Mistä on kyse? Julkisen vessan pitäminen maksaa, mutta maksun keräämisestä on paljon vaivaa.

Vessamaksun perimiseen on tarjolla lukkoja, joihin soitetaan. Maksu menee puhelinlaskussa.

Vessan tarjoaminen nähdään entistä useammin osana palvelukonaisuutta ja maksuista on luovuttu, koska yleensä se ei riitä kattamaan kuluja.

Muun muassa Helsingin kaupunki on muuttannut kaikki yleisö-WC:nsä maksuttomiksi.

Vessakäynnin rahastamisessa on monia tapoja: kolikot, pikaruoka-aterian kuitista löytyvä koodi, etukortti, kassalta saatava poletti tai puhelinsoitolla aukeava lukko. Puhelinlukko tosin saattaa jättää myös osan asiakkaista vessan ulkopuolelle.

Vessamaksujen perimisen innokkuus kuitenkin vaihtelee suuresti. Vessojen ylläpitäminen vie aikaa ja maksaa rahaa, mutta erillistä vessamaksua ei peritä monessakaan paikassa, vaan vessassa käymistä tarjotaan yhtenä osana kokonaispalvelua. Näin saattaa olla esimerkiksi marketeissa.

VR kattaa WC-maksuilla siivous- ja ylläpitokuluja. VR sopii WC-tilojen ylläpidosta paikallisen palveluntarjoajan kanssa, joka muun muassa tyhjentää ovessa olevan rahalukon. Viestintäasiantuntija Jenni Manu kertoo, että WC-maksu peritään kaikilla VR:n omistamilla asemilla.

Junissa vessasta ei tarvitse erikseen maksaa, mutta asemalla on toisin. Mari Jäntti / Yle

Kajaanin rautatieasemalla VR:n yhteistyökumppanina toimii ISS, ja WC-käynti maksaa euron.

– Maksu voi vaihdella asemittain, mutta se on euron luokkaa. Junissa ilmainen WC on tarjottu palveluna matkustajille.

Puhelinlukko ei avaudu kaikille

Myös Matkahuollosta kerrotaan, että heidän hallinnoimansa WC-tilat ovat maksullisia. Matkahuolto on siirtymässä maksujen perimisessä langattomaan aikaan, kun Helsingin Kampin linja-autoasemalla vessanovien kolikkoautomaatit vaihdettiin puhelimilla etänä avattaviin lukkoihin.

– Puhelinlukot ovat olleet ovissa reilun vuoden, jos sitäkään, arvioi Kampin Matkahuollon matkapalveluiden palveluesimies Kirsi Atri.

Vähän on ollut hankalaa tulkita, kuka on oikeutettu käyttämään maksutonta vessaa. Juha Jegoroff

Helsingin Matkahuollon terminaalipäällikkö Juha Jegoroff kertoo, että puhelimella avattavista vessan ovista on kaiken kaikkiaan hyviä kokemuksia.

– Me toimimme vilkkaassa terminaalissa, ja ovien ja lukkojen kunnossapidon tarve on vähentynyt. Kolikkoautomaatit ovat olleet riskialttiita rikkoutumaan, koska niitä yritetään vääntää rikki tai varastaa automaatissa olevia muutamia euroja. Työn määrä on selkeästi vähentynyt.

Puhelinsoitolla avautuvan vessan lukon (siirryt toiseen palveluun) keksijä on Turun Lukko.

– Tänä päivänä, kun kenelläkään ei ole kolikoita, on puhelinsoitolla aukeava lukko todettu monessa ovessa hyväksi ratkaisuksi. Lisäksi meidän lukostamme ei tarvitse tyhjennellä kolikoita, vaan maksut tilittyvät automaattisesti kuukausittain, sanoo Turun Lukon toimitusjohtaja Mervi Harkka.

