Omistajaohjausministeri Sirpa Paatero (sd) ei pidä ongelmallisena, että valtionyhtiöiden virkamiehet valvovat toisiaan ristiin ja nostavat yhtiöistä merkittäviä palkkioita.

Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero on ollut aktiivinen Postin toimintaan puuttumisessa. Paatero ei pidä ongelmallisena, että valtionyhtiöihin nimitetyt virkamiehet valvovat toisiaan ristiin ja nostavat yhtiöistä merkittäviä palkkioita Hanna Gråsten / IL

Valtionyhtiö Postin ympärille on rakentunut kysymyksiä herättävä ristiinhallinnointikuvio valtion omistajaohjauksesta vastaavien virkamiesten kesken.

Postin hallitukseen keväällä nimitetty omistajaohjausosaston virkamies Minna Pajumaa vastaa virassaan muun muassa VR-Yhtymän omistajaohjauksesta. VR-Yhtymän hallitukseen valtio on puolestaan nimittänyt omistajaohjausosaston virkamiehen Maija Strandbergin, joka virassaan vastaa Postin omistajaohjauksesta yhdessä kollegansa Jukka Ohtolan kanssa.

Strandberg siis valvoo Postin hallitusta, johon hänen kollegansa Pajumaa kuuluu. Finanssineuvos Pajumaa puolestaan valvoo VR:n hallitusta, johon finanssineuvos Strandberg kuuluu. VR ja Posti maksavat molemmille 30–40 000 euroa vuodessa hallituspalkkioina riippuen kokousten määrästä.

Neuvotteleva virkamies Jukka Ohtola on puolestaan hallituksen jäsen valtion kehitysyhtiö Vake Oy:ssä, jolle Juha Sipilän hallitus siirsi viime hallituskaudella 49,9 prosentin omistusosuuden Postista.

Vaken omistajaohjauksesta vastaa finanssineuvos Petri Vihervuori, joka puolestaan istuu Patrian hallituksessa. Patrian omistajaohjauksen kahdesta vastuuvirkamiehestä toinen on Postin hallituksessa istuva Minna Pajumaa.

Muodollisesti lain mukainen

Olennaista on, että sama virkamies ei saa istua yhtiön hallituksessa ja osallistua yhtiötä koskevien asioiden valmisteluun virkatehtävissään. Tämä on tärkeää, sillä omistaja valvoo hallituksen toimintaa ja myöntää tai on myöntämättä hallitukselle vastuuvapauden.

Onko tilanne siis jääviysongelmien suhteen yhtään sen parempi, kun kahdentoista virkamiehen joukko edustaa hallituksissa ja hoitaa omistajaohjauksen virkatoimia ristiin toistensa kanssa?

– Virkamiesvalmistelu ja hallitustyöskentely on erotettu toisistaan, jolloin hallituksen jäsen ei osallistu valmisteluun. Toimintatapa on vakiintunut eikä roolijako ole omistajan ammattimaisessa toiminnassa ongelmallinen. Hallituksessa oleva virkamies on jäävi virkamieslain nojalla esittelemään kyseisen yhtiön asioita, sanoo omistajaohjausministeri Sirpa Paatero (sd).

Ei siis ministerin mukaan ongelmaa. Hallinnon etiikkaa ja korruptiota tutkinut professori Ari Salminen ottaa toisen näkökulman.

–Muodollisesti asia tietysti täyttää lain kirjaimen. Eturistiriitoja voi syntyä silti siitä, että hallitusasemia ja vastuuta jaetaan suhteellisen pienen porukan kesken, sanoo Salminen.

Omistajaohjausosaston virkamiehille hallitusjäsenyydet eivät ole virkatehtäviä. Sitä ne eivät varsinaisesti voisikaan olla, sillä hallituksen jäsen edustaa yhtiötä, eikä yhtiön omistajaa eli valtiota, jolle virkatoimissa ollaan vastuussa. Näinpä niiden hoitamiseen ei riitä myöskään virkapalkka. Yksittäisten valtionyhtiöiden hallituksen jäsenille maksamat palkkiot nousevat helposti kymmeniin tuhansiin euroihin vuodessa. Osalla omistajaohjauksen virkamiehiä niistä saattaa muodostua virkapalkkaa suuremmat tulot.

Salminen pitää ilmeisenä, että erittäin huomattavat sivutulot voivat herättää epäilyksiä siitä, onko niillä vaikutusta virkamiehen riippumattomuuteen.

–Palkkioiden lisäksi on kyse myös muista eduista, joita tehtävä tuo tullessaan, Salminen sanoo.

Matkamääräys hallitusmatkalle

Esimerkiksi Postin hallitus pitää kokouksia toisinaan ulkomailla. Matkojen kustannuksia tai matkaohjelmaa Posti ei ole suostunut julkistamaan.

