EU:n tietosuoja-asetus EU:n tietosuoja-asetus tulee voimaan toukokuussa 2018

Sen mukaan alle 16-vuotiaan tulee saada vanhemmiltaan lupa käyttää verkkopalveluita, jotka tallentavat henkilötietoja

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää kansallisen ikärajan, joka saa olla alimmillaan 13 vuotta

Suomessa työryhmä on esittänyt ikärajaksi joko 13 tai 15 vuotta

Lapset ja nuoret haluavat sosiaalisen median ikärajaksi Suomessa 13 vuotta. Samaa ikärajaa kannattavat lapsi- ja perhejärjestöt. Yhteisessä kannanotossa (siirryt toiseen palveluun) todetaan, että korkeampi ikäraja vaikuttaa kielteisesti lasten ja nuorten yksityisyyteen. Liian korkea ikäraja voisi haitata myös ilmaisun mahdollisuuksia, oppimista ja kaverisuhteiden muodostumista.

Uusi ikäraja tulee voimaan ensi vuoden toukokuussa EU:n tietosuoja-asetuksen myötä. Jäsenvaltiot voivat säätää kansallisen ikärajan, joka voi olla 13–16 vuotta. Lastensuojelun keskusliiton lapsille ja nuorille suunnatussa kyselyssä 16 vuoden ikärajaa kannatti vain viisi prosenttia vastaajista.

Vastauksissa oli vaihtelua sen mukaan, kuinka vanha vastaaja oli. Vanhemmat esittivät korkeampia ikärajoja kuin nuoremmat. Ikärajasuositus vaihteli palveluittain, ja esimerkiksi WhatsAppin, YouTuben ja verkkopelien osalta eniten kannatusta sai 12 vuoden ikäraja. Palveluille, joissa kanssakäymistä tapahtuu muiden kuin tuttujen kesken, nuoret esittivät korkeampia ikärajoja.

Kyselyssä (siirryt toiseen palveluun) selvitettiin 13-17-vuotiaiden nuorten ajatuksia verkkopalvelujen käytöstä.

Yle Uutiset kertoi kesällä, että etenkin sosiaalisen median kuvapalvelut ovat toistaiseksi Suomessa melkoinen lasten ja nuorten villi länsi. 10–15-vuotiaat tytöt ovat muun muassa jakaneet itsestään paljastavia kuvia eri palveluissa.

Matala ikäraja "viisasta"

Sosiaalisen median ikärajoja pohtinut työryhmä esittää sosiaalisen median ikärajaksi 13 tai 15 vuotta. Oikeusministeriö valmistelee parhaillaan ikärajasta esitystä, joka on tarkoitus antaa hallitukselle loppuvuoden aikana.

– 13 vuoden ikärajaa puoltavat ovat korostaneet sitä, että sen ikäiset ovat jo hyvin tottuneita käyttämään sosiaalisen median palveluita. 15 vuotta taas olisi enemmän linjassa muiden kansallisten ikärajojen kanssa Suomessa, kertoo lainsäädäntöneuvos Anu Talus oikeusministeriöstä.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttilan mukaan on tärkeää, että Suomen päätös olisi linjassa muiden maiden kanssa. Esimerkiksi Norjassa ja Ruotsissa ikärajaksi on kaavailtu 13 vuotta. Kurttilan mielestä ikärajan tulisi joka tapauksessa olla Suomessa lähempänä 13:ea kuin 16:tta.

– Matala ikäraja on ilman muuta viisasta. Ikärajan pitäisi vastata todellisuutta, jossa lapset elävät eikä sen tulisi olla lapsen näkökulmasta liian korkea. Muuten se menettää merkityksensä lasten keskuudessa ja he alkavat rikkoa sitä sosiaalisen paineen vuoksi, Kurttila toteaa.

Useita avoimia kysymyksiä

Kurttilan mukaan asiaa valmistelleen työryhmän esityksessä ei ole tarkasteltu riittävän syvällisesti sitä, miten ikäraja vaikuttaa lapsiin.

– On tyypillistä, että ikärajoja asetetaan perustelematta tarkemmin, mihin ne perustuvat. Tämä on ongelma. Mukaan on saatava tuorein tutkimustieto siitä, miten lapset kokevat sosiaalisen median ja myös ongelmatiikan ja erilaiset riippuvuudet, joita niihin liittyy. Lapset voivat myös olla hyvin eri kehitysvaiheissa, vaikka ovat samanikäisiä. Tästä tarvittaisiin kriittistä pohdintaa.

Myös lapsi- ja perhejärjestöjen mukaan ennen ikärajan asettamista on ratkaistava useita avoimia kysymyksiä. Järjestöt ovat huolissaan esimerkiksi siitä, miten huoltajan suostumus palveluiden käyttöön varmennetaan alaikäisten lasten kohdalla. Riskinä on, että luottokortilla tapahtuva varmentaminen syrjisi perheitä heidän sosioekonomisen asemansa perusteella.

Lisäksi voi eteen tulla tilanteita, joissa lapsen erillään asuvilla vanhemmilla on lapsen yhteishuoltajuus mutta he ovat eri mieltä lapsensa verkkopalvelun käytön suhteen. Järjestöt miettivät, riittääkö yhden huoltajan suostumus ja jos riittää, kumpi heistä päättää.

Järjestöt tuovat esiin myös sen, että useiden verkkopalveluiden ehdot ovat lapsen näkökulmasta vaikeaselkoisia. Lasten tulisi saada verkkopalveluissa tarvitsemansa tiedot ymmärrettävällä tavalla tietääkseen, mihin ovat sitoutumassa ja mihin tarkoitukseen heidän henkilötietojaan kerätään.

Lue myös: "Alle 9-vuotiasta ei voi päästää internetiin yksin" – Näin Ruotsissa, Kiinassa ja Belgiassa neuvotaan vanhempia lasten somen käytöstä (siirryt toiseen palveluun)