Lehtikuva/Carl Court

Vilppi rehottaa edelleen rahoitusalalla.

On ällistyttävää, miten vähän huomiota maailma kiinnittää finanssipiirien rötöstelyyn, vaikka tapauksia paljastuu viikoittain ja ne kiihdyttävät eriarvoisuuden kasvua.

Ongelma alkoi Yhdysvaltain asuntomarkkinoiden romahduksesta 2008 ja jatkui eurokriisinä. On laskettu, että maailmantalous toipuu vuoden 2008 tasolle vasta 2020.

Pankkien pelastamiseen on käytetty yhteensä yli 4 000 miljardia dollaria (dollari on 0,92 euroa) veronmaksajien rahoja. Esimerkiksi Espanja on sijoittanut pankkitukeen enemmän kuin vuotuisen koulutus- ja terveysbudjettinsa.

Toukokuussa viisi suurpankkia määrättiin maksamaan Yhdysvalloille 5,6 miljardia dollaria korvauksia valuuttamarkkinoiden manipuloinnista. Nimet ovat tuttuja: yhdysvaltalaiset JPMorgan Chase ja Citigroup, brittiläiset Barclays ja Royal Bank of Scotland sekä sveitsiläinen UBS.

Valtavaa vääristelyä



Viikkoa aiemmin yhdysvaltalainen tuomioistuin tuomitsi japanilaisen Nomura Holdings -pankin ja Royal Bank of Scotlandin siitä, että ne myivät kriisin alussa valtion asuntoluottopankeille Fannie Maelle ja Freddie Macille lainakiinnityksiä harhaanjohtavin tiedoin.

ILMOITUS

Jutun tuomari Denise L. Cote sanoi, että vääristelyn mittasuhteet olivat maltillisesti sanottuna valtavat.

Tuomitut kaksi pankkia kuuluvat kaikkiaan 18 pankin joukkoon, joita on syytetty kuplan synnyttämisestä asuntolainamarkkinoilla. 16 muuta vältti tuomiot maksamalla liki 18 miljardin dollarin korvaukset.

Tuomitut pankit kieltäytyivät sovittelusta ja haastoivat Yhdysvaltain valtion oikeuteen sanoen, että ne olivat asunlainakuplan uhreja eivätkä aiheuttajia. Tuomari Coten mukaan romahduksen taustalla oli nimenomaan pankkien rikollinen toiminta.

Ahneutta vai ”etiikkaa”



On aiheellista kysyä, onko rikollisen toiminnan takana muutama ahne johtaja vai onko kyse rahoitusalan uusista ”eettisistä” säännöistä.

Hiljan tuli julki tieto, että 25 vipurahaston johtajat ansaitsivat viime vuonna yhteensä lähes 14 miljardia dollaria. Suurin yksittäinen vuositulo oli 1,3 miljardia, joka vastaa noin 200 000 koulutetun amerikkalaisen vuosipalkkaa.

Yhdysvaltalainen Notre Damen yliopisto julkisti hiljan kyselyn, johon vastasi 1 200 rahoitusalan ihmistä Yhdysvalloista ja Britanniasta. Yli puoli miljoonaa dollaria vuodessa ansainneista vastaajista joka kolmas kertoi todistaneensa väärinkäytöksiä työpaikallaan tai saaneensa niistä ensikäden tietoa.

Lähes joka viides vastaaja katsoi, että rahoitusalan ammattilaisten täytyy silloin tällöin turvautua epäeettiseen tai laittomaan toimintaan menestyäkseen nykyisessä toimintaympäristössä.

Joka neljäs sanoi olevansa valmis sisäpiirikauppoihin, jos luvassa olisi kymmenen miljoonan dollarin tuotto ilman kiinnijäämisen riskiä.

Lahjus hiljentää



Joka kolmas uskoi, että hänen yhtiönsä palkkio- ja bonusohjelmat voivat kannustaa epäeettiseen tai laittomaan toimintaan. Lisäksi enemmistö vastaajista pelkäsi työnantajansa vastatoimia, jos hän paljastaisi väärinkäytöksiä yhtiössä. Näyttää siltä, että työntekijät lahjotaan hiljaisiksi bonuksilla.

Wall Streetin ja Lontoon Cityn pankkiirien esimerkki leviää. Vastikään uutisoitiin, että Guatemalan keskuspankin pääjohtaja on kavaltanut kymmenen miljoonaa dollaria.

Samaan aikaan Kolumbiassa syytetään neljää syöpäjärjestöä miljoonien dollarien väärinkäytöksistä. Esimerkiksi Amerikan syöpärahasto ilmoitti ohjaavansa kaikki tulonsa potilaiden hyväksi, mutta tarkastuksessa osuus jäi alle kolmeen prosenttiin.

Rahoitusalan ”uusi etiikka” on todellinen syöpä, joka levittää etäispesäkkeitä nopeasti.

* Roberto Savio on IPS–uutistoimiston perustaja ja kunniapuheenjohtaja.