Raspravu o tome treba li država ići u prisilnu naplatu duga od 2.000 kuna Linić je nazvao »najglupljom raspravom koju sluša u zadnje vrijeme«.

ZAGREB U Vladi, čini se, ne postoji dogovor oko mjera koje država treba provoditi, niti jedinstveni stav da će se na njima ustrajati kad se jednom pokrenu. Pokazuje to i najnoviji u najmanju ruku nesklad između onoga za što se zalažu ministar financija Slavko Linić i ministar poduzetništva i obrta Gordan Maras.

On je po drugi put u nekoliko mjeseci odlučio intervenirati u ono što čine u Linićevom resoru u želji da ishodi određene olakšice za obrtnike.



Upozorenja, upozorenja

Linićevi poreznici krenuli su početkom rujna u naplatu svih dugova kod poduzetnika i građana koji nisu iskoristili nijedan od ponuđenih paketa reprograma, niti su se odlučili za predstečajnu nagodbu. Da će porezna uprava tako postupati najavio je ministar financija još početkom srpnja kad je Vlada odobrila četvrti krug reprograma, odnosno obročne otplate duga.

Linić je tada kazao da država daje posljednju priliku poduzetnicima da zatraže reprogram što su mogli učiniti od 23. srpnja do 23. rujna, a istu su priliku imale i fizičke osobe od 9. svibnja do 7. kolovoza. Oni koji to ne učine, najavio je na sjednici Vlade ministar Linić, mogu očekivati najstrožu naplatu svojih potraživanja već s početkom rujna, što se i dogodilo.

Međutim, mjesec dana nakon početka akcije ministar obrta najavljuje da će razgovarati s ministrom financija oko prisilne naplate duga kako bi se za obrtnike našlo adekvatno rješenje. Uz to Marasova je ideja da se cenzus za prisilnu naplatu, odnosno za provođenje ovrhe podigne na dug iznad deset tisuća kuna.

– Predložit ću da se nijednog obrtnika ne ovrši i ne blokira mu se račun prije nego mu se pošalje upozorenje te da se uskladi izdavanje ovrhe s rokovima za plaćanje koji vrijede na tržištu od 60 dana, rekao je Maras na 3. Međunarodnoj konferenciji o učenju za poduzetništvo. Njegov je motiv da se obrtnicima u poteškoćama omogući nastavak rada i lakše plaćanje dugova.

– Porezi se moraju platiti i to je obveza svakog gospodarstvenika i građana, ali postupke treba uskladiti i s problemima tržišta koji najviše tište one male, pojasnio je Maras.



Predstečajne

Međutim, čini se da njegova inicijativa neće naići na plodno tlo kod ministra financija. Iako u tom trenutku nije znao za Marasov prijedlog čini se da Linić od svojih namjera nije spreman odstupiti, barem prema onome što je još jučer rano ujutro kazao u izjavi za Media servis gdje se očitovao na zahtjev HOK-a da se granica za prisilnu naplatu podigne na 30 tisuća kuna. On je raspravu o tome treba li država ići u prisilnu naplatu duga od dvije tisuće kuna nazvao »najglupljom raspravom koju sluša u zadnje vrijeme«.

– Dužnicima smo dali tri reprograma, niz mogućnosti dogovora, otpis ako plate odjednom, predstečajne nagodbe i sada je gotovo. Shvaćate li kakva je Hrvatska država i koje polemike mi vodimo? Velimo ne morate platiti 30 tisuća kuna poreza. Tko je lud u ovoj državi? Ja zaista kao ministar imam posla sa sve više luđaka, jer to nisu normalne komunikacije, to nisu normalni razgovori, rekao je Linić.

Dodao je da su poduzetnici mogli ugovoriti obročnu otplatu, da je i njima kao i velikim poduzetnicima bila ponuđena predstečajna nagodba.

Uz to Porezna uprava izvijestila je da je dužnike opominjala telefonskim putem i nakon toga im slala opomene, da oni nisu iskoristili mogućnosti predstečajnih nagodbi, niti četiri reprograma od 2012. godine, na koje su putem javnih glasila više puta pozivani, pa joj je temeljem zakona ostalo pristupit će se prisilnoj naplati dospjelih tražbina.