Edellisen kerran Valitut Palat kysyi asiaa suomalaisilta vuonna 2003. Tuolloin vastaava osuus oli alle puolet, 48 prosenttia.

Suomalaisilla on myös yhä vahvempi näkemys ay-liikkeestä ja järjestöjen harmiksi negatiivinen näkemys on vahvistunut. Valittujen Palojen päätoimittaja Ilkka Virtanen hämmästyi kuitenkin eniten sitä, kuinka vähän ay-liikkeet ovat muuttuneet 12 vuodessa.

– Yleensä kun tällaisia kyselyjä tekee näin pitkän ajan jälkeen, kysymyksiä joudutaan muokkaamaan aikaan sopivammiksi. Nyt kysymykset kävivät lähes sellaisinaan. Mikään ei ole muuttunut; liittojen nimetkin olivat samat. Vanhoja kysymyksiä lukiessani ihan hämmästyin, kun mikään ei ollut muuttunut, Virtanen sanoo.

– Ainoastaan lisäsimme kysymyksen siitä, miten suhtaudutaan ay-jäsenmaksun verovähennysoikeuden poistoon. Se on nyt noussut keskusteluun, mutta aiemmin sellaista ei edes mietitty, hän jatkaa.

Näkemykset verovähennysoikeuden rajoittamisesta ovatkin jakaantuneet. Sitä kannatti noin 54 prosenttia vastanneista, mutta kun liittoon kuulumattomien kantaa katsottiin, verovähennysoikeuden poistaisi tai sitä rajaisi noin joka toinen.

Ajankohtaiseksi aiheeksi on muodostunut myös niin sanottujen avainryhmien lakkoilun rajoittaminen. Käytännössä avainryhmillä tarkoitetaan sellaisia ammattiryhmiä, kuten ahtaajat, joiden lakko voi pysäyttää koko Suomen tavaraviennin.

– Ay-liikkeen johto on ehkä hieman konservatiivisempaa kuin kansalaiset keskimäärin ja järjestöjen jäsenistö. Tällaisessa laajemmassa kyselytutkimuksessa kansa tuomitsee selkeämmin (53 prosenttia vastaajista) avainryhmien lakkoilun kuin ay-liikkeen johto. Eihän ay-liikkeen johto ole tätä kovin paljon halunnut kommentoida, eikä ainakaan tuomita.

– Sama pätee oikeastaan laittomiin lakkoihin. Haastatelluista, eli tuhannesta suomalaisesta, 70 prosenttia ei hyväksy laittomia lakkoja. Noin samansuuruinen osuus vastaajista hyväksyy laittomista lakoista langetetut sakot, Valittujen Palojen Virtanen toteaa.

30 prosenttia kyselyn vastaajista arvioikin, että ay-liike turvautuu liian herkästi uhkailuun. Tulos on siinä mielessä erikoinen, että vuonna 2003 vain 5 prosenttia suomalaisista oli tätä mieltä. Ay-liikkeeseen yhdistetään muutenkin yhä vahvemmin negatiivisia mielikuvia. Reilu kolmannes arvioi ay-liikkeen epäonnistuneen kehittymään ajan myötä ja 40 prosenttia kuvasi liikettä vanhakantaiseksi.

Lisäksi 40 prosenttia vastaajista arvioi, että ay-järjestöt ovat poliittisesti liian leimautuneita, 34 katsoi järjestöjen olevan byrokraattisia, 26 prosenttia kuvasi liikkeen olevan vieraantuneen jäsenistään ja 20 prosenttia arvioi järjestöjen puuttuvan asioihin, jotka eivät sille kuulu.

Yleisimmin palkansaajaliikkeen kuitenkin kuvataan ajavan hyvin palkansaajien etua (59 prosenttia). Lisäksi 37 prosenttia katsoi ay-liikkeen olevan yhteiskunnallisesti vastuuntuntoinen ja 32 prosenttia toteaa, että ay-liike on ammattitaitoinen ja tehokasta.

Eri keskusjärjestöihin kuuluvien ja liittoon kuulumattomien työntekijöiden näkemykset ulkomaiseen työvoimaan poikkeavat merkittävästi toisistaan.

Korkeakoulututettujen Akavasta 69 prosenttia katsoo, että ulkomaisen työvoiman saapumista Suomeen ei pitäisi rajoittaa lainkaan, kun taas toimihenkilöiden STTK:n jäsenistöstä 45 prosenttia sekä kannattaa että vastustaa ulkomaista työvoimaa. SAK:n jäsenistä enemmistö, 51 prosenttia, rajoittaisi ulkomaisen työvoiman saapumista Suomeen. Liittoon kuulumattomat suhtautuivat ulkomaiseen työvoimaan suopeammin ja kaikista kyselyyn vastanneista 35 prosenttia kannatti ja 52 prosenttia vastusti ulkomaisten työntekijöiden saapumista Suomeen.