- Pete reagoi muutoksiin voimakkaasti. Alussa oli vaikea saada häneen otetta, omaohjaaja Sanna Lehtonen muistelee reilun vuoden takaisia ensihetkiä Peten kanssa. Luottamus ja turva asumiseen saavutettiin pienin askelin.

- Pete reagoi muutoksiin voimakkaasti. Alussa oli vaikea saada häneen otetta, omaohjaaja Sanna Lehtonen muistelee reilun vuoden takaisia ensihetkiä Peten kanssa. Luottamus ja turva asumiseen saavutettiin pienin askelin. Juha Tuominen / Yle

Mistä on kyse? Kansaneläkelaitos järjestää tarjouskilpailun vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen terapiapalveluista.

Aiemmin painotus hinnan ja laadun välillä on ollut 50/50. Nyt se on 80/20.

Samaan aikaan yli 72 000 nimeä kerännyt kansalaisaloite Ei myytävänä! etenee eduskunnassa. Se vastustaa vammaisten elämänmittaisten palveluiden kilpailuttamista hankintalain nojalla.

Suomessa on noin 40 000 kehitysvammaista ihmistä.

– Moooooi, sanoo Petteri “Pete” Vuorenmaa, 25, hitaasti ja ojentaa varovasti kättään kodissaan Muuramen Nuutinrannan ryhmäkodissa.

Petellä on Downin oireyhtymä. Hän ei juurikaan puhu sanoilla, mutta ilmaisee itseään voimakkaasti omalla ele- ja äännekielellään. Kun tutustuu Petteriin ja oppii hänen kielensä, kommunikaatio sujuu hyvin.

Kun se ei suju, ahdistus on suuri. Se nähtiin, kun Peten ja kymmenen muun kehitysvammaisen asuttama ryhmäkoti kilpailutettiin puolitoista vuotta sitten. Lähes koko henkilökunta vaihtui.

Iloinen ja ystävällinen Pete alkoi sylkeä, potkia ja vahingoittaa itseään.

Muutokset ja vieraat ihmiset ovat Petelle myrkkyä.

Sanna Lehtonen on Petteri Vuorenmaan omaohjaaja Nuutinrannan ryhmäkodissa. Päivän kuulumiset päivitetään iPadille joka ilta. Matias Väänänen / Yle

Paluu huutolaisaikaan?

Lisää muutoksia on pian luvassa myös niille lähes 30 000:lle suomalaisille, jotka ovat vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen terapiapalveluiden piirissä.

Samaan aikaan, kun kehitysvammaisten ihmisten asumispalveluiden kilpailutusta vastustava kansalaisaloite Ei myytävänä! eteni kohti eduskuntaa, Kela päätti kilpailuttaa terapiapalvelut hinta edellä.

Tähän asti kuntoutuksen hinta-laatu-suhde on ollut 50/50. Uusi suhde on 80/20.

– Halpuutustako tällä haetaan? Tämä on paluu huutolaisaikaan: se, joka hoitaa vaikeavammaiset halvimmalla, saa heidät hoitaakseen, puuskahtaa Suomen Kuntoutusyrittäjät ry:n toiminnanjohtaja Leila Salonen.

Petteri Vuorenmaan tarina Perjantai-dokkarissa: Elämä myytävänä

Kannustetaan valitsemaan halvempi

Tulevat hankinnat on tarkoitus tehdä selvityksen pohjalta, jonka Kansaneläkelaitos (siirryt toiseen palveluun) teetti Aalto-yliopiston taloustieteen työryhmällä.

Uusi kilpailutuskierros alkoi saman tien maaliskuussa. Se koskee kuntoutusalan yrittäjiä, jotka tarjoavat mm. fysioterapiaa, psykoterapiaa, ratsastus-, musiikki,- toiminta- ja puheterapiaa. Asiakkaina heillä on noin 30 000 eri syistä kuntoutuksen tarpeessa olevaa suomalaista, aina mielenterveyskuntoutujista kehitysvammaisiin ihmisiin.

Selvityksen (siirryt toiseen palveluun) perusteella tähänastinen hankintamalli on ollut kallis ja kustannustehoton.

Lääkkeeksi taloustutkijat tarjoavat mm. sitä, että asiakkaita kannustetaan itse vaihtamaan palveluiden tuottajat halvempaan. Laskelmien mukaan uusi malli mahdollistaisi jopa kymmenien miljoonien eurojen säästöt vuodesta 2019 alkaen.

