Ulkovallat ja erityisesti Venäjä harjoittavat aktiivista vakoilutoimintaa Suomessa, kertoo Suojelupoliisi vuosikirjassaan. Supon mukaan tavanomaista on sekä perinteinen että kybervakoilu.

– Vieraiden valtojen tiedustelupalvelut pyrkivät värväämään suomalaisia toimittamaan heille tietoja, jotka eivät ole julkisesti saatavilla. Erityisesti Venäjän tiedusteluorganisaatiot ovat Suomessa aktiivisia, Supo toteaa.

– Lisäksi vieraiden valtioiden tiedusteluorganisaatiot pyrkivät hankkimaan avustajikseen henkilöitä, joiden avulla on mahdollista vaikuttaa suoraan tai välillisesti poliittiseen päätöksentekoon ja yleiseen mielipiteeseen.

Vuosikirjan mukaan Suomeen on sijoitettu maan kokoon suhteutettuna ”varsin suuri määrä ulkomaisten tiedustelupalveluiden henkilöstöä”.

Supon mukaan ulkomaista tiedustelua kiinnostaa edelleen etenkin Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Vuonna 2017 kiinnostuksen kohteita olivat myös valmisteilla oleva tiedustelulainsäädäntö, kyberturvallisuusrakenteet ja suojautuminen informaatiovaikuttamiselta.

Supolta kysyttiin tiedotustilaisuudessa, miksi Venäjän rooli aktiivisena vakoilijana nostettiin hieman aiempaa selkeämmin esiin uudessa vuosikirjassa.

– Haluamme sanoa nyt tämän, että Venäjä on aktiivinen Suomessa, hieman eri tavoin kuin aiemmin, Supon edustaja tyytyi toteamaan.

Supon mukaan ”eräiden valtioiden tiedustelupalvelut pyrkivät kontrolloimaan Suomessa pysyvästi asuvia tai täällä oleskelevia maidensa kansalaisia”.

– Taustalla on tiedustelupalveluiden pyrkimys värvätä tietolähteitä ja avustajia sekä valvoa poliittista oppositiota ja toisinajattelijoita Suomen maaperällä. Tätä niin sanottua pakolaisvakoilua ei Suomessa - toisin kuin esimerkiksi muissa Pohjoismaissa - ole kriminalisoitu.

Ulkovaltojen kybervakoilu kohdistuu tällä hetkellä etenkin yrityksiin. Suojelupoliisin tietoon tuli vuonna 2017 useita tapauksia, joissa suomalaisyritykseen kohdistuneen kyberhyökkäyksen takana oli valtiollinen taho. Vieraat valtiot haluavat varastaa tietoverkoista tietoa muun muassa Suomen kriittisestä infrastruktuurista ja suomalaisesta tuotekehityksestä, Supo kertoo.

– Kybervakoilu on vakava uhka suomalaiselle tietopääomalle. Jos tuotekehitystiedot varastetaan toiseen maahan, yritys voi menettää koko tulevaisuutensa, sanoo Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari tiedotteessa.

Viranomaisten kyvyssä torjua kyberhyökkäyksiä on puutteita, katsoo laajempia tiedusteluoikeuksia ja tiedustelulakia vaativa Supo.

– Meillä ei ole pääsyä verkkoihin, joten kykymme tunnistaa kybervakoilua on täysin riittämätön. Tiedustelulainsäädäntö toisi tähän parannuksen, Pelttari sanoo.

Terrorismin uhka

Vuosikirjassa käydään läpi myös terrorismin uhkaa. Pelttari kertoi tiedotustilaisuudessa, että noin puolet Supon voimavaroista menee tällä hetkellä terrorismin torjuntaan.

Turussa viime elokuussa tapahtunut puukkoisku on Supon mukaan ”esimerkki muutoksesta, joka Suomen turvallisuusympäristössä ja terrorismin torjunnan toimintaympäristössä on tapahtunut”. Suojelupoliisin arvio terrorismin uhkatasosta on Suomessa tällä hetkellä tasolla kohonnut.

Supon mukaan Syyriaa, Irakia ja koko Lähi-itää koetteleva konflikti heijastuu edelleen Eurooppaan ja vaikuttaa voimakkaasti maailmanlaajuiseen terrorismin uhkaan. Terroristijärjestö ”Islamilainen valtio”, eli Isis tai ISIL on menettänyt lähes kaikki hallitsemansa alueet, joten sen kyky ohjata ja toteuttaa terrori-iskuja on toistaiseksi heikentynyt. Tämä ei tarkoita suoraan iskujen uhan pienentymistä.

– Järjestön taustaideologia ja sen jäsenten konfliktialueella saama taistelukoulutus luovat kuitenkin pitkäaikaisen turvallisuusuhkan Euroopassa. Konfliktialueella tai vankiloissa syntyneet verkostot, järjestön propagandasta inspiroituneet yksilöt sekä myös järjestön vaikutukselle alttiiksi joutuneet lapset pitävät uhkaa yllä, vaikka järjestö itse muuttaisi muotoaan, Supo kertoo. Ääri-islamistista propagandaa kohdistetaan Suomeen suomen kielellä.

– Merkittävimmän terrorismin uhkan Suomessa muodostavat edelleen yksittäiset toimijat tai pienryhmät, jotka saavat motivaationsa radikaali-islamistisesta propagandasta tai terroristijärjestöjen kehotuksista, Supo arvioi.