Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen ei ole yllättynyt Iltalehden poliisikyselyn tuloksista. Poliisin resurssit kaipaisivat kipeästi parannuksia.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan on mahdollista, että myös Suomeen kehittyy no go -alueita, joille poliisit eivät mene.

Kolehmaisen mukaan riski on suuri, jos poliisin suorituskykyä edelleen alennetaan.

Kolehmaisen mielestä poliisin resursseihin kohdistuneiden leikkausten jälkeen hallituksella on nyt kuitenkin oikea suunta: sisäiseen turvallisuuteen halutaan panostaa.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan Suomeen on mahdollista muodostua alueita, joihin edes poliisi ei uskalla mennä, mikäli poliisin resurssien kurittaminen jatkuu. ALL OVER PRESS

Iltalehti uutisoi lauantaina poliiseille tekemästään jättikyselystä, jonka mukaan 94 prosenttia vastanneista poliisimiehistä, pitää todennäköisenä, että Suomessa tapahtuu vielä uusi terrori-isku.

- Se on varmaan aito tunne henkilöstöltä, kun he näin vastaavat. Se on kiistatonta, että meidän henkilöstömme on kovan työpaineen alla. Ongelma on se, että viime aikoina on tullut uusia uhkia, mutta meillä on vanhat tehtävät edelleen hoitamatta, Kolehmainen muistuttaa.

Vielä vuonna 2005 poliisimiehiä oli noin 7 800, kun nykyisin määrä on noin 7 200. Valtiovarainministeriön alkuperäisten suunnitelmien mukaan määrä olisi ollut 2020-luvun alkaessa enää alle 6 500 poliisia.

Kolehmaiselta ei heru kiitosta aiempien hallitusten poliiseja koskeneille leikkauksille. Sen sijaan vuoden aikana tulleet reilun 50 miljoonan lisäykset poliisin rahoitukseen ovat tulleet tarpeeseen.

- Nyt on ollut halu satsata sisäiseen turvallisuuteen. Suunta on täsmälleen oikea. Näillä näkymin pystytään pitämään se 7 200 poliisia.

Iltalehden kyselyssä moni vastanneista piti kuitenkin 8 000 poliisin määrää miniminä kansallisen turvallisuuden takaamiseksi. Eduskunnan hallintovaliokunta esitti vuonna 2004, että määrä pitäisi olla 7 850. Kolehmaisen mukaan määrää pitäisi nostaa: sitä poliisiylijohtaja ei kuitenkaan osaa arvioida, olisiko määrä esimerkiksi 7 850 vai 8 800.

- Meillä jää noin 100 000 hälytystä hoitamatta ja rikoksia tutkimatta. Jos meillä on umpipimeä omaisuusrikos, jos meillä ei ole mitään tietoa syylliseksi epäillystä, niin ei sitä ole mahdollisuus tutkia. Näillä resurssimäärillä priorisointia on pakko tehdä. Ymmärrän sen tuskan, joka kentällä on.

Vaarana no go -alueet

Jos resursseja ei lisätä, uhkat ovat vaarassa paisua entistä suuremmiksi.

Kolehmaisen mukaan puheet niin sanotuista no go -alueista ovat vaarassa muuttua todellisuudeksi myös Suomessa.

- Sisäisen turvallisuuden merkitys on aivan valtava. Me välttämättä tarvitsemme ne minimitason resurssit vähintään, että pystymme pitämään - vielä - kohtuullisen hyvin hallinnassa olevan sisäisen turvallisuustilanteen Suomessa. Ei tarvitse mennä kuin naapurimaahan Ruotsiin, niin siellä on tietojeni mukaan 23 no go -areaa. Viranomaiset eivät voi mennä jonnekin alueelle - en minä halua tällaista tilannetta Suomeen.

Jos poliisin resursseihin ei puututa, niin onko kohta myös Suomessa alueita, joihin poliisi ei voi mennä?

- Onhan se mahdollista, jos meidän suorituskykyämme ja kapasiteettiamme koko ajan alennetaan.

Kolehmaisen mukaan tämä tarkoittaa käytännössä sitä, ettei poliisilla riitä voimavaroja varautua ongelmiin alueen koulujen ja sosiaaliviranomaisten kanssa.

- Meillä on sellainen paradoksi, että jos resurssit vähenivät, jouduimme yleensä ottamaan resursseja ennalta estävästä toiminnasta esimerkiksi hälytyskeikoille. Se on huono suunta, jos me haluamme puuttua jonkin alueen ongelmiin syvällisemmin, Kolehmainen muistuttaa.