Kun Petteri Vuorenmaan koti kilpailutettiin ja lähes koko henkilökunta vaihtui, mies alkoi oireilla monin tavoin. Muutokset ovat myrkkyä 25-vuotiaalle Petelle. Juha Tuominen / Yle

Leila Salonen on pöyristynyt:

– On tärkeää, että asiakas saa valita palveluntuottajan, mutta esimerkiksi neliraajahalvaantunut asiakas ei ole terapiashoppailija, joka edes kannustettuna hakisi halvinta hintaa, vaan tarvitsee ammattitaitoista palvelua, hän painottaa.

– On kyse ihmisten elämästä, toimintakyvystä ja siitä, että heitä hoidetaan parhaalla mahdollisella ammattitaidolla, Salonen jatkaa.

Kansaneläkelaitoksen mukaan ongelma on tiedostettu ja pyritään ratkaisemaan kouluttamalla sekä Kelan että terveydenhuollon henkilöstöä asiakkaan ohjauksessa.

– Valinta jää edelleen asiakkaalle, vakuuttaa etuuspäällikkö Tuula Ahlgren Kansaneläkelaitokselta.

“Mitä uudistuksesta seuraa?”

Petteri Vuorenmaa saa toistaiseksi ainoastaan musiikkiterapiaa. Sitä jatkettiin, kun Pete alkoi oireilla kotinsa palvelutuottajan ja lähes koko henkilökunnan vaihtuessa puolitoista vuotta sitten. Terapeutti on Petelle kouluikäisestä lähtien tuttu Hannu Tähtelä.

– Kehitysvammaisten ihmisten kohdalla pitää olla pyrkimys hallittuihin, ennakoituihin muutoksiin. Pysyvät rakenteet tukevat perusturvallisuutta ja elämänhallintaa, Tähtelä muistuttaa.

Petterin isä Pertti Vuorenmaa on samaa mieltä.

– Kukaan ei tiedä, mihin Kelan kuntoutuspalvelu-uudistus johtaa, hän puuskahtaa.

- Kilpailutus on laitonta toimintaa ja vastoin kehitysvammaisten oikeuksia, sanoo Petteri Vuorenmaan äiti Heidi Vuorenmaa. Isä Pertti Vuorenmaa vertaa nykykäytäntöjä huutolaisaikaan. Matias Väänänen / Yle

Suomen Kuntoutusyrittäjät ry:n toiminnanjohtaja Leila Salonen pelkää, että hankintojen hinta-laatu-suhteeksi määritelty 80/20 johtaa laadun heikkenemiseen.

– Tavoitteena on, että laatu säilyy, vakuuttaa Kelan Tuula Ahlgren.

Uudessa mallissa on Ahlgrenin mukaan siirretty pisteytettävistä vaatimuksista tiukempiin minimivaatimuksiin, joilla halutaan taata palveluiden korkeampi laatu.

Leila Salosta vastaus ei tyydytä:

– Ellei laatua arvosteta ja hinta ratkaisee, laatu heikkenee. Yrityksissä on vuosikausia kouluttauduttu antamaan parasta mahdollista terapiaa vaikeavammaisille ja kouluttautuminen maksaa. Korkeaa ammattitaitoa on arvostettu, edellinen kilpailutus arvosti sitä 50/50 -mallilla.

Suomen Kuntoutusyrittäjät ry (siirryt toiseen palveluun), Suomen musiikkiterapiayhdistys (siirryt toiseen palveluun) ja Terveyden- ja hyvinvoinnin ammattiliitto Tehy (siirryt toiseen palveluun)ovat laatineet vastineet Kansaneläkelaitokselle.

Tehy vaatii, että laatuvaatimukset palautetaan vähintään aiemmalle 50 prosentin tasolle laadukkaan kuntoutuksen mahdollistamiseksi ja takaamiseksi. Tehy huomauttaa, että itsenäisten ammatinharjoittajien on mahdotonta osallistua uuteen kilpailutukseen muuttamatta kulurakennetta. Se tarkoittaa Tehyn mukaan, ettei heidän ole mahdollista kouluttautua ja pitää yllä ammattitaitoaan. Terapioiden laatu romahtaa.

Petteri Vuorenmaa sukeltaa altaan päästä päähän helposti. Hän on harrastanut uintia pienestä pitäen. Matias Väänänen / Yle

Kansaneläkelaitoksen Tuula Ahlgrenin mukaan Kela tapaa terapeuttijärjestöjä kilpailutuksen päätyttyä, kun keskustelu tarjouskilpailusta ja sen taustoista on mahdollista. Meneillään oleva kilpailutus estää yksityiskohtien avaamisen julkisesti ennen sitä. Samasta syystä myöskään taloustutkijoiden raporttia ei ole vielä julkaistu kokonaisuudessaan.

