I snart 24 år har advokat Elisabeth Massi Fritz arbetat med att hjälpa brottsutsatta personer, ofta tjejer som har blivit utsatta för sexualbrott. Hon brinner för sitt yrke, men är trött på hur flickor och kvinnor som blivit utsatta för våldtäkt skuldbeläggs och förnedras i svenska rättsalar.

I ett Instagram-inlägg skriver hon om hur hon i en rättegång nyligen ställde samma fråga till den misstänkte våldtäktsmannen, som annars brukar ställas till offret:

"Jag bad förövaren beskriva sina kalsonger ingående i ett förhör och fick frågan vilken betydelse dessa har i målet. Mitt svar blev "lika stor betydelse som min klients stringtrosor" herr ordförande."

- Våldtäktsoffer blir utfrågade om klädsel, sexuella preferenser och historia trots att det inte har något med saken att göra. Man gräver fram "bevisning" på bloggar och Facebook och åberopar den för att smutskasta offret, säger Elisabeth Massi Fritz och menar att den typen av frågor mycket sällan har bäring.

Domstolarna måste börja ta ansvar och stoppa den här typen av skuldbeläggande av brottsoffer ska försvinna från rättsalarna.

– Ingen ska behöva utstå frågor som är kränkande eller som går ut på att skuldbelägga offret. Det är tillräckligt traumatiserande att genomgå en rättegång och behöva berätta igen. Det är ofta ett våldtäktsoffer upplever rättegången som en andra våldtäkt. En upplevelse som inte är acceptabel förstås, säger Elisabeth Massi Fritz.

Att Elisabeth Massi Fritz i bland tvingas fråga om en förövares underkläder är ingenting hon gillar, men känner sig tvungen till.

– Om en domare inte stoppar den typen av frågor till mina klienter så måste jag fråga hur förövarens kalsonger ser ut. Då reagerar ordföranden, och då tvekar jag inte att tala om hur jag står i frågan angående min klients stringtrosor.

"Det går väldigt långsamt"

I början av 2000-talet blossade debatten om hur våldtäktsoffer bemöts upp ordentligt. Detta i samband med att Katarina Wennstams bok "Flickan och skulden", om samhällets syn på sexuellt våld, offer och förövare, släpptes. Men sedan dess har inte mycket hänt, menar Elisabeth Massi Fritz.

– Det har inte hänt mycket. När det gäller just våldtäktsmål så går det väldigt långsamt och det händer lite som har med förändring att göra.

Målen i sig är inte sällan komplicerade eftersom det ofta uppstår ord mot ord-situationer, men det tycker Massi Fritz inte borde spela någon roll.

– Går det så långt att det tas upp i rätten så finns annan bevisning, ändå döms väldigt få.

Hon menar dels att lagstiftningen behöver förändras, men att det inte räcker hela vägen.

– Jag anser att vi måste skriva in samtycke i lagen. Bevisbördan kommer fortfarande att ligga på åklagaren, som alltid. Men man kommer att skicka en signal om att två personer som har sex måste veta att den andre vill.

Det andra som måste ändras är attityderna i samhället kring kvinnor och sexualitet.

– Vi måste ändra den snedvridna attityden som säger att kvinnor inte har samma rätt som män. Att kvinnor som är berusade, klär sig på ett visst sätt eller frivilligt går hem med en okänd man, mellan raderna, får skylla sig själva.

Den typen av värderingar och attityder hör inte hemma i en moderns rättsprocess, den är ålderdomlig och hör till forntiden, menar Elisabeth Massi Fritz.

– Tycker man så ska man banne mig inte döma i den här typen av mål.

Den viktigaste anledningen till att Elisabeth Massi Fritz kämpar med att förändra hur samhället och rättsväsendet ser på offer för sexualbrott är för att många kvinnor inte vågar anmäla våldtäkter av just den anledningen.

– Jag är alldeles övertygad om att det man läser om hur offer ifrågasätts och skuldbeläggs är en jättestor orsak till att man inte vågar anmäla, säger Elisabeth Massi Fritz och fortsätter:

– Jag vill råda alla att alltid att polisanmäla en våldtäkt, se till att begära en egen advokat och målsägandebiträde. Då har du en advokat som hjälper, stöttar och biträder dig genom hela rättsprocessen.