OPPDATERING: På en pressekonferanse etter at denne saken ble publisert fortalte kvinnens forsvarer Nils Christian Nordhus at hun godtar politiets ønske om varetektsfengsling i fire uker.

Da kvinnen landet på Gardermoen ved midnatt natt til lørdag, ble hun umiddelbart pågrepet av Politiets sikkerhetstjeneste (PST).

Kvinnen er siktet for å ha deltatt i Jabhat Al Nusra og IS fra juni 2013 til våren 2019.

PST mener kvinnen deltok i terrororganisasjonene ved å:

slutte seg til Jabhat Al Nusra og IS

gifte seg med en person tilsluttet organisasjonene

etablere seg i området med sin ektefelle og/eller andre personer, som sto under organisasjonenes kommando

Tvilende til bevisforspillelse

Kvinnen er siktet for brudd på straffelovens paragraf 136a. Den øvre strafferammen er seks år.

Straffelovens paragraf 136a Ekspandér faktaboks Med fengsel inntil 6 år straffes den som danner, deltar i, rekrutterer medlemmer eller yter økonomisk eller annen materiell støtte til en terrororganisasjon, når organisasjonen har tatt skritt for å realisere formålet med ulovlige midler. Medvirkning straffes ikke. (Kilde: Lovdata.no)

Hun er den første norske kvinnen som kommer tilbake fra IS-kalifatet, men det er usikkert om det er nok til at retten sier ja til å varetektsfengsle henne.

– Dette er ingen sak hvor det er automatikk i fengsling. Det er ikke så høy strafferamme, og det er ikke noen alvorlig bevisforspillelsesfare, sier advokat John Christian Elden til NRK.

FORSVARTE TERRORDØMT: John Christian Elden var forsvarer for Ubaydullah Hussain, som ble terrordømt i Høyesterett. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Han presiserer at han kun kjenner saken fra media.

PST-sjef Hans Sverre Sjøvold ble lørdag spurt om grunnlaget for å be om varetekt.

– Det må vi presentere for dommeren på mandag, sa Sjøvold.

– Kvinnen har sagt i et intervju med NRK at hun kun har lagd mat og vasket klær mens hun har vært i IS-kalifatet. Hvordan ser PST på det?

– Ja, jeg har hørt det jeg også. Da blir det vel opp til oss å finne ut om hun har gjort noe mer, svarte Sjøvold.

Flere vilkår

Hvis en person skal varetektsfengsles, må noen vilkår være oppfylt.

Først må det være skjellig grunn til mistanke, altså at det er mer enn 50 prosent sannsynlig at siktede har gjort det vedkommende er siktet for. I tillegg må det være unndragelsesfare, bevisforspillelsesfare eller gjentagelsesfare.

Vilkår for varetektsfengsling Ekspandér faktaboks § 171. Den som med skjellig grunn mistenkes for en eller flere handlinger som etter loven kan medføre høyere straff enn fengsel i 6 måneder, kan pågripes når: 1) det er grunn til å frykte for at han vil unndra seg forfølgingen eller fullbyrdingen av straff eller andre forholdsregler, 2)det er nærliggende fare for at han vil forspille bevis i saken, f eks ved å fjerne spor eller påvirke vitner eller medskyldige, 3) det antas påkrevd for å hindre at han på ny begår en straffbar handling som kan medføre høyere straff enn fengsel i 6 måneder, 4) han selv begjærer det av grunner som finnes fyldestgjørende. Det samme gjelder den som med skjellig grunn mistenkes for overtredelse av straffeloven § 323. § 172. Når noen mistenkes for a) et lovbrudd som kan medføre straff av fengsel i 10 år eller mer, eller forsøk på et slikt lovbrudd, eller b) overtredelse av straffeloven § 272 eller § 274, kan han pågripes såfremt det foreligger tilståelse eller andre forhold som i særlig grad styrker mistanken, selv om vilkårene i § 171 ikke er oppfylt. Ved vurderingen skal det særlig legg Kilde: Straffeprosessloven

– Da vil jeg anta at PST vil legge vekt på spørsmålet om bevisforspillelsesfaren, for de kan vanskelig påberope seg at hun skal unndra seg Norge eller at det er noen gjentagelsesfare, mener Elden.

Advokaten var forsvarer for Ubaydullah Hussain, som i 2018 ble dømt til ni års fengsel for IS-deltakelse.

– Utfordring på flere nivåer

Advokat Frode Sulland kjenner i likhet med Elden saken om IS-kvinnen fra omtalen i media. Han er enig i at PST får en tøff jobb med å overbevis dommeren.

– Alle disse tre vilkårene vil være problematiske i en sak som dette. Det som er mest nærliggende, er fare for bevisforspillelse, men der har det jo vært hevdet med bred penn at dette er en vanskelig sak fordi de fleste bevisene skal befinne seg i Syria. Så her er det utfordringer på flere nivåer når det gjelder vilkårene for varetektsfengsling, sier Sulland til NRK.

LANG ERFARING: Frode Sulland har vært leder i Forsvarergruppen i Advokatforeningen, og for mange er han kjent fra Orderud-saken. Foto: Kjetil Solhøi / NRK

– Så dommeren kan tenkes å si nei til varetektsfengsling?

– Ja, nå er jo dette en sak som er viet svært stor oppmerksomhet i media. Og det legger selvfølgelig et press på domstolen. Men også i en slik sak, så må alle vilkårene prøves, og alle vilkårene må være oppfylt, svarer Sulland.

– At det er en terrorsak, er irrelevant

Advokat John Christian Elden, som også er vararepresentant for Høyre på Stortinget, stoler på at domstolen ikke tar politiske hensyn.

– Retten vil vurdere denne saken som en hvilken som helst annen fengslingssak uavhengig av den politiske interessen. Så lenge det er en sak med en strafferamme på seks års fengsel, så er det ikke noen vurdering opp mot den allmenne rettsfølelsen eller lignende, men vilkårene i straffeprosessloven som må vurderes, sier Elden.

– Vil ikke allmennhetens rettsfølelse spille inn når det er en terrorsak?

– En terrorsak som sådan er irrelevant så lenge den ikke har strafferamme på over ti år, da spiller den såkalte allmenne rettsfølelsen ingen betydning for spørsmålet om varetektsfengsling, slår Elden fast.

Dersom PST skal bruke dette argumentet, må siktelsen utvides. Det kom det ingen signaler om på pressekonferansen lørdag.

Den IS-siktede kvinnens advokat, Nils Christian Nordhus, har varslet pressemøte om saken søndag.