“Kilpailutus pitää lopettaa”

Samaan aikaan toissa viikolla eduskunnalle luovutettu, yli 72 000 nimeä kerännyt Ei myytävänä! -kansalaisaloite etenee eduskunnassa.

Siinä vaaditaan julkisia hankintoja koskevaan lakiin tarkennusta: kilpailutusta ei tule soveltaa elämän mittaisten asumista, henkilökohtaista apua ja puhevammaisten tulkkausta koskevien palveluiden hankintaan.

Kansalaisaloite on pitänyt Kehitysvammaisten Tukiliiton puheenjohtaja Jyrki Pinomaan kiireisenä pitkin kevättä. Hän kuulee vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen palvelujen kilpailuttamisen uudelleenjärjestelyistä ensimmäistä kertaa.

– Kylmä olo, huutolaisaikaan mennään, kommentoi myös Jyrki Pinomaa.

Hän muistuttaa, että palveluiden kilpailuttaminen rikkoo Suomen ratifioimaa YK:n yleissopimusta vammaisten ihmisten oikeuksista, joka takaa vammaisille ihmisille oikeuden päättää itse elämästään.

– Yksilöllisiä palveluita ei pitäisi kilpailuttaa massana. Palvelut voidaan tehdä myös suorahankintana, Pinomaa sanoo.

– Kyse on puhtaasti siitä, että hankintalaki on väärä laki säätelemään tämäntyyppistä toimintaa. Ei ihmisiä voi kohdella tällä tavalla. Tavoitteemme on, että kilpailutus lopetetaan, Jyrki Pinomaa kiteyttää.

“Eduskunnan on toimittava”

Pete ja hänen vanhempansa Heidi ja Pertti Vuorenmaa ovat saaneet kokea kantapään kautta, mitä kilpailutus käytännössä merkitsee kehitysvammaiselle ihmiselle.

Kun Peten koti kilpailutettiin puolitoista vuotta sitten, lähes koko henkilökunta vaihtui. Yleensä hymyilevän ja iloisen Peten käytös muuttui täysin: hän vahingoitti itseään, kieri matolla, sylki, potki, puri ja laski alleen.

– Olemmeko palaamassa huutolaisaikaan – jos hinta on kolme markkaa, niin otetaan se, joka tarjoaa kaksi markkaa, kysyy myös Peten isä Pertti Vuorenmaa.

Myös Petterin vanhemmat allekirjoittivat Ei myytävänä! -kansalaisaloitteen.

– Tämä on ihan laitonta toimintaa, kilpailutus on vastoin kehitysvammaisten oikeuksia, äiti Heidi Vuorenmaa puuskahtaa.

Petellä menee tällä hetkellä hyvin. Hän on viimein tottunut uusiin työntekijöihin ja uusiin toimintatapoihin, mutta seuraava kilpailutus siintelee taas puolentoista vuoden päässä. Myös musiikkiterapia on pian katkolla.

Sanna Lehtonen on ollut Petteri Vuorenmaan omahoitaja pian puolitoista vuotta. Yhteinen sävel löytyi musiikista. Juha Tuominen / Yle

– Kyllä tämän asian pitää muuttua. Me todella toivomme, että myös eduskunnassa ymmärrettäisiin, ettei ihmisiä voi kohdella miten sattuu, Pertti Vuorenmaa painottaa.

*Ovatko kehitysvammaiset tämän päivän huutolaisia? Onko oikein että heidän elämänsä perusturvallisuus altistetaan kilpailutukselle - se hoitaa joka halvimmalla myy? Miten käy parhaillaan eduskunnan käsittelyssä olevalle Ei myytävänä -kansalaisaloitteelle?

*

Perjantai: Kehitysvammaiset. Yle TV1 20.4. klo 21.05. Nähtävissä myös Yle Areenassa.

Lue myös:

Kehitysvammaisen Lauran isä: "Myydään vaan massaa eikä yksilöitä" – Helsinkiläisiä vanhempia huolestuttaa asumisen kilpailuttaminen

Kantelu oikeusasiamiehelle: Viekö kilpailutus kehitysvammaisten tutut avustajat Tampereella?

Vammaispalvelujen kilpailutus aiheuttaa stressiä – "Hirveän ahdistavaa ja pelottavaa"