Ap-representant Kari Henriksen: – Savner Frp-statsråd Solveig Horne som sjef for barnevernet

– Jeg hadde aldri trodd jeg skulle savne en Frp-statsråd. Men Solveig Horne ville i hvert fall styre barnevernet, sier Ap-representant Kari Henriksen.

Kari Henriksen (Ap) i Stortingets familie- og kulturkomité ønsker seg tilbake til tiden da Frp-minister Solveig Horne styrte barnevernet. (Arkivfoto) Vidar Ruud / NTB scanpix

30. okt. 2019 14:54 Sist oppdatert 30. oktober 2019

– Det har ingen av statsrådene etterpå vist vilje til, mener Henriksen.

Om Horne sier Ap-representanten:

– I motsetning til barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad tok hun barnevernets mangler og utfordringer alvorlig. Hun hadde tett dialog med dem det gjaldt.

Henriksen legger til at Horne hadde et glødende engasjement for barnevernet.

Hornes utfordringer var, slik Henriksen ser det, manglende gjennomslag for en stor styrking av barnevernet.

Solveig Horne var barneminister fra 2013 til januar 2018, da Linda Hofstad Helleland overtok stolen i ett år. Berit Roald / NTB scanpix

«Barnevern i krise»

Nå har hun sammen med Åslaug Sem-Jacobsen (Sp) og Freddy André Øvstegård (SV) skrevet brev til barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad med overskriften Barnevern i krise.

«Vi er sterkt bekymra for norske barnevernsbarn og deres nærmeste, og ber derfor statsråden å anmode presidentskapet om å få gi en redegjørelse for Stortinget», skriver de.

Opposisjonspolitikerne påpeker at ulike ministre de siste seks årene henholdsvis har bestilt og mottatt en rekke svært kritiske rapporter om barnevernet, rapporter som «nærmest roper på handling.» Blant dem NOU-rapporten til Barnevoldsutvalget, Svikt og svik.

– EMD-sakene bekrefter inntrykket

De legger til at stadig flere norske saker i Den europeiske menneskerettsdomstol (EMD) bekrefter inntrykket ytterligere.

Dette er noen punkter de tre peker på i brevet:

Fortvilte ansatte som opplever at altfor mange kolleger «gir opp», trygler om mer tid til å gjøre en god og kvalifisert jobb.

Barn og unge opplever kritikkverdige forhold fra barnevern og samfunn.

Utallige medieoppslag om dårlige og av og til skandaløse forhold.

Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad sier i en e-post fra sin kommunikasjonsavdeling at han vil svare på brevet fra Ap, SV og Sp «i løpet av kort tid».

Han ønsker ikke å kommentere sammenligningen Kari Henriksen gjør av ham og tidligere barneminister Solveig Horne.

Les også Ropstad om kritikerne av barnevernet: – Håper jeg som KrF-er og kristen kan bidra til å bygge ned barrierene

Etterlyser flere øremerkede stillinger

Kari Henriksen mener staten bør øremerke midler til flere ansatte i barnevernet.

– Vi i den rødgrønne regjeringen foreslo i 2011 en opptrappingsplan for barnevernet, med både øremerkede midler til flere stillinger og for å styrke kompetansen i barnevernet. Regjeringen har lagt øremerkingen i skuffen, sier Henriksen.

Til det svarer Ropstad i en e-post at det fra 2013 til 2018 er blitt 1300 flere ansatte i det kommunale barnevernet. Det er høyere vekst enn under de rødgrønne, påpeker han.

Ifølge barne- og familieministeren viser SSBs tall for 2018 heller ikke en vekst i saker, og at dette gir bedre forutsetninger for arbeidet med det enkelte barn og den enkelte familie. Foreløpige tall tyder på fortsatt kapasitetsvekst i 2019.

Les også Ny Bufdir-rapport om barnevernet: Vil øke andelen ansatte med mastergrad fra 8 til 80 prosent

Også barneombud Inga Bejer Engh vil at det øremerkes midler til flere stillinger i det kommunale barnevernet. Det samme sa hun i fjor. Hun har gjentatte ganger sagt at hun er bekymret for barnevernet.

Da statsbudsjettet for 2020 ble lagt frem nylig, sa Bejer Engh at hun var svært skuffet over at regjeringen heller ikke i dette budsjettet innså alvoret og ville prioritere barnevernet.

Kjell Ingolf Ropstad flyttet inn på statsrådskontoret i Barne- og familiedepartementet i januar i år. Heiko Junge / NTB scanpix

Nylig la Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) frem en rapport som viser at det er store mangler i de barnevernsansattes kompetanse.

Direktør Mari Trommald sa at det er «dramatisk» når én av fem ansatte sier de bare i liten eller noen grad kan identifisere omsorgssvikt og vurdere konsekvenser for det enkelte barn.

Fakta Ropstads fem grep for et bedre barnevern Kompetansereform: Målet er at mange flere ansatte skal bli i barnevernet lenger. Kvalitetsløft for oppfølging av fosterhjem: Målet er at alle barn skal ha et trygt hjem. Institusjonsreform: Målet er bedre samarbeid mellom sentrale tjenester som helse og barnevern, og barnevern og politi. Bedre forebygging og tidlig innsats – trygge foreldre gir trygge barn: Målet er at færrest mulig skal trenge barnevernet. Tett på barnevernet: Målet er å støtte og utvikle kommunene, slik at barnevernsreformen skaper endring til det beste for barn og familier som trenger hjelp fra barnevernet. Vis mer

Lover større endringer

Ropstad sier han gjerne deltar i brede debatter om barnevernet.

– De to neste årene kommer det til å skje større endringer i barnevernet enn vi har sett på veldig lang tid. Den viktigste oppgaven er å øke tilliten i befolkningen og styrke kompetansen i barnevernet, sier han.

– Det er flere partier som ikke har fått med seg alt det gode arbeidet som skjer i denne viktige tjenesten. De utfordringene barnevernet står overfor, er vi godt kjent med.