I RIKTIG RETNING: 18-åringen er snart ferdig med ungdomsstraffen han ble idømt etter å ha banket opp en annen gutt i 2015. – Jeg tror det har hjulpet mer enn 6 måneder i fengsel, sier han til VG. Foto: Helge Mikalsen VG

«Hva vi elsker»: Han var voldelig - så fikk han skreddersydd ungdomsstraff

Som 15-åring banket han opp en annen gutt og havnet i en stor rettssak. Straffen ble trial-kjøring, bilmekking, rollespill og mange lange møter.

Eirik Elvevold

Ingri Gudmundsen Bergo

8. oktober 2017

Artikkelen er over to år gammel

Året er 2015, stedet er på østkanten i Oslo. En ung gutt ligger nede. Han blir sparket og slått i kroppen og ansiktet. Over ham står den nå 18 år gamle mannen og gjengen.

– Det var mye slåssing på den tiden. Man blir mye mer sikker på seg selv når man er del av en gjeng, når man har noen i ryggen, sier 18-åringen.

Volden får konsekvenser. Det blir rettssak. En stor en. Og plutselig ligger den nå 18 år gamle mannen an til å få 6 måneder i fengsel.

Ungdomsstraff og ungdomsoppfølging *Ungdommer mellom 15-18 år kan idømmes ungdomsstraff for de mest alvorlige lovbrudd som ellers ville føre til fengsel eller de strengeste samfunnsstraffene. Ungdommen og verge må gi samtykke til at en slik reaksjon gis. *Ungdommer som har begått en eller flere kriminelle handlinger, kan ilegges ungdomsoppfølging dersom det vurderes at tett oppfølging vil kunne forebygge ny kriminalitet. *Straffereaksjonene trådte i kraft 1. juli 2014. *962 ungdommer har blitt idømt ungdomsstraff og ungdomsoppfølging t.o.m. 30. juni 2017

Kilde: Konfliktrådet Vis mer

– Jeg tenkte at jeg hadde gravd meg ordentlig langt ned, sier han til VG nå.

Les også: Tommy og Silje ble reddet av NAV

– Straffen er alle de lange møtene

Dommeren gir ham et alternativ. Han kan få mulighet til en ungdomsstraff gjennom Konfliktrådet istedenfor fengsel. Hvis han erkjenner faktiske forhold og sier seg til villig å ta imot hjelp for å endre oppførsel, kan han sone straffen sin i frihet.

Han takker ja.

Han blir selv med på å utforme en ungdomsplan med krav til oppmøte på skolen, urinprøver, behandlingstilbud og fritidsaktiviteter som skal få ham på riktig spor.

– Ungdomsplanen min gjenspeiler at jeg elsker motor og fart. Jeg mekker bil på et verksted i byen, og har kjørt trial hver torsdag. I tillegg har jeg gått på sinnemestrings- og gatemeklingskurs. Jeg har alltid vært full av energi og vil være med der det skjer, men har ofte brukt energien på feil ting, sier 18-åringen.

Hvis han bryter med planen, kan han likevel ende opp i fengsel. Nå er ti måneder gått, og han er snart ferdig.

– Det skal bli deilig, fordi det krever mye av deg. Straffen min har hovedsaklig vært alle de lange møtene, sier han.

Mytene om Norge: Vi har det bedre enn vi tror, mener forskere

Kan si unnskyld til offeret

Konfliktrådet står ansvarlige for at ungdommer som ham gjennomfører ungdomsstraffen sin. Et oppfølgingsteam med foreldre samt personer fra politi, kriminalomsorg, skole og andre relevante instanser følger nøye med på fremgangen. I spissen står en ungdomskoordinator.

– Det var mange voksne som var bekymret for ham, sier Mona Mathisen, ungdomskoordinator ved Konfliktrådet i Oslo og Akershus.

– Det var det vel gode grunner til, innrømmer han.

HOLDES I SKINNET: 18-åringen får sone ungdomsstraffen sin i frihet, men et oppfølgingsteam med foreldre samt personer fra politi, kriminalomsorg, skole og andre relevante instanser følger nøye med på fremgangen hans. I spissen står ungdomskoordinator Mona Mathisen. Foto: Helge Mikalsen VG



Det er Mona som har ansvar for å tilrettelegge tiltakene slik at 18-åringen kan nyttiggjøre seg av ungdomsstraffen. Et av de viktigste verktøyene er «det gjenopprettende møtet».

– I det gjenopprettende møtet får ungdommen mulighet til å si unnskyld til fornærmede, til å lytte og lære om seg selv. Fornærmede valgte i dette møtet å ikke stille, men fornærmedes stemme og opplevelse ble brakt inn og videreformidlet. Det gikk inn på deg, selv om ikke fornærmede stilte opp, sier hun og ser bort på ham.

– Norge helt i tet på mekling

I serien «Hva vi elsker», retter VG søkelyset mot ting som fungerer godt i Norge – kanskje bedre enn vi tror.

