GOVOR MRŽNJE I/ILI SLOBODA GOVORA

Članak 97. nacrta prijedloga Zakona o elektroničkim medijima sadrži čak 103 prekršajne odredbe, a jedna od njih je i ta da su elektronički mediji odgovorni za komentare čitatelja ispod tekstova. Dakle, prema najavljenom Zakonu o nedopuštenom ponašanju na internetu, odgovornost za objavljeni sadržaj na društvenim mrežama bit će na upraviteljima društvenih mreža.

Propisane su prekršajne odredbe koje utvrđuju iznos kojim će se za radnje ili propuštanja koja su utvrđene kao prekršaji kazniti pravna osoba koja prekrši taksativno navedene odredbe ovoga zakona. Također, predviđene su zaštitne mjere oduzimanja predmeta i zabrane obavljanja djelatnosti, kao i oduzimanje imovinske koristi stečene prekršajem. Predviđene su i drakonske kazne za one koji će to prekršiti, i to od 100.000 kuna pa do milijun kuna. I to čak u 103 slučaja.

Jedna od odredbi zakona o elektroničkim medijima, članak 97., stavlja elektroničke medije odgovorne za pisanja trećih osoba pa su tako primjerice za komentare na portalima odgovorni portali i njihovi urednici.

Autor teksta je Ministarstvo kulture, a u radnoj skupini su bili različiti segmenti naše industrije. Kako doznajemo, zakon je u javnoj raspravi do 5. ožujka. Nakon rasprave slijede dva čitanja te bi se prije ljetne stanke taj zakon trebao donijeti.

"U jednom dijelu donijet će ozbiljan iskorak vrlo striktnim i jasnim proširenjem odgovornosti urednika u elektroničkim komunikacijama, portalima i to na ono što se nalazi u komentarima. Znamo da je to jedan prostor u kojem se širi govor mržnje, neprimjereni sadržaji, kaže i dodaje da se radi o zakonskom prijedlogu koji je vrlo kompleksan", izjavila je ministrica kulture Nina Obuljen Koržinek.

Kazala je i da je “jako važno zakonskom regulativom odgovoriti na one izazove koji dolaze u prvom redu s razvojem tehnologije. Zato ovaj zakon donosi novi pogled na pitanje kvota, uopće na medije u digitalnom okruženju”. Govoreći o zakonu rekla je i da će biti određenih izmjena u vezi s jurisdikcijom, izmjene oko definiranja programskih osnova.

Ono, pak, što nije najavila, a što je jasno svim novinarima i urednicima koji su ikada radili na nekom news portalu, jest da bi najavljene izmjene zakona mogle rezultirati brutalnom cenzurom, odnosno drastičnim rezanjem slobode govora u Hrvatskoj.

Po mnogome zakon prihvaća i buduća događanja na medijskom tržištu, a na neki način sankcionira i ono što se proteklih desetak godina dogodilo, a u starom zakonu nije bilo obuhvaćeno. Poseban naglasak stavlja se na dio koji se dogodio s brzim razvojem portala. Malo tko je predviđao ovakav procvat internetskih portala prije desetak godina i vjerojatno je to jedan od razloga zašto se te teme nisu ni dotaknuli u starome zakonu. Zbog toga se danas sve usklađuje s audio vizualnom direktivom.

Svrha govora mržnje je poniziti, zastrašiti i diskriminirati određenu skupinu ljudi i njezine pripadnike. Istovremeno, tim govorom se želi mobilizirati određene mrzilačke skupine koje zastupaju iste ideje te pridobiti nove sljedbenike. Nedvojbeno je to da treba stati na kraj govoru mržnje u svim oblicima pa tako i u elektroničkim medijima.

Tako se želi uvesti reda u komentarima tekstova na portalima, ali i portali su se tome dosjetili pa su uglavnom prebacili sve te komentare na Facebook gdje to prelazi u privatnu stvar. Doznajemo kako je najviše govora mržnje upravo u komentarima ispod tekstova, najmanje primjedbi je na radio.