Jo yläkoulussa nuori tekee valinnan, joka määrittelee tulevaisuutta. Jatkaako lukioon vai vaikka ammatilliseen oppilaitokseen? Lukion ainevalinnat taas vaikuttavat tulevaan urakehitykseen ja palkkaukseen. Kuvituskuva yo-kirjoituksista.

Jako naisten ja miesten ammatteihin syntyy jo lukion ainevalinnoista. Se on työelämän tasa-arvokysymys.

Yksi selitys ammattien jakautumiseen selkeästi naisten ja miesten ammatteihin on nuorten tiedon puute erilaisista mahdollisuuksista ja siitä, miten ainevalinnat vaikuttavat tulevaisuuteen.

Eurooppalaisittainkin tarkasteltuna Suomessa ammatit ovat jakautuneet vahvasti sukupuolen mukaan. Esimerkiksi tekniikan alan opiskelijoista 78 prosenttia on miehiä ja kasvatustieteiden opiskelijoista 84 prosenttia naisia.

– Pelkästään yliopistoissa on valtavasti eri vaihtoehtoja. Minusta tuntuu, että keskivertolukiolainen puhumattakaan yläkoululaisesta ei ole tietoinen tarjolla olevista monista vaihtoehdoista, sanoo Oulun yliopiston kemian professori Jouni Pursiainen.

Pursiainen on tutkinut Oulun yliopiston tutkimusryhmässä lukion aine-valintojen ja tasa-arvon yhteyttä.

Hänen lisäkseen työryhmään kuuluivat kasvatuspsykologian professori Hanni Muukkonen, maantieteen professori Jarmo Rusanen ja koulutusdekaani Sari Harmoinen kasvatustieteellisestä tiedekunnasta.

Vanhemmilla on vaikutusta lastensa valintoihin, joten vanhempienkin on hyvä olla perillä, minkälaiset ammattinäkymät lapsen ainevalinnat mahdollistavat. Opinto-ohjaajilla ja opettajilla on tietysti myös tärkeä rooli.

Lääkärin ammatti tasa-arvoinen

Jo yläkoulussa nuori tekee valinnan, joka määrittelee tulevaisuutta. Jatkaako lukioon vai vaikka ammatilliseen oppilaitokseen? Lukion oppiainevalinnat taas vaikuttavat tulevaan urakehitykseen ja palkkaukseen.

Enemmistö fysiikan ja pitkän matematiikan kirjoittavista on poikia. Sillä aineyhdistelmällä on luontevaa jatkaa opiskelemaan tekniikkaa ja luonnontieteitä. Niiltä aloilta valmistutaan vientiteollisuuden hyväpalkkaisiin töihin, joilla voi helposti edetä uralla.

Poikien ainevalinnoilla myös pääsee helpommin yliopistoon. Suurille opiskelualoille tekniikkaan, kauppatieteisiin ja luonnontieteisiin valitaan runsaasti juuri poikien suosimien pitkän matematiikan, fysiikan ja yhteiskuntaopin kirjoittaneita.

Tytöt taas kirjoittavat poikia useammin psykologian, biologian ja terveystiedon. Naisten opinnot johtavat miehiä useammin töihin keskimäärin huonommin palkatulle julkiselle sektorille ja kasvatus- ja hoitoalan töihin.

Poikkeuksen tekee lääketiede. Lääkäreiksi opiskelee yhtä lailla naisia kuin miehiä. Eläinlääkäriopiskelijoissa naisia on enemmän.

Mielikuvat vaikuttavat yhä paljon. Naiset menestyvät keskimäärin paremmin fysiikan ja kemian kirjoituksissa, mutta tytöt eivät pidä tekniikkaa kiinnostavana alana.

– Ei ole kovin paljon mahdollisuuksia lähteä pakonomaisesti ohjaamaan ihmisiä alalle, johon he eivät halua. Enemmän kohderyhmänä ovat nuoret, jotka eivät tiedä, mitä haluavat, eivätkä edes tiedä kaikista vaihtoehdoista.

Ruotsalaiset tytöt tykkäävät tekniikasta

Pursiainen ottaa vertailukohdaksi Ruotsin, jossa tytöt valitsevat tekniikan alan Suomea innokkaammin.

Esimerkiksi Teknologiateollisuudessa on havahduttu siihen, että houkuttelu alan töihin kannattaa aloittaa jo kouluista. Teknologiateollisuuden MyTech-ohjelma on matemaattis-luonnontieteellinen ja teknologiakasvatukseen liittyvä oppimisprojekti, jota tarjotaan kouluille.

– Tekniikan ala hyötyisi, jos erilaisia ratkaisuja olisi suunnittelemassa sekä miehiä että naisia. Siinä voisi tulla erilaisia painotuksia. Samoin sekä terveydenhoidossa että koulumaailmassa olisi hyvä, että miesten osuus olisi suurempi.