PSST! 29 personer under 18 år ble satt i fengsel i Norge i 2016. Kilde: Kriminalomsorgen Vis mer

Norge har blitt lagt merke til internasjonalt for sin lave kriminalitet, milde straffer og lave tilbakefallsprosent blant kriminelle. Også Konfliktrådets arbeid får mye internasjonal oppmerksomhet, ifølge seniorrådgiver Karen Kristin Paus i Sekretariatet for konfliktrådene.

Kommentar: Nordmannens klagesang



– Norge ligger helt i tet på mekling i europeisk sammenheng. Vi var tidlig ute med å lage en lovfestet, nasjonal, statlig ordning som kan brukes i et bredt spekter av saker, mens mange andre land bruker mekling kun som et supplement i straffesaker eller prosjekter. Vi får besøk av delegasjoner fra hele verden som ser etter bedre alternativer, sier Paus.

Hun har følgende beskjed til de som tenker at kriminelle i Norge slipper for billig unna.

– Strenge fengselsstraffer er ikke særlig gunstig for fremtiden til folk - spesielt unge mennesker. Det er smartere å gå i retning av gjenopprettende prosesser. Begge parter i en konflikt har nytte av en arena hvor de kan rydde opp i ting, sette ord på sine opplevelser og komme seg videre. Det er noe av det beste med et fredelig samfunn, at vi kan løse konflikter gjennom dialog, sier Paus.

Fakta om fengsel: Fengslingsrate i verden (per 100 000 innbyggere): *USA - 666 *Russland - 427 *Tyrkia - 254 *Polen - 195 *Portugal - 135 *Frankrike - 103 *Norge - 74 *Danmark - 59 *Finland - 57 *Sverige - 53 Kilde: World Prison Brief

Tilbakefallsprosent blant kriminelle i Norden (prosent): *Norge - 20 *Island - 24 *Danmark - 26 *Sverige - 30 *Finland - 31 Kilde: "Relapse Study in the Correctional Services of the Nordic Countries : Key Results and Perspectives", Kristoffersen, R. (2013). Vis mer

Fikk du med deg disse kapitlene i «Hva vi elsker»?

Finnmarkinger ler av Russland-frykten i Oslo

Bygda fikk asylmottak midt i sentrum

Skal holde ungdom ute av fengsel

Siden opprettelsen i 2014 har 962 ungdommer blitt idømt de nye straffereaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Den foreløpige andelen uten tilbakefall er på 55,5 prosent, noe Konfliktrådet anser som «svært godt» for en gruppe med komplekse problemer.

Velferdsforsker Ann Kristin Eide ved Nordlandsforskning har sett nærmere på de nye straffene og foretatt en underveisvurdering.

– Tett oppfølging med ungdom som sliter er gunstig. Vi har også generelt veldig gode erfaringer med gjenopprettende prosesser i Norge. Det er derfor man har forankret ungdomsstraffen i Konfliktrådet. Tanken er å holde ungdom unna fengsel og snu dem vekk fra en kriminell løpebane, sier hun.

Lest denne? Godt å være gammel i Norge

Eide mener at en vellykket ungdomsstraff hviler på en hårfin balansegang mellom hjelp og straff.

– Det er en aktiv diskusjon om hvor grensen skal gå. Man må nesten forvente små brudd fra ungdommer med kompliserte, sammensatte problemer, så skjønn må kombineres med klare regler for bruddhåndtering, sier Eide.

– I tillegg finnes det klare utfordringer knyttet til informert samtykke, lang ventetid og for få tiltak, sier hun.

– Vokst av meg volden

Mona skryter av fremgangen til 18-åringen. Sier at han har blitt roligere. Flinkere til å prate. Mer omtenksom. At foreldrene har merket en forskjell. Og at skolen ser en kjempeforandring hos en gutt som nå følger opp det han skal.

– Endring tar tid, men vi ser fort om ungdommen ønsker å forplikte seg, slik som ham, eller motarbeide opplegget. Ungdomsstraff er tung skyts som skal redde en målgruppe som er vanskelige å hjelpe. Noen ganger er fengsel og veldig faste rammer den eneste muligheten, men som oftest gjør fengsel unge folk til hardere kriminelle, sier hun.

SUNN SPENNING SOM STRAFF: Konstruktive fritidsaktiviteter som bilmekking og trial-kjøring er en del av ungdomsplanen til 18-åringen. Her sitter han sammen med ungdomskoordinator Mona Mathisen på et bilverksted i Oslo. Foto: Helge Mikalsen VG



– Vi ønsker oss selvfølgelig flere tiltak i verktøykassa, så vi kan tilpasse straffen enda bedre, sier hun.

18-åringen føler selv at hans skreddersydde straff i frihet har gjort ham til et bedre menneske.

– Jeg tror det har hjulpet mer enn 6 måneder i fengsel. Nå skjønner jeg at jeg ikke trenger å blande meg inn i ting som ikke er mitt problem, at jeg ikke skal tulle og slåss.

– Jeg har vokst fra meg volden nå, sier han.

Publisert: 08.10.17 kl. 10:56

Les også