Studenter som bor hjemme hos foreldrene mens de tar utdannelse har ikke rett på stipend fra Lånekassen. I en storkontroll har Lånekassen avdekket at 1600 studenter rapporterte at de bodde hjemmefra i fjor, når de i virkeligheten bodde hjemme hos foreldrene. Disse har fått 24 millioner kroner i studiestøtte som de ikke hadde krav på.

Nå må studentene betale tilbake dette beløpet som lån. I tillegg mister rundt 400 av dem rett på støtte hele eller deler av neste undervisningsår, som vil gi en budsjetteffekt på 12 millioner kroner.

47.000 studenter var omfattet av kontrollen. Ved forrige storkontroll, i 2015, avdekket Lånekassen 2200 studenter som oppga uriktig informasjon for å få stipend.

Studiestøtte 295.600 studenter fikk støtte fra Lånekassen til utdannelse i Norge i 2016. Av disse oppga 272.300 at de var borteboere i hele eller deler av året.

Basisstøtten til studenter utbetales som lån, men 40 prosent av beløpet kan bli gjort om til utdanningsstipend etter bestått eksamen/fullført utdannelse, hvis inntekt og formue har vært lavere enn de fastsatte beløpsgrensene.

Fulltidsstudenter kan skoleåret 2016/2017 få 103.950 kroner i støtte. Av dette kan 41.480 kroner bli omgjort til stipend.

For å beholde maksimalt stipend må du ikke ha inntekt over 172.597 kroner og/eller formue på mer enn 392.662 kroner. Stipendet blir gradvis redusert dersom du har inntekt eller formue over grensene.

Det er bare studenter som ikke bor sammen med foreldrene sine under utdannelsen som kan ha rett til studiestipend.

Omgjøring fra lån til stipend skjer vanligvis på høsten. Omgjøring for utdannelse bestått i 2016 skjer høsten 2017.

– Det er 600 færre som har forsøkt å jukse til seg stipend sammenlignet med forrige gang, fra 4,6 prosent til 3,4 prosent av de kontrollerte studentene. Det tyder på at kontrollen virker, men vi er ikke fornøyd med resultatet, sier administrerende direktør i Lånekassen, Marianne Andreassen, til DN.

Kontrollerer 43.000

I disse dager går Lånekassen i gang med den tredje storkontrollen i rekken. 43.000 personer som studerer i nærheten av der foreldrene bor, blir bedt om å dokumentere at de bor borte. Hvis ikke mister de retten til stipend, og studiestøtten blir dermed lån.

– Vi ønsker å få antallet juksere ned. Vi mener for mange misbruker en viktig velferdsordning, sier Andreassen.

Artikkelen fortsetter under annonsen

En student i Norge kan i dag få utbetalt 103.950 kroner i året i studiestøtte. Dersom man består eksamen og fullfører etter planen, blir 40 prosent av lånet (41.580 kroner) omgjort til stipend – dersom man er borteboer. Personer som bor hjemme hos foreldre mens de studerer har kun rett på lån, ikke stipend.

Også andre faktorer, som inntekt og formue, kan påvirke hvor stor del av studielånet som regnes om til stipend. Lånekassen får innrapportert eksamensresultater direkte fra studiestedet i Norge, og opplysninger om inntekt, formue og barn fra Skatteetaten.

– Bosted er én av få gjenstående opplysninger der vi er fullt og helt avhengige av at studentene rapporterer korrekt. Studenter har ikke plikt til å melde til Folkeregisteret at de ikke bor med foreldrene. Derfor er vi avhengige av tillit, sier Andreassen.

«Et holdningsproblem»

Hun sier Lånekassen gir tydelig informasjon i søknadsprosessen om at studentene må oppgi korrekt bosted.

– Dette er ikke et informasjonsproblem, dette er et holdningsproblem. Dette er bevisst forsøk på juks, sier hun om hjemmeboende studenter som oppgir å bo borte.

– Færre er tatt enn tidligere. Betyr det at færre jukser eller at studentene er blitt flinkere til å jukse og ikke blir tatt?

– Vi tror det er en reell nedgang. Vi legger til grunn at kontrollen fører til forebygging av misbruk. Men vi skulle gjerne hatt tallet lenger ned. Tallet ligger for høyt, sier Lånekassen-direktøren.

Hun legger til at dersom en student forsøker å forfalske dokumentasjon i forbindelse med kontroll av bosted, vil det bli politianmeldt. Lånekassen har ikke eksempler på tilfeller der det er blitt gjort.

Uenig i at det er et holdningsproblem

– Marianne Andreassen bommer når hun hevder dette er et holdningsproblem blant studenter, skriver leder Marianne Andenæs i Norsk studentorganisasjon i en epost til DN.

Hun åeker på at 600 færre studenter er tatt i juks sammenlignet med forrige kontroll og at ingen er blitt politianmeldt for å forfalske dokumentasjonen.

– Dette er uansett unntaket til regelen, hvor resten av studentene følger regelverket, skriver Andenæs og legger til:

– Det er helt på sin plass at Lånekassen gjennomfører disse kontrollene. Hvis vi sammenligner med i fjor er det en merkbar nedgang, som tyder på at tiltaket med kontroller fungerer.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.