Matkakohteista voi satunnaisesti saada tietoa kaupparekisteriin rekisteröidyistä päätöspöytäkirjoista. Tammikuussa 2018 oltiin Alankomaissa. Tämän vuoden kesällä Postin hallitus kokousti San Franciscossa Yhdysvalloissa.

Omistajaohjausosastolla kirjoitettiin matkaa varten Minna Pajumaalle kahdeksan vuorokauden matkamääräys. Miksi näin, jos kyse ei ole virkatehtävistä?

–Ministeriö on ottanut tavaksi tehdä aina matkamääräykset, kertoo omistajaohjausosaston viestinnästä vastaava finanssineuvos Vihervuori.

Kysymykset virkamiehen oikeudesta palkkaan tai päivärahoihin matka-ajalta hän ei ota kantaa, vaan ohjaa kysymykset alivaltiosihteeri Timo Lankiselle. Lankinen ei ollut vastannut Iltalehden soittopyyntöön tätä kirjoittaessa.

Palkkiot ja ajankäyttö

Omistajaohjausministeri Paatero kiertää kysymyksen siitä, voivatko virkamiehille maksettavat merkittävät hallituspalkkiot horjuttaa kansalaisten luottamusta virkamiesten riippumattomuuteen.

–Palkkion maksaa yhtiö jokaiselle hallituksen jäsenelle, koska jäsen on juridisessa vastuussa yhtiölle. Koska työ on yhteinen ja kaikki kantavat samanlaisen viimekätisen vastuun, maksetaan palkkio kaikille. Valtio ei ota kantaakseen virkamiehen puolesta tämän henkilökohtaista vastuuta, joten virkamiehenkään palkkiota ei voida eriyttää, Paatero vastaa.

Salminen pohtii asiaa myös puhtaasti ajankäytöllisestä näkökulmasta.

–Onko virkamiehillä todella mahdollisuus käyttää tehokkaasti asiantuntemustaan oman työnsä ohella niin laaja-alaisesti hallitustehtäviin, että niistä maksettavat palkkiot nousevat päätoimen palkan suuruisiksi, Salminen kysyy.

Hän muistuttaa, että tuomareiden sivutoimista käydyssä keskustelussa kiinnitettiin erittäin kriittistä huomiota siihen, kun joillain tuomareilla sivutulot ylittivät päätoimen paikan. Sen jälkeen tuomioistuinten käytöntöjä muutettiin.

Vastaavasti Salminen muistelee joidenkin suuryhtiöiden ilmoittaneen rajoittavansa johtonsa oman yhtiön ulkopuolisten hallituspaikkojen määrää. Ulostulot liittyivät Salmisen mukaan eettiseen keskusteluun siitä, miten huippujohtajien pieni piiri istui ristiin toistensa johtamien yhtiöiden hallituksissa päättämässä toistensa palkoista ja palkkioista. Ne ymmärrettävästi nousivat muita palkkoja nopeammin.

Parhaat henkilöt?

Omistajaohjausministeri Paatero ei suoralta kädeltä ole asettamassa määrällisiä rajoitteita yhtäaikaisille hallituspaikoille.

–Yksittäistä vastausta on vaikea antaa, koska tilanteet yhtiöissä vaihtelevat, mutta pari-kolme on ymmärtääkseni koettu työmääränsä puolesta sopivana. Asiaan vaikuttaa myös omistajaohjausosaston henkilöstöresurssien määrä. Paikkojen liiallista kasautumista on tietysti syytä pyrkiä välttämään, Paatero sanoo.

Omistajaohjausosaston mukaan valtionyhtiöiden hallitusten nimitysesitykset valmistellaan virkamiesvoimin ja apuna käytetään ulkopuolista konsulttia. Lopulta henkilövalinnat hyväksytetään ministerillä esitettäväksi yhtiökokouksessa. Kriteerinä on omistajaohjausosaston mukaan löytää osaamiseltaan parhaat henkilöt kunkin yhtiön tarpeisiin.

Sopivia henkilöitä siis etsitään periaatteessa jopa ympäri maailmaa, mutta tästä huolimatta useimmiten muutaman sopivimman henkilön joukkoon löytyy aina yksi virkamies samasta kahdentoista hengen työporukasta valtioneuvoston kanslian omistajaohjausosastolta.

Kukaan ei tietenkään usko, että tämä olisi sattumaa. SDP on valtionomistuksia koskevassa poliittisessa ohjelmassaan linjannutkin, että valtion strategisen intressin yhtiöissä, pörssiyhtiöt mukaanlukien, tulee aina olla virkamiesedustus hallituksessa. Epäselväksi vain jää, miksi. Virkamies ei saa hallituksessa ajaa yhden omistajan etua, vaan hänen on kaikessa ajateltava yhtiön etua.

