Suomen ja Ranskan kauppaministerit Kai Mykkänen ja Jean-Baptiste Lemoyne kohtasivat keskiviikkona Pariisissa.

Suomen ja Ranskan kauppaministerit Kai Mykkänen ja Jean-Baptiste Lemoyne kohtasivat keskiviikkona Pariisissa. Jarno Kuusinen / AOP, Christophe Petit Tesson / EPA

Mistä on kyse? Komissio on ehdottanut, että EU ottaisi selvittelyyn yrityskaupat, joiden kohteena ovat niin sanotut herkät toimialat kuten infrastruktuuri, energia, korkea teknologia ja puolustusteollisuus.

Esitystä on pidetty protektionistisena. Sen kohteiksi arvioidaan ennen muita Kiinaa ja Intiaa.

Ainakin Saksa, Ranska ja Italia tukevat ideaa, Pohjoismaat ja Kreikka vastustavat sitä.

Suomi on isojen euromaiden ja EU-komission kanssa jyrkästi eri mieltä siitä, pitääkö EU:n valvoa kiinalaisten yrityskauppoja jäsenmaissa vai ei. Sekä Saksa, Ranska ja Italia (siirryt toiseen palveluun) että EU:n komissio (siirryt toiseen palveluun) esittivät alkusyksystä, että EU:n ulkopuolisten maiden yritysostot syynättäisiin erityisellä valvontamenettelyllä (siirryt toiseen palveluun).

Suomi on vastustanut komission asetusluonnosta myös kansainvälisessä mediassa (siirryt toiseen palveluun).

Ranskan hallitus kerää sisäpoliittisia irtopisteitä

Ulkomaankauppaministeri Kai Mykkänen (kok.) vieraili keskiviikkona ranskalaiskollegansa Jean-Baptiste Lemoynen luona Pariisissa. Vaikka tapaamisen ilmapiiri oli Mykkäsen mukaan muuten samanmielinen, yrityskauppojen rajoittamisen osalta kannat eivät juuri lähentyneet.

Ranskalla on vuosikymmenten perinne, jossa valtio puuttuu yrityskauppoihin ja estää tarvittaessa Ranskalle huonoksi katsottuja kauppoja.

Nyt presidentti Emmanuel Macron aikoo viedä läpi radikaaleja uudistuksia työmarkkinoilla.

– Ranskalla on selvästi tarve olla näyttävästi protektionismin kannalla. Jotta se saa rajut uudistukset läpi sisäasioissa, täytyy ulkomaankauppa-asioissa näyttää protektionistiselta, Mykkänen kertoi Ylelle tapaamisen jälkeen.

Investoijat voivat paeta Yhdysvaltoihin

Mykkäsen mielestä tärkeintä on, että yrityskauppoihin ei tule ylimääräistä byrokratiaa.

– Suomi on pääomaköyhä maa, jossa yrityksen menestyminen vaatii usein, että tulee ulkomaalainen sijoittaja, joka lähtee kasvattamaan yritystä. Jos kaupan toteutumista pitää odotella pitkään, yrityskauppaa suunnitteleva voi nopeasti todeta, että on kuitenkin parempi mennä Piilaaksoon.

Jos esitys olisi ollut voimassa esimerkiksi silloin, kun suomalainen peliyhtiö Supercell myytiin kiinalaiselle Tencentille, kauppaa olisi saatettu vaatia valvontamenettelyn piiriin. Muilla EU-mailla ja komissiolla olisi ollut 50 päivän kommentointimahdollisuus.

– Oltaisiinko menettelystä päästy Supercellin kohdalla siksi, että sanottaisiin, että tämä ei ole strategisesti merkittävä tai turvallisuuteen liittyvä ala? Ei välttämättä, koska siellä luetellaan myös robotiikka ja tekoäly menettelyyn kuuluvaksi, Mykkänen sanoo.

Mahdollistaako valvontamenettely lehmänkaupat?

Jos EU-maat voisivat kommentoida toistensa yrityskauppoja, saattaisi niille tarjoutua mahdollisuus myös vaihtokauppoihin ja lehmänkauppoihin. Tue sinä tätä, niin minä autan sinua seuraavaksi, ja niin edelleen.

– Sellainen tilanne olisi huono, jossa pienen Suomen hallitus olisi jonkin kiinalaisen yrityksen ja jonkin muun jäsenmaan painostuksen välissä, Mykkänen sanoo.

Erimielisyyttä on jopa siitä, lisääkö uusi menettely byrokratiaa vai ei. Ranskalaiset korostivat keskiviikon tapaamisessa suomalaisdelegaatiolle, että uusi menettely olisi kevyt.

– Ihan näin se ei kuitenkaan komission asetusluonnoksessa ole. Töitä tämä [luonnoksen käsittely] vaatii lähivuodet.

Mykkäsen mukaan myös Saksa on pitänyt komission esitystä raskaana.

Mykkäsen puoluetoveri, komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen näyttää asettuvan ranskalaisten kannalle: hänen mielestään ulkomaisten investointien seuranta ei lisäisi protektionismia (siirryt toiseen palveluun).

Linkki komission asetusluonnokseen. (siirryt toiseen palveluun)