Viime viikolla Nordea ilmoitti, että se poistaa noin 40 hiilikaivosyhtiötä sijoitussalkuistaan.

”Meidän pitäisi kaikkien ymmärtää, että ilmastonmuutos on täällä nyt, ei 10 tai 15 vuoden päässä. Kun sen tajuaa, ei ole vaikea tehdä sijoituspäätöksiä”, sanoo Antti Savilaakso, joka Suomen Nordeassa on ainoa vastuullisen sijoittamisen asiantuntija pohjoismaisessa asiantuntijaryhmässä.

Savilaakso on hoitovapaalla, mutta palaa hetkeksi töihin selittämään Nordean ratkaisua. Häneltä on kysytty usein, oliko Nordean päätös moraalinen vai taloudellinen.

Sillä ei ole eroa, Savilaakso sanoo: kun tarpeeksi moni tekee moraalisen päätöksen ja jättää fossiilisijoitukset, se tuntuu taloudessa.

”Myymme hiilikaivoksia, jotka myyvät louhimaansa hiiltä vapailla markkinoilla. Katsomme, että se on nopeimmin kuoleva ala.”

Vaarassa nämä kaivosyhtiöt ovat, koska hiilen kysyntä laskee. Kaivosyhtiöiden on entistä vaikeampi saada lainoja uusiin investointeihin ainakaan halvalla. Sijoittajat eivät osta yhtiöiden velkakirjoja ja niiden kurssi laskee.

Hiilellä menee siis huonosti, koska sille ei riitä ostajia. Kiinan hiilenkulutus on kasvanut voimakkaasti, mutta nyt kasvu on tasaantunut, kulutus on mahdollisesti jopa laskemassa.

”Kaivosyhtiöt voivat sinnitellä vielä kymmeniä vuosia, mutta ala ei kasva, eikä siksi kiinnosta sijoittajia.”

Nordean sijoitussalkusta lähtee 40 noin yhtiötä, mutta yli 4000 jää. Salkkuun jää paljon öljy- ja kaasuyhtiöitä, hiilikaivoksiakin. Tarkemmin asiasta päätetään maaliskuussa.

Huomenna perjantaina vietetään kansainvälistä Rahat pois fossiilisista -päivää (Global Divestment Day).

Tapahtuma jatkuu lauantaina ja sen aikana ilmastoaktivistit eri puolilla maailmaa vaativat sijoittajia luopumaan sijoituksistaan fossiilisia polttoaineita tuottaviin yhtiöihin.

Rahat pois fossiilisista -tapahtumapäivän taustalla on kansalaisliike 350.org. Suomessa Rahat pois fossiilisista -kampanjan aktivistit käyvät tapaamassa pankkien sijoitusneuvojia ja järjestävät mielenosoituksia.

Pankeissa he kysyvät, voivatko he välttää hiilisijoituksia ja miten. Pankkivierailuja tai mielenosoituksia järjestetään ainakin Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Joensuussa. Suomessa tempausta ovat järjestämässä ainakin 350 Suomi, Ilmastovanhemmat ry ja Fossiilivapaa Tampere.

”Haluamme tietää, miten pankit palvelevat asiakkaitaan, jotka haluavat siirtää varallisuutensa pois fossiilisia polttoaineita tuottavista yhtiöistä”, sanoo Saku-Matti Mäki 350 Suomesta.

Hiilisijoituksista luopumista vaativa liike, 350.org ja Carbon Tracker -järjestö ovat varoitelleet muutamia vuosia hiilikuplasta. Siis miten sijoitusten arvo romahtaa, kun fossiilisia polttoaineita ei enää voi käyttää ilmastonmuutoksen takia.

Maailmalla yliopistot, kirkot ja kaupungit ovat julistaneet fossiilienergiasta irtautumistaan. Suomessa hiilikuplapuheet ovat olleet vaimeita, mutta täälläkin alkaa tapahtua.

Nordea ei ole ainoa hiilisijoituksia pakeneva. Vastaavia päätöksiä julkistetaan koko ajan.

