Venäjällä erehdyttiin luulemaan lännen toimettomuutta heikkoudeksi, kun Moskovaa ei rangaistu Krimistä tai Ukrainasta. Näin analysoi Vitali Porotnikov, ukrainalainen politologi, jonka mukaan Venäjästä tuli voimaton heti, kun Yhdysvallat otti käyttöön tehokkaat pakotteet.

Pakotteet iskivät välittömästi Venäjän rahaeliitin ytimeen. Maan 27 henkilön rikkain joukko menetti päivässä jopa 16 miljardia dollaria pörssikurssien syöksyssä.

Kukaan Moskovassa ei ollut valmistautunut tähän, tiivistää taloustieteilijä Kirill Tremasov, joka toimi talouskehitysministeriön ennusteosaston päällikkönä ennen siirtymistä pankkiuralle.

Moskovassa ryhdyttiin välittömästi maanantaina 9. huhtikuuta pelastamaan rahamiehiä, oligarkkeja. Hallitus julkisti aikeet perustaa venäläiset veroparatiisit Kaliningradiin sekä Russkij-nimiselle saarelle Vladivostokin edustalle. Niihin luodaan uudet turvasatamat tähän asti lännessä verottajalta piilossa pidetyille omaisuuksille.

Tremasovin mukaan pakotteita voi tulla lisää uusille yrityksille. Ulkomaalaiset yritykset puolestaan kotiuttavat voittoja ja lähtevät Venäjän-markkinoilta.

Syyrian sota voi lisätä riskejä Venäjän taloudessa, mutta suurempana vaarana Tremasov pitää Venäjän vastatoimia maassa toimiville amerikkalaisille yritykselle.

Toisaalta kahnaukset lännen kanssa antavat Venäjän hallinnolle myös takaportin: jos epärealistiset taloustavoitteet epäonnistuvat, asiasta voi syyttää uusia pakotteita.

Vaikka pakotteet kohdistuvat oligarkkeihin, venäläiset kokevat ne koko Venäjän rankaisemiseksi, muotoilee Aleksandr Baunov. Hän työskentelee tutkijana Carnegien ajatuspajan Moskovan-toimistossa.

Baunov muistuttaa, että länsi olisi luopunut Ukrainaan kytketyistä sanktioista, jos Venäjä olisi tehnyt myönnytyksiä Ukrainassa. Yhdysvaltain uusiin pakotteisiin ei liity muotoiluja, joilla niistä voisi vapautua.

Toimet heijastavat Baunovista lännessä yleistä käsitystä, ettei Venäjää ole tähän mennessä rangaistu tarpeeksi sen rikkomuksista vallitsevaa maailmanjärjestystä vastaan.

Politiikkaa analysoivan Andrei Piontkovskin mukaan Yhdysvallat on nyt vastannut Moskovan sodanjulistukseen.

Piontkovski viittaa Yhdysvaltain uuden, vain nimityksen vahvistusta vailla olevan ulkoministerin Mike Pompeon lausuntoon entisessä virassaan CIA:n johtajana: Pompeo sanoi Vladimir Putinin toistavan, että on julistanut sodan Yhdysvalloille. Pompeon mielestä Yhdysvalloilla ole muuta vaihtoehtoa kuin voittaa sota taloudellisilla keinoilla, joissa sillä on ylivoima.

Nyt Yhdysvallat on ryhtynyt panemaan käytäntöön tätä Pompeon oppia, sanoo Piontkovski. Hän muistuttaa, että vuodesta 2014 lähtien Venäjän valtiollisten televisiokanavien propagandaohjelmissa on viestitetty, ettei Ukrainassa sodita Ukrainan kanssa – neljättä maailmansotaa käydään geopoliittisen päävihollisen, Yhdysvaltain kanssa.

Venäjä käyttää hyväkseen sitä, että läntinen yhteiskunta ei kestä elämistä jatkuvassa hälytystilassa.

Venäjän ennakoidaan vastaavan uusiin pakotteisiin myös informaatiosodan keinoin.

Informaatio-operaatioissa se käyttää aina samaa puolustustaktiikkaa – ainakin silloin, kun kyse on epäilyttävistä murhista, katsoo tutkija Vladimir Pastuhov.

Pastuhovin mukaan kaava on ollut sama esimerkiksi Sergei Skripalin ja hänen tyttärensä Julian murhayrityksessä, toimittaja Anna Politkovskajan murhassa 2006 ja Aleksandr Litvinenkon myrkyttämisessä samaisena syksynä.

Kaikissa tapauksissa Venäjä on vedonnut siihen, ettei sillä ole motiivia.

Lisäksi vedotaan siihen, että kyseiset murhat vaarantavat Venäjän muita hankkeita. Skripalien myrkytyksen yhteydessä Venäjä on sanonut syytösten vahingoittavan jalkapallon MM-kisoja, jotka se järjestää ensi kesänä.

Pastuhovin mukaan Venäjä käyttää hyväkseen myös sitä, että läntinen yhteiskunta ei kestä elämistä jatkuvassa hälytystilassa. Niinpä Venäjän kannattaa pitkittää konflikteja suoranaisella klovnitaktiikalla, mikä on nähty selvästi Skripalien tapauksen ympärillä. Kun tunteet viimein jäähtyvät, Venäjän liittolaiset lännessä ovat taas helpommin valmiita auttamaan Venäjää.