UJEVNT: Et forslag til ny formuesskatt vil gi tidelen med mest formue 17.000 kroner i snitt i skattelette. Alle andre formuesgrupper får mer i skatt. «Gode fordelingsvirkninger», skriver NHO.

«Grunnlaget i modellen er sterkt korrelert med inntekt og formue. Det innebærer at modellen har en god fordelingsprofil i den forstand at det fortsatt er de rikeste som betaler skatten, men de som eier næringskapital betaler mindre enn i dag.»

NHO står for forslaget, skriver direktør for næringspolitikk Ingebjørg Harto i en e-post:

– Argumentet for at man ikke skal kunne trekke fra gjeld er for å unngå skattetilpasning. Det finnes også andre alternativer, som for eksempel å trekke fra kun den andel av gjelden som private realaktiva utgjør i bruttoformuen. En med kun primærbolig får da 100 prosent fratrekk av gjeld, mens en med mye næringsinvesteringer kun får fratrekk for en mindre andel.

Sekretariatsleder for Alliansen, Villemann Vinje, sier at de ikke tar stilling til konkrete innretninger.

Personer med høy formue har nemlig en langt større andel av den plassert i finanskapital enn resten av befolkningen. Tall som Finansdepartementet har utarbeidet for Stortinget viser at nordmenn i gjennomsnitt har halvparten av formuen i hus, hytter og andre objekter som altså vil bli hardere rammet i det nye forslaget fra arbeidsgiverne.

Den slår fast at det er de mest formuende som vil tjene mest på at «arbeidende kapital» unntas skatt.

Stortingets finanskomité behandler nå et forslag til ny skattereform. Alliansen for norsk privat eierskap, bestående av NHO, Virke, Bondelaget og flere arbeidsgiverorganisasjoner, har spilt inn et forslag om at «arbeidende kapital» bør unntas skatt. Politikere fra Ap, Høyre, Frp, KrF og Sp har åpnet for å støtte forslaget.

Har gjeld, må betale formuesskatt

Dagens formuesskatt er basert på nettoformue, det vil si at all gjeld trekkes fra. Dette gjelder ikke forslaget fra NHO slik det ble lagt fram for Statistisk sentralbyrå.

Blir forslaget vedtatt, vil derfor mange nordmenn befinne seg i den paradoksale situasjonen at de må betale formuesskatt selv om de er forgjeldet. Personer i gruppen med de ti prosent laveste nettoformuene, det vil si personer med gjeld som er høyere enn 378.000 kroner, vil med det nye forslaget i snitt måtte betale 633 kroner i formuesskatt.

På Oslos vestkant bor den 28 år gamle miljøterapeuten Martin Bengtsson i et kollektiv sammen med sju andre. For tre år siden arvet han villaen som eiendomsmeklerne ville ha kalt et oppussingsobjekt. Selv om han er som et eksempel tatt ut av Unge Høyres løpesedler om at statens skatter tar boligen fra arvinger, er det altså høyresidas skatteforslag som vil ramme boligeiere som han.

– Blir dette innført, må jeg vel heve leien, spøker han til en av samboerne sine.

Bengtsson er etter dagens regler uten formue med et boliglån på sju millioner på et hus med ligningsverdi på omkring fem millioner kroner. Det tilsvarer en markedsverdi på rundt det firedoble. Med Alliansens forslag vil han måtte betale nesten 70.000 kroner i formuesskatt i året.

– Bestemoren min pleier å spøke med å kalle meg millionær,. Ellers er det vel få som vil kalle meg rik, sier den lavtlønte miljøarbeideren.

Bengtsson har nylig skiftet stilling til tilkallingsvikar for å få bedre tid til å ta vare på det gamle huset. Han forteller at han bruker leieinntektene til å betale boliglånsrentene og at han nok kunne vært strengere med leieprisen.

– Det virker som jeg blir et offer for et lite gjennomtenkt forslag, sier han.