Jyrki Kasvi (vihr) koki tänä keväänä toisen kerran elämässään putoamisen eduskunnasta.

– Ensimmäisellä kerralla tuntui siltä kuin muuli olisi potkaissut alavatsaan. Sattui ja oksetti. Nyt se ei tuntunut yhtä pahalta, kun se on jo kerran kokenut.

Pahinta putoamisessa on Kasvin, 55, mukaan syvä epäonnistumisen tunne.

– Näinkö huono mä olin? Mihin ne mun mainoksiin käyttämäni tuhannet eurot oikein menivät? Niillä olisi voinut remontoida saunan.

Mihin ne mun mainoksiin käyttämäni tuhannet eurot oikein menivät?

Kevät oli muutoinkin Kasville raskas: eduskuntatyön ja vaalien lisäksi munuaisleikkauksesta seuranneet komplikaatiot veivät voimia. Leikkauksen jälkeen Kasville tuli haavapaise ja verenmyrkytys.

Kotidialyysi vie paljon aikaa

Kasvi on sairastanut virtsarakon syöpää ja siitä kehittynyttä munuaisaltaan panuroteelisyöpää keväästä 2003 alkaen. Munuaissyöpä uusiutui viime vuonna, minkä vuoksi Kasvilta poistettiin viimeinen jäljellä oleva munuainen. Toinen munuainen ja virtsarakko Kasvilta on poistettu jo aiemmin.

Uusi elämäntilanne on vaatinut opettelua. Kasvilla on kotona dialyysikone, jonka käyttäminen vie ison siivun arjesta.

– Neljän tunnin ikkunan löytäminen viitenä päivänä viikossa, siinä saa käyttää mielikuvitusta.

Tilanne on kuitenkin parempi kuin viime vuonna, jolloin Kasvi joutui käymään dialyysihoidossa sairaalassa ja jättämään sen takia muun muassa tiistain ja torstain täysistunnot väliin.

Nyt Kasvi saa itse valita, milloin hoidon tekee.

Jyrki Kasvi on totutellut kesällä elämään kotidialyysilaitteen kanssa. ANNA JOUSILAHTI

22 kiloa pois vuodessa

Myös erityisruokavalion noudattaminen vaatii paljon aikaa. Ilman munuaisia ja virtsarakkoa elävä Kasvi ei saa syödä muun muassa suolaa, maitotuotteita, perunaa, kokojyväviljaa, kuituja, pähkinöitä, pieniä kaloja eikä salaattia. Nesteitäkin Kasvin on vältettävä, koska ne poistuvat vain dialyysikoneen kautta.

– Oikeastaan kaikki, mikä on terveellistä, on kiellettyä.

Kasvin pitää esimerkiksi leipoa itse suolatonta, vaaleaa leipää ja valmistaa leikkeleitä, mikä vie yllättävän kauan aikaa. Hänen ruokavalioonsa kuuluu paljon lihaa, kanaa ja kalaa.

Kasvi kertoo laihtuneensa vuodessa 22 kiloa.

– Kun nestettä pitää välttää, on kesäkaljat jäänyt juomatta. Dialyysi tuhoaa proteiinia verestä, ja elimistö korvaa sen lihaksista. Siksi proteiinin tankkaaminen on tärkeää.

Kasvi uskoo, että sairauslomat ja komplikaatiot vaikuttivat osaltaan siihen, että hän putosi eduskunnasta. Kasvi ei voinut päivystää jatkuvasti vaalikentillä terveydentilansa vuoksi.

Jyrki Kasvi kertoo, mitä hänen elämäänsä kuuluu eduskunnasta putoamisen jälkeen. Anna Jousilahti

”Kirpaisi mukavasti”

Ex-kansanedustaja haluaa kiinnittää huomiota siihen, että hänestä kansalaisilla on epärealistisia mielikuvia siitä, mikä on pudonneiden kansanedustajien taloudellinen tilanne.

– Ensimmäisen ja toisen kauden kansanedustajalla on heikompi työttömyysturva kuin tavallisella palkansaajalla, Kasvi sanoo.

Ensimmäisen ja toisen kauden kansanedustajalla on heikompi työttömyysturva kuin tavallisella palkansaajalla.

Kasvi on huomannut kansanedustajien sosiaaliturvajärjestelmässä olevan aukkoja. Kasvi palasi virtsarakon poistoleikkauksen jälkeen työelämään lyhennetyn työpäivän kautta.

– Koska olin oikeutettu kansanedustajan sopeutumiseläkkeeseen, kansanedustajan palkkiota ei otettu huomioon.

Ratkaisuksi tilanteeseen Kasvi käytti sopeutumiseläkettä kuntoutuspäivärahansa täydennyksenä.

– Kahden kauden sopeutumiseläke oli kuitenkin huomattavasti pienempi, eli kirpaisi mukavasti. Laskin, että silti meni sellainen kymppitonni pakkaselle verrattuna siihen, että olisin saanut palkkaa kansanedustajan palkkion sijaan.

– Leikkauksessa oli muutenkin toipumista, niin sitten tuli talouskriisi vielä siihen päälle.

Sopeutumiseläkejärjestelmä lopetettiin maaliskuussa 2019. Nykyisin kaikki kansanedustajat ovat sopeutumisrahan piirissä.

