I Stockholms stadshus jobbar 67 personer som borgarrådssekreterare. De servar politikerna, står för underlag och analyser och bereder ärenden.

– Vi gör den politiska styrningen tydligare och ser till att besluten blir bättre. Så man kan säga att vi stärker demokratin, säger Thord Swedenhammar, kanslichef på Moderaternas kansli i stadshuset.

Dagens Samhälles undersökning visar att Stockholm har flest politiska sekreterare i landet, men också att den här gruppen växer i en rad kommuner och landsting.

I dag har 17 av 20 landsting/regioner och 43 kommuner politiska sekreterare. Antalet har ökat med 40 procent jämfört med förra mandatperioden. Det är en utveckling som inte är okontroversiell.

Ett vanligt argument för att med kommunala medel inrätta tjänster som politiska sekreterare är att pressen på de ledande förtroendevalda ständigt ökar. Politiken blir alltmer komplicerad, kommunalråd och landstingsråd måste avlastas.

– Vi hjälper politikerna att sätta sig in i frågorna och fungerar som bollplank. Så det skulle vara dumt att förneka att vi har inflytande – men det är alltid de förtroendevalda som har sista ordet, framhåller Thord Swedenhammar.

Stockholm har efter valet ett rödgrönrosa styre. På finansroteln jobbar Karin Kolk som borgarrådssekreterare under finansborgarrådet Karin Wanngård (S). Hon ser sig som ett stöd för politikerna och en länk mellan politiker och tjänstemän.

– Vi gör de politiska bedömningarna när vi får expertutlåtanden från förvaltningarna, och för fram ärenden till kommunstyrelsen.

Karin Kolk och de andra sekreterarna skriver också utkast till tal åt politikerna och deltar i studiebesök och medborgarkontakter. De har delat upp ansvaret för olika frågor, själv har hon bland annat hand om trafik, upphandling och fastighetsärenden.

En mycket kraftig ökning av antalet politiska sekreterare står Göteborg för. Efter valet beslutade politikerna att gå från 25 till 42 tjänster.

– När vi tittade på Stockholm så tyckte vi att vi inte hade jättemycket resurser, säger Johan Nyhus (S), kommunalråd i det rödgröna styret.

Från 2005 till årsskiftet 2008/09 var han politisk sekreterare åt Anneli Hulthén, som nu är kommunstyrelsens ordförande. Han är mycket positiv till systemet.

– Som kommunalråd i en stad av Göteborgs storlek har du väldigt många stora frågor att hantera. När du har hjälp till hands blir du bättre som demokratisk företrädare och hinner vara ute mycket mer bland folk.

Vad är det viktigaste som de politiska sekreterarna gör?

– De har omvärldsbevakning och kan gå in grundligt i en sakfråga. De ger skrivhjälp med yrkanden och yttranden och håller koll på medierna. De är en fantastisk resurs som jag tycker demokratin mår bra av.

– Om vi inte hade politiska sekreterare så skulle vi väldigt snabbt hamna i händerna på tjänstemännen.

Kumla är den minsta av de kommuner som har politiska sekreterare. Efter valet fick kommunstyrelsens ordförande Katarina Hansson (S) en politisk tjänsteman på heltid till sitt förfogande.

– Hon är ett stort stöd för mig. Hon skriver insändare och debattartiklar och förbereder mig för olika uppdrag.

Katarina Hansson framhåller att arbetsbelastningen är stor för kommunalråden även i mind­re kommuner. Med det stöd hon nu fått behöver hon arbeta färre kvällar.

Det finns många betydligt större kommuner än Kumla som valt att inte inrätta tjänster för politiska sekreterare. Störst av dem är Jönköping. Kommunalrådet Carin Berggren (M) anser att hon får det stöd hon behöver från sin opolitiska sekreterare och kommunens kommunikatörer.

– Inom partiet har vi en önskan om att ha en politisk sekreterare, men jag kan inte riktigt se att skattebetalarna ska stå för det.

Ett av få landsting som saknar politiska sekreterare är Norrbotten. Det är en linje som ”levt kvar” sedan 1990-talet, enligt landstingsstyrelsens ordförande Maria Stenberg (S). I stället höjde man partistödet.

– Men med det tempo vi har i politiken i dag kan jag tycka att det skulle vara bra att ha den hjälpen, jag träffar ju kolleger som har det och då kan jag sucka lite längtansfullt.