Esimerkiksi Norjan valtava öljyrahasto kertoi viikko sitten luopuneensa sijoituksista 40 hiilikaivosyhtiöön ja kymmeniin muihin yhtiöihin, jotka se katsoi erityisen vahingollisiksi ympäristölle ja riskialttiiksi ilmastonmuutoksen takia. Rahasto luopui esimerkiksi sijoituksista öljyhiekkaan.

Syyskuussa ennen New Yorkin ilmastokokousta Rockefellerin öljysuku ilmoitti luopuvansa sijoituksista fossiilisiin polttoaineisiin.

Öljy-yhtiöt saavat jäädä Nordean sijoitussalkkuun, samoin hiilikaivokset, jotka louhivat hiiltä esimerkiksi teräksen valmistukseen tai tietyn sähkölaitoksen tarpeisiin.

Aasiassa monen kaupungin sähkö tuotetaan hiilivoimalassa, jonka hiili louhitaan samassa yhteydessä olevasta kaivoksesta. Fossiilisten käyttöä näissä kohteissa on vaikea korvata. Siksi niiden arvo myös säilyy helpommin.

Antti Savilaaksosta Nordealle on myös luontevaa pitää sijoitukset ja vaatia yhtiöiltä muutoksia omistajan oikeudella. He pyytävät yhtiöitä luopumaan ainakin kaikkein hiili-intensiivisimmistä toiminnoistaan, kuten öljynporauksesta arktisella alueella ja syvällä meren pohjassa sekä öljyhiekasta.

Yksi vastuullisen sijoittamisen asiantuntija pankissa on vähän. Sijoitusneuvojia Nordealla on tuhansia, ja Savilaakso myöntää, että heidän kaikkien pitäminen ajan tasalla on haastavaa. Nordealla on pari- kolmesataa erilaista rahastoa ja muutamia erityisen vastuullisia, joita he tarjoavat niille, joita vastuullinen sijoittaminen kiinnostaa.

Helsingin OP-pankissa tilanne on samankaltainen. Rahastoja on reilut 50 ja niistä kaksi keskittyy kestävään elämään.

Kaksi rahat pois fossiilisilta -kampanjan aktiivia tutustui Osuuspankin toimintaan jo tänään torstaina. 350 Suomen Marja Helminen kertaa vierailun taustoja.

”Fossiilisia polttoaineita tuottavien yhtiöiden toiminta perustuu siihen, että kaikki tunnetut varannot käytetään loppuun. Kuitenkin puhutaan, että ilmastokriisin hillitsemiseksi 80 prosenttia varannoista pitää jättää käyttämättä. Oletteko ottaneet tämän huomioon sijoituksissanne?”

Pankinjohtaja Mikko Lahdenperä sanoo, että tärkein sääntö sijoittamisessa on hajauttaminen. Samankaltaisia ulostuloja kuin Nordea OP ei suunnittele. Jos joku sijoitus osoittautuu huonoksi, paletissa on monta muutakin.

”Emme myy asiakkaalle Ilmastorahastoa vaan katsomme, millainen sijoittaminen hänen profiiliinsa sopii.

Sijoituspäällikkö Pekka Teivaala korostaa, että pankki sijoittaa vastuullisesti kaiken aikaa. Erityisen kiinnostuneet asiakkaat he ohjaavat erillisiin ekorahaastoihinsa: OP ilmasto ja OP puhdas vesi. Ilmasto- ja puhdas vesi rahastot on perustettu asiakkaiden toiveista, ilmastorahasto tuolla nimellä jo vuonna 2007.

Teivaala sanoo, että ilmasto- ja vesirahastot tuottavat hyvin, mutta ei niitä siltikään suositella kaikille. Heillä asiakkaiden suosikkeja ovat pienemmän riskin yhdistelmärahastot.

”Ensin katsomme, millainen sijoittaminen asiakkaalle sopii. Nämä ovat kuitenkin osakerahastoja, ja osakkeissa on aina riskinsä.”