Syyttäjän mukaan raju tulipalo sai alkunsa todennäköisesti sähkötöistä, joita hotelliyrittäjä oli teettänyt luvattomasti.

Hotelli Suomutunturi paloi Kemijärvellä lähes maan tasolle 9. lokakuuta vuonna 2015.

Hotelliyrittäjää syytetään törkeästä petoksesta sekä sähköturvallisuutta koskevien säännösten rikkomisesta.

Vakuutusyhtiön edustajaa syytetään luottamusaseman väärinkäytöstä.

Kuvassa Hotelli Suomutunturi neljä päivää tulipalon jälkeen lokakuussa 2015 ANSSI JOKIRANTA

Lapin käräjäoikeudessa luettiin tänään keskiviikkona syytteet liittyen Hotelli Suomutunturin tulipaloon. Syyttäjän mukaan Suomutunturin raju palo sai todennäköisesti alkunsa sähkötöistä, joita hotelliyrittäjä oli teettänyt epäpätevällä henkilöllä.

Syyttäjän mukaan hotelliyrittäjä palkkasi hotellin sähkölaitteiden korjaus- ja huoltotöiden tekijäksi miehen, jolla ei ollut kelpoisuutta suorittaa itsenäisesti sähkötöitä. Toiminnasta ei myöskään ilmoitettu sähköturvallisuusviranomaiselle ennen kuin sähkötöitä koskeva toiminta oli aloitettu.

Törkeän petoksen syyte tuli siitä, että Hotelli Suomutunturin palon jälkeen yrittäjä syyttäjän mukaan erehdytti vakuutusyhtiön maksamaan korkean vakuutuskorvauksen. Syyttäjä sanoo, että yrittäjä salasi sähkötyöt vakuutusyhtiöltä sekä valehteli alkusammutustöistä.

Tulipalosta aiheutuneet kustannukset ja lopullinen korvausvaatimuksen määrä olisi arviolta kahdeksan miljoonaa euroa, haastehakemuksessa todetaan.

Syyttäjä: väärää tietoa alkusammutuksesta

Syyttäjän mukaan yrittäjä väitti nähneensä katolla kattokaivon kohdalla tulipatsaan, jota alkusammutettiin jauhesammuttimilla. Syyttäjä sanoo, ettei tulipatsasta ole ollut olemassa tuossa vaiheessa, joten sitä ei ole myöskään alkusammutettu. Syyttäjän mukaan yrittäjä itse ei ole voinut olla paikalla alkusammutuksessa, koska hän oli toisaalla.

Syyttäjä toteaa, mikäli yrittäjä olisi kertonut vakuutusyhtiölle totuudenmukaisesti tilanteen, vakuutuskorvausta olisi alennettu tai sitä ei olisi myönnetty ollenkaan.

Vakuutusyhtiön työntekijää syytetään luottamusaseman väärinkäytöstä, sillä hän syyttäjän mukaan erehdytti vakuutusyhtiön maksamaan jättikorvaukset hotelliyhtiölle. Vakuutusyhtiö on maksanut vahingonkorvauksia noin 600 000 euroa.

Työntekijä oli antanut suullisen lupauksen hotellin korjausrakentamisen korvaamisesta, vaikka hänelle oli tullut tietoa siitä, että mahdolliselle vahingonkorvaukselle on olemassa alentamis- tai epäämisperuste. Työntekijä ei myöskään kertonut hotelliyrittäjälle, että vahingonkorvaukset saatetaan alentaa tai evätä.

Syyttäjän mukaan työntekijän menettely aiheutti vakuutusyhtiölle huomattavan taloudellisen vahingon vaaran.

Syyttäjä vaatii, että hotelliyrittäjä määrätään ehdottomaan vankeusrangaistukseen ja vakuutusyhtiön työntekijä ehdolliseen vankeusrangaistukseen.