Kirjesalaisuus halutaan tehdä Suomessa entistä helpommin murrettavaksi, jotta verkkotiedustelulle saadaan lisää valtaa torjua rikoksia. Yle kokosi yhteen tunteita herättävän lakiuudistuksen puolustajien ja vastustajien perusteet.

Väite:_ Maailma on muuttunut yhä arvaamattomammaksi ja päättäjillä pitää olla mahdollisimman paljon tietoa siitä, mitä ympärillä tapahtuu, jotta kansalaisia voidaan suojella erilaisilta uhilta._

Väite:_ Maailma on muuttunut yhä arvaamattomammaksi, ja valtioiden yhä kasvava halu seurata kansalaisten yksityistä viestintää on vakava uhka tavallisten ihmisten yksityisyydelle._

Kumpi näistä väittämistä on sinun mielestäsi tärkeämpi asia?

Vastausta tähän yksinkertaistettuun vastakkainasetteluun pohditaan Suomessa nyt kuumeisesti.

Suomessa halutaan muuttaa perustuslakiin kuuluvaa luottamuksellisen viestin salaisuutta eli niin sanottua kirjesalaisuutta. Taustalla on hallituksen laajempi tavoite muuttaa siviili- ja sotilastiedustelua vastaamaan etenkin digitaalisen ajan mukanaan tuomia uhkia.

Nyt kirjesalaisuus voidaan purkaa vain, jos kyse on esimerkiksi oikeudenkäynnistä tai rikostutkinnasta.

Viime vuoden lopulla oikeusministeriö julkaisi mietinnön, jossa kerrottiin, että kirjesalaisuuden suojaan pitäisi voida kajota myös, jos kansallinen turvallisuus on vaarassa.

Kaavaillut lakimuutokset antaisivat poliisille ja puolustusvoimille käytännössä laajemmat valtuudet tarkkailla kansalaisten viestintää etenkin verkossa.

Lähes kaikkien elämään mahdollisesti vaikuttavat muutokset herättävät monissa pelkoja Yhdysvaltojen NSA:n tapaisesta massavalvonnasta.

Samalla asiantuntijat ja poliitikot ovat korostaneet, että suomalainen tiedustelulainsäädäntö ei enää vastaa nykyajan tarpeita.

Nyt oikeusministeriö on kuullut laajan joukon kansalaisjärjestöjä, viranomaisia, päättäjiä ja vaikuttajia.

Kokosimme yhteen lausuntokierroksen satoa. Millä argumenteilla kirjesalaisuuden laventamista kannatetaan ja miten sitä vastustetaan?

Kansalaisjärjestöt syvästi huolissaan

– Ehdotetussa muutoksessa on vaarana, että "kansallisen turvallisuuden" ja "yleisen turvallisuuden" käsitteet lähenevät toisiaan.

Näin toteaa lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun) internetin yksityisyyden ja sananvapauden edistämiseen erikoistunut Effi-järjestö.

Kireissä yhteiskunnallisissa oloissa poliittinen oppositio voidaan mieltää uhaksi "kansalliselle turvallisuudelle" Effi ry

Järjestö on huolissaan siitä, että lakimuutos mahdollistaisi entistä paremmin esimerkiksi poliittisten aktivistiryhmien seuraamisen.

– Kireissä yhteiskunnallisissa oloissa poliittinen oppositio voidaan mieltää uhaksi "kansalliselle turvallisuudelle", järjestö huomauttaa.

Effin mukaan muutoksessa on kyse perustuslain muuttamisesta perusoikeuksien heikentämiseksi. Siksi ehdotusta pitäisi tarkastella poikkeuksellisen kriittisesti.

Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio huomauttaa lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun), että mietinnön uudesta laista tehneellä "työryhmällä näyttäisi olevan jonkinlainen käsitys tai epäily siitä, ettei tiedonhankintaa voida tarkasti kohdistaa".

Eli uhkana on, että esimerkiksi sotilaallisella verkkotiedustelulla voitaisiin lakimuutoksen myötä saada tietoon asioita ylimääräisistä henkilöistä, jotka eivät edes liity tiedustelutehtävään.