Turun Lukon lukitsemissa vessoissa yleisin kertamaksu on 1,25 euroa, josta puhelinoperaattori ottaa oman osansa. Se on muotoutunut asiakkaiden eli vessojen omistajien toiveiden perusteella. Numero jää luonnollisesti vessan muistiin, jolloin mahdollisen ilkivallan tekijä on heti tiedossa.

On oltava myös kolikolla toimivia vessoja, koska kaikilla ei ole mahdollisuutta käyttää puhelimella avattavaa vessaa. Mervi Harkka

Mervi Harkan mukaan Helsingin rautatieasema oli ensimmäisiä paikkoja, joihin heidän keksintöään on asennettu. Heti tulee mieleen, että ei kai vain kone ole tässäkin syrjäyttämässä ihmistyövoimaa? Asemallahan on vuosikymmeniä ollut henkilö, laulussakin (siirryt toiseen palveluun) (Shazam) mainittu Assan vessan kassa, perimässä maksuja vessassa kävijöiltä.

– Ei tämä ole korvaamassa kassahenkilöä ihan heti. Esimerkiksi Helsingin Kampin linja-autoasemalla on käynyt ilmi, että on oltava myös kolikolla toimivia vessoja, koska kaikilla ei ole mahdollisuutta käyttää puhelimella avattavaa vessaa, kertoo Harkka.

Vessa ei avaudu myöskään prepaid-liittymällä tai jos liittymästä on estetty soitto muihinkin palvelunumeroihin.

Helsingin kaupungin WC-tilat muuttuivat maksuttomiksi

Helsingin kaupunki kokeili maksuttomuutta aluksi yksittäisissä, kovalla viikonloppukäytöllä olevissa vessoissa. Syy kokeiluun oli halu panna piste puskassa pissimiselle.

WC-palveluiden järjestäminen ei ole halpaa hommaa, sillä yksittäisen city-vessan perustaminen maksaa kaupungille 150 000 euroa, ja ylläpitokustannuksia syntyy 2 500 euroa vessaa kohti. Kaupungin veloittama taksa WC-käynnistä oli aikaisemmin 50 senttiä.

– Todettiin, että käyntimaksusta saatu tulo oli niin pieni, ettei se riittänyt mitenkään kattamaan kuluja. Tulonmuodostuksen kannalta oli aivan sama, onko niissä käytössä maksu vai ei, puistovastaava Pekka Engblom kertoo.

Nykyään kaikki kaupungin käymälät ovat maksuttomia, ja näitä vihreitä city-käymälöitä on Helsingissä noin 40 kappaletta.

– Vessoja ei ole kyllä mitenkään liikaa. Omasta mielestäni niitä saisi olla viisinkertainen määrä nykyiseen nähden, Engblom toteaa.

Jos haluaa pitää siistiä vessaa, sen käytöstä pitää veloittaa. Mervi Harkka

Hän näkee kaupungin ylläpitämät julkiset vessat tärkeänä ja toivottuna palveluna, niin turistien kuin muidenkin yleisten alueiden käyttäjien kannalta.

– Suomessa on vähän sellainen politiikka, että ei voi mennä johonkin kahvilan vessaan, ellei ole asiakas. Sitä suuremmalla syyllä meillä pitäisi olla yleisillä alueilla tarjolla WC-palveluita.

Myös Helsingin kaupungin liikelaitoksen hallinnoimien metroasemien yleisö-WC:t muuttuivat hiljattain maksuttomiksi (siirryt toiseen palveluun) (HS Metro). Muutoksen taustalla oli halu palvella matkustajia yhä paremmin. Myöskään metrossa pääsymaksuista saaduilla varoilla ei katettu ylläpitokuluja, joten maksut päätettiin jättää perimättä.

Vessoihin koetetaan päästä pummilla

Helsingin Kampin linja-autoasemalla puhelimella avattavia vessoja on lisätty alkuvaiheen jälkeen. Ainoa maksuton WC-tila on liikuntarajoitteisille.

