Черговою поразкою є збереження мораторію на продаж землі ще на один рік

- Ви вважаєте це саботажем?

- Якщо функціонує Фонд держмайна з головою, який відповідає за приватизацію, і якщо хтось не робить того, для чого він призначений, то не потрібно залишатися на посаді. Ми, як радники, пропонували здійснили радикальні структурні зміни, створити меншу групу професіоналів, які здійснюватимуть приватизацію.

- Що ще не вдалося зробити?

- Черговою поразкою є збереження мораторію на продаж землі на ще один рік. Це було зроблено неочікувано. Ніхто з нас, стратегічних радників, не знав про те, що буде прийнято таке рішення коаліцією під впливом тиску популістської опозиції. Замість того, щоб підготувати інформаційні програми, які розбили б популістські міфи, раптом прийнято таке рішення. Але все ж є сподівання, що в цьому році завдяки українським спеціалістам, Міжнародному валютному фонду і Світовому банку буде підготовлено концепцію, буде проведено роз'яснювальну кампанію серед людей, відповідальних за запровадження ринку землі. Потрібно багато що покращити у системі комунікації, роз'яснювальній роботі, оскільки це не може робити виключно Президент і Прем’єр, адже у них є інші важливі справи.

Також ще багато роботи потрібно зробити у питаннях демонополізації, що включає в себе виявлення й обмеження впливу приватних монополій, які часто належать до так званих олігархів. Є Антимонопольний комітет, який, на мою думку, має фахове керівництво, але замало можливостей. Їм для роботи потрібно більше фахівців, аби ефективно виявляти й усувати монополії.

А якщо йдеться про дерегуляцію, то Україна мала амбітні цілі. Проте, вона реалізувала їх лише частково, оскільки покращення за показником Doing Business (рейтинг простоти ведення підприємницької діяльності — ред.) є незначним, хоча і відбулися деякі кроки з дерегуляції.

Подальша дерегуляція — це резерв можливостей, покращення умов для чесного бізнесу. Адже треба пам'ятати, що крім інституцій, які б боролися з корупцією, дуже важливо зменшувати можливості для корупційних дій. Очевидно, якщо якийсь орган сильно корумпований, то треба подумати: його реформувати чи краще замінити іншим.

А якщо знову повернутися до позитиву, то упродовж 2014-2015 років здійснено дуже важливі кроки, що стосуються “Нафтогазу” - усунення джерел корупції, нечесних доходів тощо. Там сьогодні працює фахова команда нових людей. Але зараз потрібно йти вперед, допустити більше приватного сектора, щоб державний сектор не домінував. Зрозуміло, що транзит газу впродовж певного часу має бути під контролем держави, але потрібно запровадити більші можливості для ринку газу.

Оптимістичними є сигнали щодо реформування системи охорони здоров'я, поки що на базовому рівні — сімейних лікарів. У цьому процесі задіяно одного з моїх найближчих співпрацівників Єжи Міллера. Він працює з групою, яка готує цю реформу.

- У вашій групі є 12 стратегічних радників. Чи вони й надалі залишаються працювати в Україні?

- Я дуже заохочую, щоб вони залишалися і продовжували роботу. Особливо треба продовжувати реформу охорони здоров'я, щоб поглибити її. Я прошу Єжи Міллера залишитися в Україні і він готовий до цього. Що стосується мене, то я від самого початку говорив, що працюватиму рік. Але відразу хочу сказати, що приїжджатиму до України в іншій ролі, зокрема буду учасником конференцій у квітні й травні. Але зрозуміло, якщо хтось з української влади бажатиме провести зі мною консультації, то я до їхнього розпорядження.

- Ви згадали про нові органи, які створено в Україні — зокрема НАБУ, САП та інші. В Україні упродовж останніх днів дуже гучною була справа про затримання голови Державної фіскальної служби України Романа Насірова, який підозрюється у корупційних діях у великих масштабах. Як ви оцінюєте цю ситуацію?

- До цього вже було кілька схожих випадків, але тоді підозрюваним особам вдавалося втекти за кордон. Мені складно оцінити цю ситуацію, не маючи на руках усіх документів і не будучи спеціалістом у цій сфері. Я лише можу сказати, що ми маємо справу з роботою одного з нових органів.