nyheter

De må gjerne leve med kommentarer preget av både misunnelse og sarkasme. Og en konto som til sjuende og sist er like slunken som hos gutta på gulvet.

Det kan Frode Rønquist, eier og daglig leder for fire møbelbutikker, bekrefte. Han er en av ni næringslivsledere i Alta som i fjor hevet millionlønn. Rønquist står oppført med 1.007.000 kroner i årslønn i 2010.

Heldiggris, han må være full av penger, tenker du sikkert nå.

Glem det. For hør bare hvor mye som tikker inn hver måned på 39-åringens konto:

- Jeg har 26.000 kroner utbetalt i måneden. Det fins faktisk folk som jobber for meg som har mer, sier Rønquist når vi ringer for å få en generell kommentar om lederlønningene i Alta.

70 prosent i skatt

Umulig, han skrøner, tenker du sikkert nå. Her er regnestykket, døm sjøl:

Møblene Rønquist har på lager i fire butikker gir Frode 10 millioner kroner i formue. Det må han betale formuesskatt for, på forskudd. Hvert kvartal sender skattemyndighetene ut krav om rundt 50.000 kroner i forskuddsbetalt formuesskatt.

- For å betale denne regningen må jeg ta ut 100.000 kroner ekstra i lønn fra bedriften, fire ganger i året, opplyser Rønquist.

De 100.000 beskattes med 48 prosent inntektsskatt, resten går til å betale skatt på formuen, som i all hovedsak består av utstilte møbler. Det betyr at hele utbetalingen på 100.000 kroner går til skatt.

Møbelhandleren tar i tillegg ut 600.000 kroner i ren lønn til seg selv. Av dette betaler han 48 prosent inntektsskatt. Skattesatsen er så høy fordi han har en samlet inntekt på en million.

- Av en total inntekt på en million kroner, får jeg derfor i overkant av 300.000 kroner i året, som gir 26.000 kroner utbetalt hver måned. Jeg skulle gjerne halvert lønna til 500.000 dersom jeg hadde sluppet unna med normal beskatning. Da ville jeg sittet igjen med 30.000 kroner i måneden, og firmaet hadde i tillegg hatt en halv million ekstra å bruke på utvikling, bemerker firmaeieren indignert.

Må tappe bedriften

Heldigvis har selskapene hans samlet sett gått i pluss de siste årene. I 2010 var imidlertid ikke samlet overskudd på mer enn 418.000 kroner. Handlingsrommet er derfor begrenset.

- Om firmaet går dårlig ett år, så skal formuesskatten likevel betales. Men hvilke midler skal jeg betale den med? Jeg må eventuelt tappe av tidligere års overskudd, fastslår han.

- Ingen trenger å være misunnelig på meg fordi jeg har 1 million i lønn, for det er verken lukrativt eller frivillig, legger han til.

- Mottar du reaksjoner internt eller eksternt på at du har millionlønn?

- Ja, man møtes ikke akkurat med sympati, men får høre at man bør ha råd til ditt og datt. Jeg har blitt vant til det og lært meg å leve med det. De som skjønner hvordan skattesystemet henger i hop, det er få dessverre, vet at virkeligheten ikke er slik at man er søkkrik selv om man har millionlønn.

Dyrere med utbytte

Uten å blunke slår han fast at nettolønna på 26.000 kroner ikke er nok til å forsvare belastningen ved å være ansvarlig for fire butikker og 28 ansatte.

- Hvorfor selger du ikke bare, da?

- Hadde det vært så enkelt. Jeg vil aldri få igjen verdien av konsernet ved et salg.

- Er det ikke mer fordelaktig skattemessig å ta ut utbytte enn ren lønn?

- Nei, faktisk ikke. Skattesatsen er opp mot halvannen prosent høyere på utbytte enn på inntektsskatt, fordi pengene får dobbel beskatning. Dessverre tør ikke Jens & Co slippe opp på beskatningen av oss bedriftseiere. Det er synd, fordi jeg tror de fleste av oss ville brukt pengene på å utvikle bedriftene og samfunnet generelt, påpeker Rønquist.

- Ikke misforstå, jeg klager ikke på samfunnet vårt, og jeg er gjerne med og bidrar. Men jeg kunne bidratt mye mer dersom skattereglene hadde vært litt smidigere, legger han til.

Les mer om saken i dagens PDF eller papiravis!