– Siinä on nappi, jota painamalla ovi avataan turvavalvomosta. Vähän on ollut hankalaa tulkita, kuka on oikeutettu käyttämään maksutonta vessaa, sanoo Helsingin Matkahuollon terminaalipäällikkö Juha Jegoroff.

On vaikea valvoa, kuinka monta käyttää vessaa samalla maksulla. Mari Jäntti / Yle

Toisen asiakkaan on helppo luikahtaa samalla maksulla ovesta sisään, tämä tiedostetaan sekä VR:llä että Matkahuollossa.

– Vähän vilpillistähän se on, mutta ei siinä ovella ole vartijaa koko ajan vahtimassa. Jos samalla maksulla menijöistä tulee ilmiö, niin sitä ruvetaan sitten seuraamaan tarkemmin. Yksittäisiä kertoja kyllä sattuu joka paikassa, mikäli osuu samaan aikaan kohdalle, kertoo Jegoroff.

– Toivomme, että asiakkaat maksavat käyttämästään palvelusta, mutta maksutta menemistä ei pystytä täysin estämään, sanoo VR:n viestintäasiantuntija Jenni Manu.

Onko maksu siistin vessan tae?

Vessakäynnistä maksamisen kulttuuri on hyvin erilaista eri puolilla maailmaa. Suomessa on totuttu pääasiassa maksuttomiin vessoihin, mutta esimerkiksi Keski-Euroopassa hädästä veloittaminen on arkipäiväistä ja hyväksyttyä.

Maksuvessat keksittiin jo keisari Vespasianuksen aikana Roomassa 70-luvulla. Sieltä on peräisin sanonta (siirryt toiseen palveluun) (Wikipedia) "Raha ei haise".Yhdysvalloissa kolikkovessat yleistyivät kolikkolukon keksimisen jälkeen 1930-luvulla, mutta tulivat lähes kokonaisuudessaan tiensä päähän vuosina 1974–1976, kun feministiliike (siirryt toiseen palveluun) (Jstor) sai ne kiellettyä yli tusinassa osavaltioita.

Monen mielestä maksullinen vessa on siistimpi. Mari Jäntti / Yle

Turun Lukon toimitusjohtaja Mervi Harkka ei paljasta, kuinka moneen vessaan yhtiö on toimittanut puhelinsoitolla avautuvia ovia. Sen hän kuitenkin kertoo, että yleisimpiä asiakkaita ovat kauppakeskukset ja rautatie- sekä linja-autoasemat. Maksullisuuden hyötyjä hän pitää selkeinä.

– Jos haluaa pitää siistiä vessaa, sen käytöstä pitää veloittaa. Olen käynyt paljon Euroopassa ja siellä kaikilla huoltoasemilla on vessamaksut, ja vessat ovat siistejä. Joka paikassa saa asioida huolettomasti. Sen takia en pidä euron vessamaksua minkäänlaisena kynnyskysymyksenä.

Sekä meille että asiakkaille maksuttomat vessat ovat vaivattomampia. Hannu Vuorialho

Tienvarsikahviloissa vessamaksut saattavat aiheuttaa joskus jopa raivoa, kun vessamaksusta tulee kinaa.

Kajaanin Citymarketissa vessakäynnistä perittiin maksua pitkän aikaa. Nyttemmin kaupan aulassa vessaan pääsee kuitenkin jälleen ilman maksua.

– Haluamme tarjota asiakkaillemme WC-käynnin ilmaiseksi, jotta kaupassa asiointi olisi myös tältä osin helppoa ja sujuvaa, kertoo Kajaanin Citymarketin kauppias Hannu Vuorialho.

Kajaanin Citymarketissa ei ole tarkasti koskaan laskettu, pystyttiinkö vessamaksuilla kattamaan vessojen kustannukset, mutta Vuorialhon arvion mukaan tulot tuskin vastaisivat kuluja. Maksun tuomista takaisin edes puhelinlukolla ei suunnitella.

– Sekä meille että asiakkaille maksuttomat vessat ovat vaivattomampia, Vuorialho kertoo.