Miksi pojat eivät pärjää Pisa-testissä? Opetusneuvos: ”Hankala yhtälö olla suosittu koulussa ja hyvä oppilas”

Syitä voi hakea motivaation lisäksi sosiaalisesta paineesta olla ennemmin ”cool” kuin hikari, taantumasta sekä työelämän näköalattomuudesta.

Tiistaina julkaistun Pisa-kokeen tulokset kertovat, että suomalaiset pojat pärjäsivät tyttöjä huonommin ongelmanratkaisua keskustellen arvioinneissa tehtävissä.

Tytöt ovat kirineet poikien ohi myös muilla Pisa-tutkimuksen osa-alueilla ja huoli poikien lukutaidosta on noussut otsikoihin. Miksi juuri pojat?

Onko niin, että pojat eivät uskalla menestyä, jos haluavat olla suosittuja. Opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvos Tommi Karjalaisen mukaan se voi olla yksi selitys.

– Tutkijat ovat nostaneet tätä samaa teemaa esille, että pojalle tuntuu olevan hankala yhtälö olla samalla aikaa suosittu koulussa ja hyvä oppilas.

– Tavallaan pitää valita jompikumpi, ja tämä ei ole hyvä tilanne.

Sosiaalinen paine on kuitenkin vain yksi selitys.

Lukutaidossa ero on näkynyt jo Pisa-tutkimusten alusta alkaen eli vuodesta 2000.

– Siinä mielessä se ilmiö ei ole uusi eikä koske pelkästään Suomea, vaan kaikissa Pisa -tutkimuksen maissa tytöt ovat olleet poikia parempia lukutaidossa, ja myös nyt julkaistussa yhteistoiminnallisessa ongelmanratkaisussa.

Kun lukutaitoa mitattiin uudelleen vuonna 2009, kuilu oli revennyt tyttöjen hyväksi. Ero hiipi muihinkin alueisiin viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vielä 2003 pojat olivat parempia matematiikassa ja 2006 luonnontieteissä osaaminen oli tasavahvaa. Tytöt paahtoivat ohi uusissa mittauksissa vuosina 2012 ja 20015.

Myös yhteiskunta on muuttunut kymmenessä vuodessa. Vuonna 2008 alkoi taantuma ja samoille hujakoille ajoittuu poikien menestyksen heikkeneminen Pisa-tutkimuksen eri alueilla.

– Pisa-tutkimuksen huippuvuosien aikana, 2000-2006, silloin meillä oli toisenlainen tilanne myös yhteiskunnassa. Nousu oli aika voimakasta ja nuorten usko tulevaisuuteen valoisampi.

Yhtäläisyysviivaa taantuman ja poikien koulumenestyksen välille ei voi vetää. Moni asia vaikuttaa tuloksiin. Karjalaisen mukaan esimerkiksi vanhempien koulutuksella ja ammatilla on todettu olevan yhteys nuoren osaamiseen ja vanhempien esimerkki vaikuttaa nuoren motivaatioon opiskella.

Myös ​epävarman ajan synnyttämä näköalattomuus voi vaikuttaa nuoriin. Siinä missä aiemmin koulunpenkiltä saattoi päästä sekatyömieheksi ilman koulutusta, nyt asia on toisin.

Myös vanhemman esimerkki vaikuttaa. Jos vanhempi joutuu työttömäksi ja katkeroituu, nuori voi ottaa mallia.

–Totta kai lähipiirin kokemuksen muovaavat lapsen kuvaa omasta mahdollisesta tulevaisuudesta, Karjalainen sanoo.

Voisiko selitystä hakea siitä, että tyttöjä suosittaisiin ja poikia syrjittäisiin koulussa?

Opetus pyrkii nykyään huomiomaan jokaisen oppilaan yhä yksilöllisemmin, jolloin sukupuolella ei pitäisi olla niin paljon merkitystä.

–Oppilas tulisi kohdata yksilöllisesti, lähtökohdat ja erityistarpeet huomioiden. Haasteena on se, että opettajankin resurssit ovat rajalliset.

Karjalainen kuitenkin sanoo, että pojat eivät itsessään ole tyttöjä huonompia. Tähän liittyy myös kysymykset siitä, miten opetetaan ja oppimista arvioidaan.

Suurin vaikutus on kuitenkin motivaatiolla.

– Jos katsotaan tutkimusdataa, niin suomalaisoppilailla lukutaidon tuloksiin vaikuttaa eniten oma kiinnostus, harrastuneisuus sekä motivaatiotekijät. Vasta sen jälkeen tulee vanhempien taustan vaikutus. Yhteiskunnallisia vaikutuksia onkin sitten hankalampi todentaa, mutta aihe on kiinnostava.

– Mahdollisimman varhaisessa vaiheessa pitäisi saada lapselle positiivisia kokemuksia oppimisesta, ajatus siitä että oppiminen on kivaa.

Lokakuussa käynnistyi valtioneuvoston hanke, jonka tarkoitus on selättää poikien alisuoriutuminen koulussa.

​Koulutuksen arvioinnin dosentti ja Jyväskylän yliopiston koulutuksen tutkimuslaitoksen apulaisprofessori Juhani Rautopuro sanoo, että eroja tyttöjen ja poikien välillä alkaa näkyä jo neljäsluokkalaisten tekemissä kansainvälisissä TIMMS -tutkimuksen tuloksissa.

Hankkeessa pyritään setvimään esimerkiksi, missä kouluista sukupuolten väliset erot ovat vähäisiä.

Mitä motivaatioon tulee, Rautopuron ja Karjalaisen mukaan lukevan vanhemman esimerkki on tärkeä – kaikenikäisille lapsille.

–Sellaisten lasten tulokset ovat parempia, joiden vanhemmat välittävät ja kannustavat koulunkäyntiin, Rautopuro sanoo.