Sunnuntain laiton kansanäänestys Espanjan Kataloniassa oli epämääräinen toimitus, mutta se teki selväksi yhden asian: itsenäisen valtion vaatijat eivät ole enemmistö, vaikka esiintyvät kuin olisivat.

Äänestyksessä esitetty kaksiosainen kysymys kuului: "Haluatteko, että Katalonia on valtio ? Jos haluatte, niin haluatteko, että se on itsenäinen valtio? ". Vain noin 2,2 miljoonaa ihmistä kävi uurnilla vastaamassa. Heistä alle kaksi miljoonaa halusi irrottaa Katalonian Espanjasta.

Kataloniassa on 5,4 miljoonaa äänioikeutettua. Lisäksi äänestämässä saivat nyt käydä myös Kataloniassa kirjoilla olevat ulkomaalaiset ja 16 vuotta täyttäneet alaikäiset. Katalonian lehdistön laskelmien mukaan todellinen potentiaalinen äänestäjäkunta olikin kaikkiaan 6,3 miljoonaa.

Jopa eurovaaleissa katalonialaiset äänestivät vilkkaammin. Toki osallistumiseen vaikutti, että kyseessä ei ollut laillinen kansanäänestys. Espanjan perustuslaki ei nimittäin salli, että yksittäinen alue päättäisi koko valtion hajottamisesta.

Silti voi uskoa, että äänestämässä kävivät kaikki ne, jotka omaa valtiota todella henkisesti kaipaavat.

Äänestyspaikoilla näki, että uurnilla kävijöille 9. marraskuuta oli Suuri Päivä. Sen puolesta oli kampanjoitu kauan niin vahvasti, että koko maailmasta ei takuulla löydy katalonialaista, joka ei olisi tiennyt äänestyksestä.

Hallituspuolue syöksyy

Katalonian separatistisen aluehallituksen johtaja Artur Mas julisti äänestyksen "täydelliseksi menestykseksi", ja vaati taas Espanjan hallitusta sallimaan virallisen kansanäänestyksen itsenäisyydestä.

Mas ja hänen korruption raskauttama Convergencia-puolueensa ovat vaatineet omaa valtiota ja kansanäänestystä syyskuusta 2012 lähtien.

Aiemmin maltillinen, konservatiivisena muistettu Convergencia liittoutui asiassa tuolloin perinteisen itsenäisyysleirin pääpuolueen Tasavaltalaisen vasemmiston (ERC) kanssa.

Sen jälkeen on kampanjoitu kovaa ja kuuluvasti. Mas katkaisi puhevälit Espanjan hallitukseen ja alkoi uhkailla yhteentörmäyksellä, koska pääministeri Mariano Rajoy ei taipunut neuvottelemaan kansanäänestyksestä.

Kampanjoinnin aikana kuitenkin hallitsevan Convergencian suosio on romahtanut, ja sen vanha liitto katolisen Unión kanssa rakoilee.

Samalla ERC on kyselyissä noussut Katalonian suurimaksi puolueeksi yli 23 prosentin kannatuksella.

Itsenäisyysleirin vahvuus on vanhastaan ollut 20-30 prosenttia. Suosio ei näytä siis juuri lisääntyneen - vaikka viime vaiheissa palkattiin avuksi jopa Yhdysvaltain presidentin Barack Obaman kampanjoita hoitanut mainostoimisto Blue State Digital.

Convergenciaa tahraavat monet skandaalit. Äskettäin paljastui, että puolueen perustaja, Katalonian pitkäaikainen johtaja Jordi Pujol hankki politiikalla valtavan, ehkä satojen miljoonien eurojen omaisuuden, joka on kätketty veroparatiiseihin.

Mas on Jordi Pujolin poliittinen kasvatti. Hänen vastustajansa ihmettelevät miten kauan hän voi vielä kestää asemassaan.

Itsenäisyyskiista repinyt

Artur Mas lupailee itsenäisyysliikkeelle, että seuraavat aluevaalit pidetään kansanäänestyksenä. Tällöin itsenäisyysmieliset sitoutuisivat irrottamaan Katalonian Espanjasta, jos voittavat vaalit.

Näillä näkymin Mas ja Convergencia eivät enää vaaleja voita. ERC:n Oriol Junqueras on vahva ehdokas, mutta kovin särmikäs ja radikaali.

Itsenäisyyskiista on repinyt Kataloniaa eri leireihin. Moni voi etsiä ensi vaaleissa paremminkin vakautta ja neuvottelukykyä Espanjan hallituksen suuntaan.

Sitä edustaisi esimerkiksi Unión johtohahmo Josep Andoni Duran i Lleída, joka sunnuntaina äänesti itsenäisyyttä vastaan.

Itsenäisyysliike varmasti jatkaa kampanjointiaan, mutta sen poliittiset keinot alkavat olla vähissä, jos aitoa enemmistöä sen taakse ei synny.

Jyrki Palo, Barcelona, Espanja

Yle Uutiset