HämeenlinnaSuomalaiset nuoret suhtautuvat omaan tulevaisuuteensa optimistisesti: kolme neljästä näkee sen positiivisessa valossa.

Reilun 200 nuoren otannasta kuitenkin vain 18 prosenttia näkee maansa tulevat vuodet valoisina. Pessimismi ilmenee tänään julkaistusta Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 -tutkimuksesta.

Lukiolaiset Touko Uotila ja Iiris Jalava Hämeenlinnasta löytävät syitä tulokseen esimerkiksi politiikasta.

– Politiikka nähdään mörkönä ja kauhean kaukaisena asiana. Se ei tule mitenkään nuorten elämään ja nuorten tasolle. Silloin ehkä tuntuu, ettei tulevaisuuteen voida vaikuttaa, Uotila sanoo.

– Omaan tulevaisuuteen pystyy vaikuttamaan paljon enemmän, kun voi itse päättää missä asuu ja kuinka paljon töitä tekee unelmiensa eteen, Jalava miettii.

Työttömyystilanne on nuorista lohduton

Uotila ja Jalava kuuluvat hämeenlinnalaisten nuorten asiantuntijaryhmään, joka on osa kaupungin vetämää lasten ja nuorten Suomi 100 -juhlavuotta. Tutkimus on niin ikään osa juhlavuosihanketta.

Tutkimuksen on toteuttanut Tulevaisuuden tutkimuskeskus. Siinä kartoitettiin, mitä pelkoja, unelmia ja toiveita nuorilla on seuraavan 50 vuoden ajalle.

Kaurialan lukiossa opiskeleva Touko Uotila uskoo, että nuoriso pelkää robotisaation vievän tulevaisuudessa työpaikkoja. Timo Leponiemi / Yle

Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 -tutkimus Tulevaisuuden tutkimuskeskus suunnitteli ja toteutti tutkimuksen vuosina 2015–2017. Tutkimus tehtiin kahdessa osassa. Ensimmäiseen tulevaisuusleiri-osuuteen osallistui reilut 200 16–20-vuotiasta toisen asteen opiskelijaa Hämeenlinnasta, Riihimäeltä, Helsingistä, Espoosta, Tampereelta, Joensuusta, Jyväskylästä ja Ranualta. Tulevaisuusleireillä nuoret kuvittelevat omaa unelmatulevaisuuttaan esimerkiksi kirjoittaen, piirtäen ja äänestäen. Tutkimuksen toisessa osassa vajaat 600 toisen asteen opiskelijaa pohti tulevaisuuskuvien toivottavuutta ja todennäköisyyttä verkkokyselyssä. Tutkimus on osa Hämeenlinnan organisoimaa lasten ja nuorten Suomi 100 -juhlavuotta. Tutkimus julkistettiin tänään Hämeenlinnassa Lapsen oikeuksien päivän seminaarissa.

Tutkimuksen mukaan yksi pessimismiin vaikuttava tekijä on luultavasti Suomen heikko taloustilanne.

Erityisen nuoria huolettaa työttömyys. Vain reilu 10 prosenttia arvioi työttömyyden vähentyvän tulevaisuudessa.

– Nykyään mediassa kuulee puhuttavan, kuinka paljon on työttömyyttä ja kuinka vaikea se on korjata. Se pelottaa, että tulevaisuudessa meno vain jatkuu samana. Toisaalta ehkä pelätään, että tekniikka ja robotisaatio vievät työpaikkoja, Touko Uotila pohtii.

Uotilalla ja Jalavalla itsellään on vankka usko, että työttömyystilanne saadaan Suomessa kuriin ja he löytävät tulevaisuudessa töitä.

– Jos en saa töitä, teen niitä itse itselleni, Iiris Jalava toteaa.

Hämeenlinna haluaa vahvistaa nuorten ääntä

Nuorten tulevaisuuskuvat 2067 -tutkimuksen on tarkoitus paitsi kartoittaa nuorten näkemyksiä seuraavasta 50 vuodesta myös herätellä päättäjiä.

Tulosten perusteella tutkijat kiteyttivät seitsemän teemaa, joihin pitäisi nuorten näkökulmasta kiinnittää huomiota.