Aukot pois

Kasvi kertoo saattaneensa tapauksensa tiedoksi eduskuntaan, mutta sen enempää hän ei ryhtynyt epäkohtaa esille nostamaan.

– Voin kuvitella äänestäjien reaktion, jos poliitikko rupeaa vaatimaan kansanedustajan sosiaalietuuksien korjaamista, Kasvi naurahtaa.

– Kun lakia päivitetään kokonaisuudessaan, toivottavasti katsottaisiin, ettei tuollaisia aukkoja sinne jää.

Voin kuvitella äänestäjien reaktion, jos poliitikko rupeaa vaatimaan kansanedustajan sosiaalietuuksien korjaamista.

Eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhio huomauttaa, että tilanteen muuttaminen vaatisi lakimuutosta.

– Kyllähän me kaikki tiedämme, että edustajat tosiasiassa ovat hyvin varovaisia tekemään lakimuutoksia, jotka parantaisivat heidän asemaansa, vaikka olisi kysymys siitä, että heidät saatettaisiin samaan asemaan muiden kanssa, Rauhio toteaa.

Jyrki Kasvi tekee osa-aikaista työtä tietoyhteiskuntavaikuttajana. ANNA JOUSILAHTI

Sopeutumisrahalla

Sopeutumisrahakin on Kasvin mielestä osin ongelmallinen. Eduskunnasta pudonneet kansanedustajat saavat tilapäiseksi työttömyysturvaksi tarkoitettua sopeutumisrahaa, jota maksetaan eduskuntauran kestosta riippuen 1–3 vuotta. Sopeutumisrahaan vaikuttavat kaikki tulot, myös pääomatulot yritystoiminnasta.

Jos sopeutumisrahaa haluaa, sitä on haettava kuuden kuukauden sisällä eduskunnasta putoamisesta. Jos sopeutumisrahan keskeyttää, sopeutumisrahakausi kuluu keskeytyksenkin aikana.

– Sopeutumiseläkkeenhän saattoi käynnistää ja sammuttaa niin monta kertaa kuin halusi ilman, että se lyhentää maksettavan eläkkeen kestoa, Kasvi kertoo havaitsemastaan haasteesta.

Toisin kuin määräaikainen sopeutumisraha, sopeutumiseläke myönnettiin edustajan vanhuuseläkeikään asti.

Kasvi on oikeutettu kahden vuoden ajan sopeutumisrahaan. Hän on nostanut sopeutumisrahaa toukokuusta lähtien, myös elokuussa.

”Kuulostaa kikkailulta”

Kasvi aloitti elokuun alussa työskentelyn tietoyhteiskuntavaikuttajana Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus TIEKE ry:ssä, jossa hän työskenteli ennen palaamistaan eduskuntaan vuonna 2015. Kasvi työskentelee toistaiseksi osa-aikaisesti, koska dialyysihoito ja ruokavalio vievät niin paljon hänen aikaansa.

– Mietin, onko tässä järkevää pitää sopeutumisraha koko ajan pyörimässä ja maksaa se takaisin siltä varalta, että tulee kahden vuoden aikana jotakin. Se kuulostaa kikkailulta, mutta se olisi taloudellisesti järkevää. Viitsinkö tehdä niin, se on toinen juttu.

Kevalla ei ole juridista velvollisuutta tai oikeutta valvoa yksittäisen kansanedustajan työtilannetta, vaan sopeutumisrahan saaja on velvollinen ilmoittamaan muutoksista, kertoo Kevan erityisasiantuntija Lauri Kitunen. Sopeutumisrahan määrän Keva voi sen sijaan tarkistaa taannehtivasti, jos ansio- ja pääomatulot ovat ilmoitettua suuremmat.

Kasvi kertoo aikovansa ilmoittaa uudesta tilanteestaan Kevalle, kunhan saa byrokratiarumban helpotettua eriteltyä kaikki palkka- ja palkkiokuittinsa.

”Tahto kovempi kuin liha”

Kasvi pääsee ensi vuonna munuaissiirtolistalle. Jos sopiva munuainen löytyy ja siirto onnistuu, Kasvi aikoo aloittaa kokopäiväisen työskentelyn TIEKE:ssä.

Kasvi ei ole vielä päättänyt, aikooko hän olla ehdolla eduskuntaan seuraavissa vaaleissa. Päätökseen vaikuttaa ennen kaikkea se, onko Kasville löytynyt sopivaa munuaista ennen vaaleja.

– Välillä tahto on kovempi kuin liha. En aiemmin halunnut myöntää itselleni, että on tiettyjä rajoituksia elämässä.

Kasvi myös analysoi poliittista tilannetta, eli näyttävätkö äänestäjät pitävän Kasville tärkeitä teemoja vielä poliittisesti merkittävinä.

Jos sopiva munuainen löytyy ja siirto onnistuu, Kasvi aikoo aloittaa kokopäiväisen työskentelyn.

Kesällä Kasvi kertoo nauttineensa siitä, että sai ensimmäistä kertaa vuosiin viettää kunnollista kesälomaa.

– Sain kuokittua mökillä puutarhatöitä, joita olin suunnitellut monta vuotta, mutta en ollut ehtinyt tehdä, koska kansanedustajan ”kesäloma” on täynnä ohjelmaa.