– Pelottaa liikkua yksin, ja lapsia en uskalla jättää enää kotiin ilman aikuista. Uhkaavia tekstiviestejä tulee prepaid-liittymistä jatkuvalla syötöllä minulle sekä aviopuolisolleni. Väkivaltaisten uhkausten kohteena ovat myös lapset. Viesteissä kerrotaan kuinka huono vanhempi olen ja kuinka pahoinpitelen omia lapsiani.

Näin kuvailee kokemaansa vainoamista Savo-Karjalan vaalipiirin eduskuntavaaliehdokas. Hän ei esiinny jutussa nimellään, koska häirinnästä on vireillä poliisitutkinta. Lisäksi julkisuus on aina aiemmin lisännyt häirintää.

Häirinnän ja uhkailun syynä ovat ehdokkaan mukaan hänen poliittiset kantansa. Yle on nähnyt hänelle lähetetyn tekstiviestin, jossa ehdokasta solvataan.

Tunnelmat vaalitapahtumissa ovat selvästi kiristyneet Ylen eduskuntapuolueille tekemän kyselyn perusteella. Häirintä on pahimmillaan tappouhkauksia ja fyysisen koskemattomuuden loukkaamista. Myös vaalimainoksia on tuhottu poikkeuksellisen paljon. Kyselyyn vastasivat kaikki muut eduskuntapuolueet paitsi tähtiliike.

Some on tehnyt häirinnästä helpompaa

Viikon sisällä on uutisoitu useasta vaalihäirintätapauksesta. Ulkoministeri Timo Soinia yritettiin lyödä, vasemmistoliiton ehdokasta Suldaan Said Ahmedia lyötiin ja perusuomaisten Laura Huhtasaarta uhattiin. Yle kertoi aiemmin, että aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan.

Julkisuudessa olleiden tapausten lisäksi eduskuntaehdokkaisiin kohdistuu myös muunlaista häirintää. Erityisesti sosiaalinen media välittää häiriköijien ja uhkailijoiden viestejä, kertoo Turun yliopiston eduskuntatutkimuskeskuksen johtaja Markku Jokisipilä.

– Julkisesti ja yksityisesti tulee asiatonta kommentointia ja lähelle uhkailua meneviä viestejä. Some on tehnyt häirinnästä helpompaa, Jokisipilä sanoo.

Savokarjalainen ehdokas kertoo, että internetin ja somen kautta tuleva häirintä on helpompi kestää, sillä kampanjahenkilökunta voi aina suodattaa pahimmat viestit pois.

– Eniten ahdistaa se, että perheenjäseniäni ja minua tukevia henkilöitä uhataan. Se on niin kamalaa, että en löydä sille sanoja.

Some onkin Jokisipilän mukaan osin kärjistänyt viestinnän sävyä myös reaalimaailmassa.

– Häiritsijät ovat tavallisia ihmisiä hyvinkin erilaisilla poliittisillla ja sosioekonomisilla taustoilla, politiikan tutkija Markku Jokisipilä kertoo. All Over Press / Petteri Paalasmaa

Huutelua vaaliteltoilla, kuvaamista ilman lupaa

Ylen kyselyssä osa puolueista kertoi, että näissä vaaleissa on yleistynyt häiriköinti, jossa kampanjoivaa ehdokasta kuvataan ilman lupaa. Samalla ehdokkaalle esitetään aggressiiviseen sävyyn kysymyksiä.

Savo-Karjalan ehdokas kertoo, että häntä ja hänen perhettään on seurattu.

– Kun olen ollut poissa kotoa esimerkiksi puoluekokouksessa, kotona olevia lapsiani on tarkkailtu. Minulle on lähetetty samalla viestejä, joissa on kerrottu lapsieni olevan yksin kotona, ja kerrottu mitä ikävää heille voi tapahtua. Teen nykyisin paljon turvallisuusjärjestelyjä, ja en esimerkiksi kampanjoi enää yksin.

Häirintä ei kuitenkaan aina ole näin vakavaa.

– Se voi olla epäasiallista huutelua vaaliteltoilla ja toreilla sekä keskusteluksi naamioitua jankkaamista kasvokkain, Jokisipilä kertoo.

Tämän tyyppistä häirintää on kokenut iisalmelainen vihreiden kansanedustajaehdokas Senni Martikainen, 22. Tilanteet ovat aiheuttaneet pelkoa ja ahdistusta.

– Vaalitoreilla tullaan paljon iholle ja halutaan haastaa riitaa. Ei haluta keskustella.

Pelottaviin häirintäkokemus tapahtui Martikaisen kotikaupungissa Iisalmessa.

– Kolme miestä piiritti minut. Yksi kertoi maahanmuuttajien saamista sosiaalituista, ja kaksi muutta yllytti häntä. Yritin keskustella asiasta, mutta tilanne yltyi heidän puoleltaan huutamiseksi.

Martikainen kertoo ettei päässyt tilanteesta pois omin avuin. Lopulta tukiryhmän jäsen veti hänet sivummalle.

Joensuun keskustassa kampanjoiva Senni Martikainen kertoo, että hän on kohdannut häirintää muuallakin kuin Iisalmessa. Anton Rinta-Jouppi / Yle

Martikainen toteaa, että häiritsijöitä yhdistää usein turhautuminen poliittiseen päätöksentekoon. Turhautumista puretaan sitten ehdokkaisiin.

– Lisäksi he ovat usein keski-ikäisiä. Olen nuori, joten usein sanomisiani kuitataan sillä, että minulla ei ole kokemusta.

Martikaisen mukaan häirintä kohdistuu usein naisehdokkaisiin. Sama toistui viiden eduskuntapuolueen vastauksissa. Nämä puolueet olivat vihreät, siniset, SDP, RKP ja vasemmistoliitto. Lisäksi maahanmuuttajataustaisiin ehdokkaisiin kerrottiin kohdistuvan muita enemmän häirintää.

Laajamittainen häirintä voi olla uhka demokratian toteutumiselle

Politiikan tutkija Markku Jokisipilä muistuttaa, että häiritsijät edustavat vain pientä vähemmistöä kaikista äänestäjistä.

– Pohjimmiltaan kyse on varmaankin siitä, että ehdokkaan arvomaailma koetaan vääräksi ja vastakkaiseksi omien arvojen kanssa. Jopa niin, että epäasiallisuus on oikeutettua.

Jokisipilä lisää, että erityisesti maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka ovat sellaisia aiheita, jossa puolin ja toisin sorrutaan yliampuvaan ja epäasialliseen argumentointiin.

– Kampanjoinnin intensiivisimmissä vaiheissa tunteet käyvät kuumina, eikä maltti aina pysy matkassa.

Jokisipilä toteaa, että laajamittainen häirintä voi olla uhka demokratian toteutumiselle. Varsinkin, jos se vähentää ehdokkaiden halua asettua ehdolle. Hän ei kuitenkaan halua korostaa ilmiön yleisyyttä.

– Kaikki poliittiset ryhmät tuomitsevat tällaisen toiminnan. Ylipäätään suomalaisessa yhteiskunnassa laillisuuden kunnioittaminen tässäkin asiassa on erittäin tärkeänä pidetty ja laajasti jaettu arvo. Eli tällaiselle toiminnalle ei juuri ymmärtäjiä löydy, mikä on omiaan ehkäisemään sen yleistymistä tehokkaasti, Jokisipilä sanoo.

Savokarjalainen eduskuntavaaliehdokas on miettinyt vakavasti jatkoa.

– Olen tullut siihen tulokseen, että annan uhkailijoiden voittaa, jos alistun ja lopetan.