Teemoissa painottuvat muun muassa ympäristöystävälliset teknologiaratkaisut, luonnon ja palveluiden läheisyys sekä nuorten mukaan ottaminen yhteiskunnan rakentamiseen.

Jos nuoret eivät kaupunkitasolla usko pystyvänsä vaikuttamaan tulevaisuuteen, ei heitä kiinnosta asua Hämeenlinnassa. Markku Rimpelä

Tutkijaryhmä tiivistää nuorten toiveet tulevaisuudesta sanapariin ”hyvä arki”.

Ainakin Hämeenlinnassa tutkimus aiotaan ottaa tosissaan. Kaupungin strategiapäällikkö Markku Rimpelä on huolissaan, etteivät nuoret usko voivansa vaikuttaa Suomen tai edes kotikaupunkinsa tulevaisuuteen.

– Jos nuoret eivät kaupunkitasolla usko pystyvänsä vaikuttamaan tulevaisuuteen, ei heitä kiinnosta asua Hämeenlinnassa. Sen takia nuorille pitäisi antaa enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa.

”Yhteiskuntaa rakennetaan nuorille”

Rimpelä nostaa esiin tutkimuksessakin käytetyn tulevaisuusleirimallin. Tulevaisuusleireillä nuoret muun muassa kuvittelevat omaa unelmatulevaisuuttaan esimerkiksi kirjoittaen, piirtäen, äänestäen ja rekvisiitan avulla rakentaen.

– Sitä pitäisi soveltaa nuorten ja lasten kanssa esimerkiksi yhdeksännellä luokalla, kun he tekevät valintoja tulevaisuudesta, strategiajohtaja visioi.

Hämeenlinnassa on vuodesta 2011 alkaen ollut käytössä vaikuttamisen polku -malli. Sillä pyritään kehittämään lasten ja nuorten osallisuutta eri-ikäisille sopivilla tavoilla.

Nuoret muuttavat pois, jos he eivät voi vaikuttaa kaupunkinsa tulevaisuuteen. Näin uskoo Hämeenlinnan strategiajohtaja Markku Rimpelä. Antti Ruonaniemi / Yle

Tällä kaudella jokaisessa Hämeenlinnan lautakunnassa sekä kaupunginvaltuustossa on mukana nuorisovaltuuston jäsen, joka vie nuorten asioita eteenpäin.

– Tämän työn lisääminen sekä nuorten näkökulman esiin nostaminen eri tilanteissa on tärkeää. Heille tätä yhteiskuntaa rakennetaan, Markku Rimpelä puhuu.

Tilava rantatontti houkuttaa

Tutkimuksen ensimmäisen osan eli tulevaisuusleirien tulosten perusteella tutkijat rakensivat kuusi tulevaisuuskuvaa.

Niiden pohjalta tehtiin verkkokysely, johon vastasi vajaat 600 nuorta eri puolilta Suomea. Kyselyssä piti miettiä, kuinka toivottavia ja todennäköisiä tulevaisuuskuvat ovat.

Iiris Jalava Lyseon lukiosta ei vielä tiedä unelmatulevaisuuttaan. Tutkimuksessa suosituimmaksi tulevaisuuskuvaksi valikoitui "tilavasti rantatontilla" -visio. Timo Leponiemi / Yle

Suosituin tulevaisuuskuva oli otsikoitu "tilavasti rantatontilla".

Tässä tulevaisuudessa perheellinen ihminen asuu isossa omakotitalossa rannalla, ja palvelut sekä harrastusmahdollisuudet ovat kätevän ajomatkan päässä. Elämää helpottavat uudet teknologiat ja älykkäät energiaratkaisut.

– Tilavasti rantatontilla kuulostaa kieltämättä hyvältä. Teknologia ja uudenlaiset ympäristöystävälliset ratkaisut ovat aika lähellä sydäntä. Omat tulevaisuuskuvani ovat toistaiseksi vielä semmoisessa kaupunkilähiössä, missä olen kasvanut, Touko Uotila sanoo.

– Voin nähdä itseni maaseudulla tai ulkomailla tai juuri rantatontilla. En osaa vielä vastata, mikä on oma unelmatulevaisuuteni. Odotan mihin maailma minut vie, Iiris Jalava pohtii.