Kenraali Gustav Hägglund korosti aamu-tv:ssä, että Suomen pitää huolehtia puolustuksestaan. Hän ei kuitenkaan usko, että Suomella on syytä huoleen.

Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti tiistaina sopimukset, joilla Krimin niemimaa liitetään Venäjän federaatioon. Putinin mielestä Krim on ollut ja tulee olemaan erottamaton osa Venäjää.

Kolme suomalaista Venäjä-tuntijaa arvioi Putinin toimien vaikutusta suurvaltapolitiikkaan ja Suomeen Ylen aamu-tv:ssä. Kenraali Gustav Hägglund korosti, että Suomen pitää huolehtia puolustuksestaan. Hän ei kuitenkaan usko, että Suomella on syytä huoleen.

Pieni voittoisa sota on parasta lääkettä. Leena Liukkonen

– Eivät ne tänne uskalla tulla. Ne tietävät, että täällä tulee turpiin. Me pärjäämme historiallisilla suorituksilla. Meillä on erilainen tausta kuin Itä-Euroopan mailla, jotka vallattiin ja miehitettiin, Hägglund sanoo.

– Tämä oli karvas manteli tämä Suomi.

"Siirtymä kevyt-Neuvostoliiton suuntaan"

Presidentti Vladimir Putin vertasi tiistaina Krimin halua liittyä Venäjään Ukrainan eroon Neuvostoliitosta vuonna 1991. Venäjä-tuntijat näkivät Ukrainan tilanteessa yritystä palauttaa Venäjän suuruus ja sisäinen järjestys.

– Venäjän presidentti on sinetöinyt elinikäisen presidenttiyden. Siiirrytään autoritatuurista kohti diktatuuria, toimittaja Jarmo Koponen arvioi.

Eivät ne tänne uskalla tulla. Ne tietävät, että täällä tulee turpiin. Gustav Hägglund

– On siirrytty kevyt-Neuvostoliiton suuntaan. Sillä on sisäpoliittista tukea. Tilanteessa, jossa rupla oli alamäessä ja Venäjällä oli sisäistä ristipainetta, pieni voittoisa sota on parasta lääkettä tilanteeseen, toimittaja Leena Liukkonen puolestaan sanoi.

Liukkonen huomautti, että Putin luetteli tiistain puheessaan kaikki vääryydet, joita Venäjää vastaan on tehty kylmän sodan päättymisen jälkeen. Putin on verrannut jatkuvasti Krimin tilannetta Kosovon tilanteeseen.

– Hän korosti sitä, että hän peri Kosovon hinnan takaisin. Nyt rakennetaan jotain uutta maailmanpoliittista arkkitehtuuria, josta kukaan ei tiedä. On varmaa, ettei hän itsekään ihan tarkkaan voi tietää sitä, toimittaja Jarmo Koponen arvioi.

Toimittaja Leena Liukkonen kuitenkin huomautti, että Kosovon konflikti oli ollut käynnissä pitkään, kun Nato puuttui asiaan. Nato teki ilmaiskuja Kosovoon keväällä 1999, kun maan serbien ja albaanien välinen sota oli jo käynnissä.

– Kosovoa ei kukaan naapurimaa mennyt valtaamaan ja liittänyt itseensä. Nämä on asioita, jotka pitäisi muistaa keskustelussa, Leena Liukkonen sanoi.