Kilpailu- ja kuluttajavirasto epäilee taksien pitävän yllä korkeaa hintatasoa lainvastaisin keinoin.

Useat taksiyrittäjät ovat saattaneet olla mukana kielletyissä kartelleissa, joiden tarkoituksena on ollut rajoittaa uusien yrittäjien tuloa alalle, epäilee Kilpailu- ja kuluttajavirasto. Välityskeskuksia epäillään myös kielletyistä kilpailunrajoituksista.

KKV harkitsee räikeimpien tapausten viemistä markkinaoikeuteen, jossa uhkana on seuraamusmaksu.

KKV on lähettänyt maaliskuun alussa 13 välityskeskukselle selvityspyynnöt, joissa niitä pyydetään tekemään selkoa tavasta, jolla ne jakavat niin sanottuja Kela-kyytejä yksityisten taksiyrittäjien kesken. Vastausaikaa on ensi kuun alkuun saakka.

Uudet sopimukset sairausvakuutuksesta korvattavien taksipalveluiden järjestämisestä tulivat voimaan viime vuoden heinäkuun alussa samaan aikaan taksilain aikaan. Kela-kyydeillä on taksiyrittäjille suuri taloudellinen merkitys erityisesti maaseudulla ja pienissä kaupungeissa, missä matkat voivat olla pitkiä ja palkkiot suuria. Maakunnissa Kela-kyytien osuus taksiyrittäjän tuloista saattaa olla yli 70 prosenttia.

– Varsinkin maaseudulla ja pienillä paikkakunnilla ei kuluttaja-ajoja ole niin paljoa kuin Uudellamaalla, joten Kela-kyytien puuttuminen voi estää uusia yrittäjiä pääsemästä alalle. Kun kilpailua ei synny, taksikyytien hinnat eivät laske, sanoo KKV:n erikoistutkija Tuuli Toivanen.

– Tämä on sementoinut markkinatilanteen isoille välitysyhtiöille.

KKV:n tekemän selvityksen mukaan monet välitysyhtiöt ovat syrjineet uusia taksiyrityksiä, jotka on perustettu sen jälkeen, kun taksimarkkinoita vapauttava liikennepalvelulaki tuli voimaan viime heinäkuun alussa.

Selvityksen mukaan taksikyytejä välittävät yhtiöt ovat usein perineet Kela-kyytien välittämisestä korkeita välitysmaksuja, tai vaativat taksiyrittäjää hankkimaan tietyn merkkisen mittarin ja/tai maksupäätteen. Joissakin kaupungeissa välitysyhtiöt ovat kieltäytyneet ottamasta uusia yrittäjiä mukaan Kela-kyytien välitykseen.

– Jos välityskeskus syrjii uutta yrittäjää tai ei jaa hänelle lainkaan kyytejä, voi kyse olla kilpailulain kieltämästä menettelystä, kertoo apulaisjohtaja Valtteri Virtanen KKV:sta.

Koska varsinkin maaseudulla suuri osa tilauksista tulee välityskeskuksen kautta, voidaan niitä epäillä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä.

Välityskeskuksien omistajia ovat yleensä taksiyrittäjät, jotka ovat olleet alalla jo ennen liikennepalvelulain voimaantuloa. Tämän takia he saattavat olla syyllistyneet toiseenkin rikkomukseen.

– Taksiyrittäjien pitäisi olla keskenään kilpailevia yrityksiä. Jos nämä taksiyrittäjät ovat kuitenkin sopineet keskenään, ettei Kela-kyytejä jaeta uusille yrittäjille, saattaa kyse olla kartellista, Virtanen toteaa.

KKV:n mukaan välityskeskusten toiminnassa on ollut erilaisia ongelmia eri puolilla maata.

– Minun mielestäni on ensisijaisesti tärkeää se, että välityskeskukset korjaavat toimintansa. Arvioimme myöhemmin, miten räikeää toiminta on ollut, ja viemmekö näitä tapauksia markkinaoikeuteen, kertoo KKV:n pääjohtaja Kirsi Leivo.

Leivon mukaan virastossa on seurattu huolestuneina taksimarkkinan kehitystä viime kesän jälkeen. Esimerkiksi viime viikolla Tilastokeskuksen kuluttajahintaindeksi paljasti, että taksikyytien hinnat ovat syksyllä jälkeen itse asiassa nousseet, vaikka taksiyrittäjien kilpailun vapautumisen odotettiin laskevan niitä.

– Tämä on juuri se syy miksi taksimarkkinoiden selvittäminen on otettu meillä ykkösprioriteettiin, Leivo sanoo.

– Taksiliiton puheenjohtaja sanoo, että näinhän tämän pitikin mennä, mutta KKV on eri mieltä.

Leivon mukaan taksimarkkinoita aiotaan tutkia laaja-alaisesti, ja Kela-kyytien jakamisen epäkohdat ovat vain ensimmäinen vaihe.