Päätoimittaja Kannala: Kotouttaminen voi toimia vasta, kun ongelmat myönnetään ja sitten korjataan

Karri Kannala

Toimeentulotuen saajien osuus osassa maahanmuuttajaryhmistä on korkea kantaväestöön verrattuna vielä vuosien maassaoloajan jälkeen. Esimerkiksi pakolaismaista tulleiden henkilöiden nostamat toimeentulotuet olivat keskimäärin 15-kertaiset vielä 20 massaolovuoden jälkeen verrattuna kantaväestöön.

Myös kaikkien suurimpien maahanmuuttajaryhmien lapset, eli toisen sukupolven maahanmuuttajat, saavat tukia jopa moninkertaisesti enemmän kuin samanikäiset kantaväestön nuoret.

Luvut selviävät tutkija Samuli Salmisen kokoamasta Maahanmuuttajien toimeentulotuet -tutkimusraportista. Salminen on käyttänyt raportissaan tilastokeskuksen kokoamaa rekisteriaineistoa, jonka taustalla ovat THL ja Kela.

Kuntien myöntämät harkinnanvaraiset eli täydentävät tai ehkäisevät toimeentulotuet Salminen on saanut selville yhdistelemällä THL:n ja Kelan tietoja. Raportista selviää, että Suomessa syntyneet toisen polven maahanmuuttajanuoret saavat harkinnanvaraisia tukia kunnilta moninkertaisesti samanikäiseen kantaväestöön verrattuna.

Esimerkiksi 30 prosenttia 19-vuotiaista somalinuorista on saanut harkinnanvaraista toimeentulotukea kunnilta. Kantaväestön luku on noin viisi prosenttia.

Helsingin pohjoisen aikuissosiaalityön päällikkö Anne Qvist kertoi haastattelussamme 13.2, ettei heillä itsellään ole tilastoa, josta selviäisi, onko tuen saaja toisen polven maahanmuuttaja vai ei. Siksi hän ei suostunut kommentoimaan Salmisen kokoamaa tilastoraporttia lainkaan.

Raportti paljastaa karun, mutta taustalla tiedetyn ja hyssytellyn faktan: Suomessa ollaan epäonnistumassa kotouttamisessa. Suomessa tarvittavien työelämätaitojen hankkiminen ja suomen kielen oppiminen ei edisty toivotusti ja ilman näitä taitoja työllistyminen on haastavaa.

Kansanedustaja, helsinkiläinen Terhi Koulumies (kok.) nosti esiin tärkeän pointin: maahanmuuttajataustaisten naisten työllistymisen. "Edelleen on kulttuurillisia tekijöitä, minkä vuoksi naisia ei yhteisössä kannusteta lähtemään töihin. Sukupuoliroolit voivat olla edelleen vahvat, naiset nähdään kotiäiteinä."

Toinen epäkohta Koulumiehen mukaan on se, että toimeentulotukea ja vastaanottorahaa maksetaan perheelle, eikä kunkin perheenjäsenen henkilökohtaiselle tilille. Tällöin tuet toimitetaan tavallisesti miehelle. Näin ei tasa-arvoisessa Suomessa pidä toimia.

Helsingin, Espoon ja Vantaan soisi olevan osaltaan hyvin aktiivisia tässä asiassa. Haasteet kasautuvat suuriin kaupunkeihin ja näiden "valuvikojen" korjaamisella olisi iso vipuvaikutus niin talouteen, turvallisuuteen kuin segregaatioonkin.