Tietosuojavaltuutettu toivookin, että varsinaisessa lainsäädäntöesityksessä avataan tarkemmin tiedonhankinnan yksityiskohtia.

Jos kansalaisten luottamus viestintään murenee, johtaa se nopeasti itsesensuuriin IKI ry

– Mahdollisuus luottamukselliseen viestintään on avoimen demokraattisen kansalaisyhteiskunnan perusta, muistuttaa puolestaan IKI ry omassa lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun). IKI on yhdistys, joka pyrkii edistämään viestinnän yleisiä edellytyksiä internetissä.

Yhdistys huomauttaa, että jos kansalaisten luottamus viestintään murenee, johtaa se nopeasti itsesensuuriin.

Lakiuudistuksen tarvetta on perusteltu erityisesti terrorismin torjunnalla.

IKI toteaa lausunnossaan, että terrorismi ei ole eksistentiaalinen uhka suomalaiselle yhteiskunnalle, paitsi silloin jos terrorismiin vetoamalla vesitetään yhteiskunnan jatkuvuudelle tärkeät perusarvot.

Erityisen kriittinen uudistuksia kohtaan on piraattipuolue.

– Mietinnön esittelemä lakimuutos luo Suomen kansalaisille valtion taholta vakavimman uhan, mitä historiamme tuntee, puolueen lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) muotoillaan.

Puolueen mielestä entistä laajempi mahdollisuus rikkoa kirjesalaisuus on liian riskialtis mittavalle väärinkäytölle. Piraatit katsovatkin, että uudistus antaisi täyden mahdollisuuden massavalvonnalle.

Antti Haanpää / Yle

Supo, poliisi ja rajavartiolaitos myönteisiä

– Poliisi pitää ehdotettuja muutoksia hyvin harkittuina ja uusien turvallisuustarpeiden turvaamiseksi välttämättöminä, todetaan Poliisihallituksen lausunnossa (siirryt toiseen palveluun).

Poliisi siis kannattaa ehdottetuja muutoksia, jotka toisivat sille lisää valtaa valvoa. Poliisihallituksen mielestä nykyiset kirjesalaisuuteen liittyvät rajoitukset ovat "tarpeettoman konkreettiset ja yksityiskohtaiset".

Samoilla linjoilla on Suojelupoliisi. Heidän lausuntonsa (siirryt toiseen palveluun) mukaan kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi tehtävä tiedustelu on tullut entistä tärkeämmäksi etenkin viestintätekniikan kehittymisen myötä.

Kirjesalaisuuteen liittyvät rajoitukset ovat tarpeettoman konkreettiset ja yksityiskohtaiset Poliisihallitus

Rajavartiolaitos on lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun) myös erittäin myönteinen uudistukselle.

– Lailla on voitava säätää välttämättömistä rajoituksista viestin salaisuuteen muun muassa toiminnasta, joka vakavasti uhkaa kansallista turvallisuutta.

Poliitikoilta ymmärrystä

Poliittisista puolueista esimerkiksi perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit ovat lausunnoissaan suopeita uudistukselle.

– Kannatamme vakavia kansallisen turvallisuuden vaarantavia uhkia koskevan tiedustelun mahdollistamista perustuslain muutoksella, perussuomalaisten eduskuntaryhmän lausunnossa (siirryt toiseen palveluun)sanotaan.

– Erilaiset turvallisuusuhat ovat valitettavasti viime vuosien aikana lisääntyneet, mikä asettaa myös viranomaisille uudenlaisia haasteita, toteavat puolestaan kristillidemokraatit lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun).

Molemmat puolueet kuitenkin korostavat, että lakimuutoksessa pitää kirjata riittävän tarkasti, milloin kirjesalaisuus voidaan rikkoa kun sitä perustellaan "kansallisella turvallisuudella".

Kaikki asiaan liittyvät lausunnot voi käydä lukemassa täältä (siirryt toiseen palveluun).

Nyt annettujen lausuntojen jälkeen lakiuudistuksen valmistelua jatkaa parlamentaarinen työryhmä eli seuraavaksi poliitikot pääsevät sanomaan asiassa sanansa.