Några av de vanligaste frågorna vi får från läsarna är: Hur ska jag välja rätt bil? Hur illa är det med diesel? Blir det verkligen bättre med eldrift? Vilken nytta gör etanolen? Är HVO100-diesel så bra som det sägs?

Klimatutsläppen för dagens drivmedel räknas fram över hela livscykeln, enligt drivmedels- och hållbarhetslagen. För vissa biodrivmedel kan klimatnyttan bli stor, särskilt med råvaror som klassas som restprodukter.

Om man även tar hänsyn till att det skiljer i verkningsgrad mellan olika motortyper blir skillnaderna extra tydliga beroende på vilken bil man väljer.

Hur stora framgår av grafiken nedan.

Källa: Energimyndigheten, Stefan Wirsenius, Chalmers och Timothy Searchinger, Princeton, USA. Grafik: Maria Westholm

LÄS ÄVEN: Miljöforskare menar att utsläppen ökar med alla biodrivmedel

Bensinbilen är klimatvärstingen

Siffrorna är hämtade från Energimyndighetens senaste årsrapport Drivmedel 2017. Det är inte bara körningen som ingår, även utvinning, förädling och transporter av drivmedlet räknas in.

Förenklat kan man säga att biodrivmedlens utsläpp sker vid framställning medan fossila drivmedel belastar mest under körning.

Bensinbilen är som synes rena klimatvärstingen med 239 gram/km. Dieselbilen har 34 procent lägre växthusgasutsläpp. Förklaringen är att dieselmotorn har högre verkningsgrad. Det betyder att den är mer energieffektiv. Vidare är dieselbränslet förnybart till 21 procent jämfört med bensin som bara har en grön andel på 5,6 procent.

Fordonsgas ger utomordentligt låga utsläpp – 44 gram/km. Fordonsgas består till cirka 90 procent av förnybar biogas, som görs av bland annat avloppsslam.

Ännu bättre blir det med dieselbränslet HVO100, som till 100 procent består av HVO, hydrerade animaliska fetter och vegetabiliska oljor. Med det biobränslet i tanken förvandlas bilen till supermiljöbil – 22 gram/km. Gränsen för att få bonus i nya systemet för klimatbonusbilar är 60 gram/km.

HVO100 används i huvudsak av yrkestrafik, men på senare tid har även flera biltillverkare godkänt bränslet. Det finns drygt 170 stationer runtom i landet, enligt SPBI, Svenska petroleum och biodrivmedelinstitutet.

Enligt Energimyndigheten har HVO som låginbladning och ren HVO100 lett till mycket stora mängder undvikta utsläpp av växthusgaser.

I fjol uppgick de till totalt 4,7 miljoner ton, varav HVO svarade för 3,6 miljoner ton. Fame (Fatty Acid Methyl Ester) bidrog med närmare en halv miljon ton och etanol med en kvarts miljon ton.

LÄS ÄVEN: Ladda hemma-bidraget skrotas i nya M-KD-budgeten

Brist på råvaror för att tillverka HVO

HVO spelar med andra ord en helt avgörande roll för de sänkta utsläppen i transportsektorn på senare år. (Se också Drivmedel 2017 och Trafikverkets senaste årsrapport).

Frågan är hur det blir de närmaste åren.

Det råder brist på råvaror till HVO. Situationen har förvärrats efter reduktionsplikten som infördes den 1 juli. Den tvingar bränslebolagen att blanda in gröna delar för att uppnå givna utsläppsminskningar, 2,6 procent för bensin och 19,3 procent för diesel. Sålda andelar helt förnybara andelar får inte räknas in för att klara målen.

Bränslebolagen har en svår balansgång. De måste kunna möta en stark efterfrågan på HVO100 och samtidigt få tillräckliga mängder HVO för låginblandning för att klara reduktionsplikten, annars blir det böter.

En direkt effekt är att priset på HVO100 höjts och ligger nu närmare en krona per liter över vanlig diesel.

LÄS ÄVEN: Här är bästa boxen för hemmaladdning av bilen

Produktionen ökar trycket på regnskogar i Sydostasien

För att ytterligare komplicera bilden har regeringen enligt EU-direktiv beslutat att klassa om råvaran PFAD från rest- till samprodukt från 1 juli nästa år. Det innebär ökade krav på spårbarhet, vilket inte är möjligt i dag.

PFAD är en oätlig restprodukt från tillverkningen av matolja från palmolja, men blir alltmer efterfrågad som råvara till drivmedel. Det ökar indirekt trycket på regnskogar i Sydostasien, menar kritikerna.

PFAD svarade i fjol för 39 procent av råvarorna och slaktavfall för 38 procent.

Enligt den finska drivmedelsjätten Neste – som är störst i världen på HVO – kan ett fullt utvecklat spårbarhetssystem för PFAD inte vara på plats förrän år 2020.

I praktiken betyder det att PFAD försvinner nästa sommar som alternativ under en övergångstid.

Beslutet att klassa om PFD applåderas av en rad miljöorganisationer, politiska företrädare och även av drivmedelsjätten Preem, som i stället vill använda mer råvaror från den svenska skogen.

LÄS ÄVEN: Här är 9 bästa laddhybriderna just nu

OKQ8 varnar för att omställningen går för fort

OKQ8 delar synen att det behövs mer hållbara råvaror, men oroas över risken att PFAD under en övergångstid ersätts av palmolja. Att PFAD tränger undan regnskogar finns inget stöd för, menar bolaget.

– Vi är positiva till ökade krav och minskade utsläpp för att bidra till en omställning till fossiloberoende. Kraven på PFAD behöver skärpas, men det bör ske i takt med hur systemet ställs om. Vi kan inte i någon analys se att PFAD ger ökad produktion av palmolja eller leder till ökad skogsskövling.

– Nu får vi sannolikt i stället mer palmolja och den effekten vet vi att regeringen tittade på i konsekvensanalysen och ändå valde den att gå vidare med lagändringen just vid den här tidpunkten, det finner vi märkligt, säger Andréa Haag, hållbarhetschef på OKQ8.

Palmolja ger inte lika hög reduktionseffekt i Energimyndighetens beräkningar som PFAD. Det betyder att bränslebolagen kommer att behöva ännu större mängder HVO för att klara reduktionsplikten, ett tryck som kommer att förvärra ett redan kritiskt läge, menar bolagen.

– Alla på marknaden slåss om råvaran som ger den högsta reduktionen, säger Andréa Haag.

LÄS ÄVEN: Här är 10 bästa elbilarna – laddade och klara

Preem tror på de svenska skogsresurserna

Preem menar att Sverige med sina stora skogar har närmst unika förutsättningar att klara omställningen.

Bolaget har tre investeringsprojekt på gång för ökad produktion, samtliga i Sverige.

I Piteå ska produktionen av råtalldiesel öka med 50 procent till 150 000 ton, i Söderhamn inleds framställning av ligninolja och i Gävle pyrolysolja av sågspån. Men det tar flera år innan det blir några större volymer.

Preems mål är att vara uppe i 3 miljoner ton förnybara drivmedel år 2030.

– Sverige har egna råvaror för att klara omställningen, vad som krävs är politiska styrmedel, menar Preems presschef Niclas Brantingson.

Flytande biodrivmedel i all ära. Det bästa alternativet, sett till låga utsläpp, är att köra elbil, enligt Energimyndigheten. Det ger endast sju gram/km i indirekta utsläpp. Det är mer än en halvering från år 2017. Bakgrunden är ändrade grunder för hur elmixen beräknas.