Hur ska rättsstaten agera när utländska medborgare begår brott i Sverige och lagförs? Frågan är högaktuell. Hovrätten i västra Sverige anser att det inte går att utvisa en brottsling som gjort sig skyldig till rasistiskt motiverad brandattack.

I somras dömdes tre utländska män för att ha kastat brinnande föremål mot synagogan i Göteborg. De fick fängelsestraff för grovt olaga hot och försök till grov skadegörelse. Hovrätten upphävde i onsdags tingsrättens beslut om utvisning för en av männen som är bördig från Palestina, trots han fått avslag på sin asylansökan. Domstolen hävdar att mannen inte skulle vara trygg i Palestina ”… med hänsyn till Israels eventuella intresse i saken.”

I domen framkommer det dock: "Migrationsverket har anfört att det inte finns något hinder mot att verkställa ett utvisningsbeslut till Palestina”. Det är mycket underligt att hovrätten anser sig ha bättre kunskaper om säkerhetsläget i Palestina än den svenska myndighet som har till uppgift att dagligen hantera migrationsärenden.

Domen konstaterar att mannen "gjort sig skyldig till grovt olaga hot med motiv att kränka medlemmarna i judiska församlingen" och att gärningen kan uppfattas som ett "allvarligt politiskt brott riktat mot andra judar". Vilken hänsyn tar hovrätten till den minoritet mannen attackerade och deras rätt till trygghet?

Sverige har lagstiftning som ser allvarligt på hatbrott och skyddar minoriteter. Rätten att få utöva sin religion, utan risk för förföljelse, är en grundbult i vårt demokratiska samhällsbygge. Ändå ska en våldsbejakande antisemit som kastar brandfacklor mot en synagoga få en fristad i Sverige. Det visar hur sorgligt lätt den svenska rättsstaten ser på minoriteters rättigheter, hatbrott och religionsfrihet.

Vi får inte glömma att FN:s flyktingkonvention ger möjlighet för fördragsslutande stat att utvisa flyktingar som begått grova brott eller utgör en fara för nationell säkerhet. UNHCR har betonat att flyktingrätten inte automatiskt ger en fristad för terrorister eller folkrättsförbrytare. Gärningsmannen från Palestina är inte ens flykting, han har fått avslag på sin asylansökan.

Advokatsamfundets tidigare ordförande, Bengt Ivarsson, har gjort bedömningen att dagens lagstiftning möjliggör att utvisa icke medborgare som döms för hets mot folkgrupp. Ivarsson anser att finns anledning för åklagare att oftare yrka på utvisning för att markera brottets allvar. Även den internationellt erkände terroristforskaren Magnus Ranstorp har påtalat att grova brott måste påverka uppehållstillstånd negativt.

När hovrätten upphäver tingsrättens utvisningsbeslut skickar domstolen en mycket olycklig signal till alla de tusentals som fått avslag på sina asylansökningar och gått under jord. Vissa av dem är desperata. Budskapet är att om man döms för grova våldsbrott i Sverige kan det försvåra utvisning.

Om två år släpps mannen ut ur fängelset och kan attackera judar igen. Sverige ska inte vara en ryggradslös fristad för grova kriminella som trampar på mänskliga rättigheter.