Hän ei myöskään saa jakaa hallituksesta valtiolle sen enempää tietoa kuin muillekaan omistajille. Jos hyvän hallinnon sääntöjä noudatetaan, ei nimenomaan virkamiesten nimittämiselle hallitukseen pitäisi olla mitään erityistä syytä.

–Tuntemalla valtio-omistajan periaatteet ja linjaukset virkamies hallituksen jäsenenä voi saattaa hallituksen tietoon suuren omistajan tahtotilan, linjaukset ja periaatteet, jolloin kyetään arvioimaan hallituksen päätösten vaikutukset sekä yhtiölle että omistajalle, Paatero vastaa.

Ei virka-, ei sivutoimia

Omistajaohjauksen virkamiesten hallitusjäsenyydet eivät siis ole virkatoimia, mutta ne eivät ilmeisesti ole myöskään sivutoimia – ainakaan niihin ei haeta sivutoimilupia eikä niistä tehdä sivutoimi-ilmoituksia.

Myöskään koottua tietoa hallituspalkkioista virkamiehille muodostuvista sivutuloista ei omistajaohjausosastolta saadun tiedon mukaan ole olemassa. Palkkiotiedot on kerättävä yhtiöiden palkitsemisselvityksistä sikäli, kun niissä on tietoja edes julkaistu henkilötasolla.

Omistajaohjausosaston viestinnästä vastaava Petri Vihervuori kertoi tätä juttua tehtäessä, että valtioneuvoston kanslialla ei ole koostettuna listaa virkamiesten hallitusedustuksesta valtionyhtiöissä saati näiden nostamista hallituspalkkioista. Palkkioita hän ohjaa kysymään suoraan yhtiöistä. Iltalehden jutun valmistumisen jälkeen listaus virkamiesten hallituspaikoista on julkaistu valtioneuvoston kanslian verkkosivuilla.

Valtionyhtiöiden hallitusten virkamiesedustusta, Pajumaan matkamääräystä ja hallituspaikkojen sekä -palkkioiden seurantaa koskevan haastattelupyynnön Vihervuori ohjaa tekemään julkisuuslain mukaisena tietopyyntönä valtioneuvoston kanslian kirjaamoon.

–Eettisen toiminnan perusta on läpinäkyvyys. Luulisi, että tällaisissa asioissa viranomainen haluaisi tietojen olevan helposti saatavilla, professori Ari Salminen sanoo.

Palkkiotietoja ei koota

Tuorein julkinen kooste virkamiesten hallituspaikoista valtionyhtiöissä on eduskunnan tarkastusvaliokunnalle joulukuussa 2016 annettu asiakirja. Tuolloin valiokunta selvitteli Finavian johdannaistappioita. Listan mukaan omistajaohjausosaston yksitoista virkamiestä istui yhteensä 39 hallituspaikalla eri 32 valtionyhtiöissä.

Kolmella virkamiehistä oli viisi hallituspaikkaa ja kolmella neljä. Lopuilla viidellä kahdesta kolmeen paikkaa. Palkkiotietoja ei tässäkään taulukossa ollut, vaan ne pitäisi kerätä yhtiöiden palkitsemisselvityksistä tai tilinpäätöksistä. Valtioneuvoston kanslia lakkasi julkaisemasta valtionyhtiöiden koottuja palkitsemisselvityksiä vuonna 2017.

Talouselämä-lehti on kerännyt vuoden 2018 palkkiotietoja tuoreeseen juttuunsa. Minna Pajumaan palkkiopotti on suurin jutussa mainittu, yhteensä 78 700 euroa. Summa oli kuusikymmentä prosenttia suhteutettuna hänen kaikkiin veronalaisiin tuloihinsa edellisenä vuonna.

Vuonna 2017 tarkastusvaliokunta antoi Finavia-sotkujen tiimoilta mietintönsä. Valtionyhtiöiden virkamiesdustusta käsittelevässä muistion osassa valiokunta huomasi virkamiesedustuksen “voivan johtaa” tilanteeseen, jossa yhtiön omistajaohjauksesta vastaavan virkamiehen läheinen kollega istuu yhtiön hallituksessa.

Ratkaisuna ongelmaan valiokunta “esitti selvitettäväksi”, onko tällaisia tilanteita joskus ollut. Tätä vasten on erikoista, mikäli tietoa virkamiesten hallituspaikoista ei todella omistajaohjausosastolla keskitetysti edes koota saati julkaista.

Juttua on oikaistua 15.10.2019 klo 20.03:

Jutussa väitettiin virheellisesti Jukka Ohtolan vastaavan VR-Yhtymän omistajaohjauksesta. Hän vastaa Postin omistajaohjauksesta. Grafiikka on korjattu, virhe otettu siitä pois.