Maataloustuista käydään jälleen kipakkaa poliittista keskustelua.

Suomalaisten viljapeltojen sato jää sääolosuhteiden takia poikkeuksellisen laihaksi. Iltalehti haastatteli Siikajokelaisia maanviljelijöitä lokakuussa.

Hallitus päätti lokakuussa tukea vaikeassa sadonkorjuutilanteessa olevia viljelijöitä 25 miljoonalla eurolla.

Päätös synnytti kipakkaa mielipiteiden vaihtoa demarien, kokoomuksen ja keskustan välille.

Maataloustuet ovat viime aikoina saaneet kritiikkiä. ALEKSANTERI PIKKARAINEN

Demarinuorten puheenjohtaja Mikkel Näkkäläjärvi haluaa maataloustuet kriittiseen tarkasteluun. OLLI WARIS

Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk) suivaantui loppuviikosta demarinuorten puheenjohtajan Mikkel Näkkäläjärven maatalouspuheista.

Näkkäläjärvi oli soimannut hallitusta, joka päätti lisätalousarviossaan tukea vaikeassa sadonkorjuutilanteessa olevia viljelijöitä 25 miljoonalla eurolla. Näkkäläjärvi piti erikoisena, että samaan aikaan, kun muun muassa koulutuksesta leikataan, maatalouteen löytyy lisää rahaa.

- Ei tämmöisiä rinnastuksia pidä tehdä, en tykkää niistä ollenkaan. Meidän on pidettävä huolta yhteiskunnan kokonaisuudesta, Leppä sivalsi Näkkäläjärveä Länsi-Uusimaa -lehdessä.

- Ruoka on välttämättömyyshyödyke. Kukaan ei voi olla yhtään päivää ilman sitä, Leppä muistutti ja jatkoi, ettei huoltovarmuus eli ruuan riittävyys ole Suomessakaan itsestäänselvyys.

”Pyhä lehmä”

Demarinuorten Näkkäläjärvi puolestaan pöyristyi ministeri Lepän pöyristymisestä.

- Todellisuudessa Leppä on ainoastaan pöyristynyt siitä, että joku uskaltaa arvioida maataloustukijärjestelmää kriittisesti. Maataloutta tuetaan Suomessa laskutavasta riippuen 2,1-2,6 miljardilla eurolla. Tuki tulee sekä EU:lta, että kansallisesta budjetista, Näkkäläjärvi kirjoittaa tiedotteessaan.

- On käsittämätöntä, että maatalouden tukeminen on Keskustalle pyhä lehmä, jota kukaan ei saa kritisoida. Maatalouteen ladotaan jo miljardikaupalla rahaa ja lisää vain tulee. Eikö mikään riitä? Onko ministeri Leppä todella sitä mieltä, että on leikattava mieluummin koulutuksesta, päivähoidosta, maanpuolustuksesta ja poliisilta ennen kuin voimme järkeistää maataloutta?, Näkkäläjärvi kysyy.

Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä pitää kohtuuttomana, että maatalous asetetaan vastakkain esimerkiksi koulutuksen kanssa. MARKKU ULANDER

Huoltovarmuus?

Demarinuorten puheenjohtajaa ei Lepän puheet huoltovarmuudesta vakuuta.

- Maatalouden tukemista perustellaan usein huoltovarmuudella. Huoltovarmuus ja Suomen turvallisuus ovatkin erittäin tärkeitä asioita. Kukaan ei ole kuitenkaan kyennyt osoittamaan minulle, että juuri nykyinen korkea omavaraisuuden taso on välttämätöntä. Politiikan on pohjauduttava aina tutkimukseen ja faktoihin. Siksipä ministeri Leppä voisi tuoda julkisuuteen tällaiset laskelmat nykyisen omavaraisuuden tason välttämättömyydestä, Näkkäläjärvi vaatii.

Yhden ryhmän tuki?

Maataloustuet ovat viime aikoina saaneet kritiikkiä myös kokoomuksen leiristä.

Kun hallituksen viimeisin lisäapua maatalousyrittäjille selvisi, ihmetteli kokoomusnuoret ”yhden yrittäjäryhmän massiivista tukemista”.

- Jos viljelijöitä tuetaan huonojen säiden takia, niin olisiko syytä tukea myös laskettelukeskuksia, jos ei satu satamaan lunta? Tai rantalomakohteita, jos kesä sattuu olemaan kylmä? Säiden vaikutukset ovat tietenkin inhimillisestä näkökulmasta harmillisia, mutta yhden ryhmän tukemista muiden kustannuksella on hyvin vaikea perustella”, kokoomusnuorten varapuheenjohtaja Iida Aarnio kirjoitti tiedotteessa.

”Ruususen unta”

Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen puolestaan kirjoitti kesän korvalla, että maatalouspolitiikkamme " on selvästikin nukkunut samanlaista Ruususen unta kuin työmarkkinamme " .

- Koko julkistaloutemme on käytävä armottoman kriittisesti läpi ja karsittava epätarkoituksenmukaisia menoja. Tämä koskee myös ja ehkä aivan erityisesti maatalouspolitiikkaa, jossa kunnostaudumme tällä hetkellä Euroopan avokätisimpänä tukien maksajana. Maatalouspolitiikkamme on selvästikin nukkunut samanlaista Ruususen unta kuin työmarkkinamme. Heikot hallituksemme eivät ole uskaltaneet toteuttaa sellaisia reformeja, joilla saamme itsellemme kestävän ja kannattavan maatalouden.

- Suomessa on kuitenkin tapana hokea lähes aivottomasti, ettei saa ”asettaa vastakkain” esimerkiksi maataloustukea ja sosiaaliturvaa. Päinvastoin, ne nimenomaan pitää asettaa vastakkain. Jos eduskunnan budjettipäätökset ovat järkeviä, jokaisen menokohteen viimeisen euron pitäisi tuottaa sama rajahyöty Suomen kansalle, Vartiainen kirjoitti.