Hallitusneuvottelijat ilmoittivat 23.5. saavuttaneensa sovun siitä, että soten hallintomalliksi tulee kahdeksantoista itsehallintoalueena toimivaa maakuntaa. Sopu on kuitenkin hataralla pohjalla, sillä maakuntamallia ei todennäköisesti ole mahdollista toteuttaa tällä vaalikaudella. Syynä ovat maakuntamalliin liittyvät perustuslailliset kysymykset.

Perustuslaissa tarkoitettu alueellinen itsehallinto edellyttää lähtökohtaisesti, että itsehallintoalueella on myös itsenäinen verotusoikeus. Verotusoikeus on alueellisten vaalien ohella aivan keskeinen itsehallintoalueen ominaispiirre. Verotusoikeuden vaatimus sisältyy myös Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaan, jonka Suomi on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä. Esimerkiksi Ruotsissa maakunnalliseen itsehallintoon on liitetty maakuntien verotusoikeus.

Julkisen vallan oikeudesta verottaa on säädettävä perustuslaissa. Nykyisessä perustuslaissa on säännökset valtion veron ja kunnallisen veron säätämisestä. Jos ja kun maakunnille annetaan verotusoikeus, siitä pitää niinikään säätää perustuslaissa. Perustuslain muuttaminen puolestaan tarkoittaa sitä, että uudistus voidaan toteuttaa vasta seuraavan eduskunnan toimesta, jossa perustuslain muutos tulee hyväksyä kahden kolmasosan enemmistöllä.

Hallitusneuvotteluissa on saattanut olla vallalla käsitys, että maakuntamalli ei edellyttäisi maakuntien verotusoikeutta eikä perustuslain muuttamista. Tällaisen käsityksen taustalla saattaa olla perustuslakivaliokunnan kesällä 2017 antama lausunto, jonka mukaan maakunnan verotusoikeus ei olisi ehdoton vaatimus maakunnalliselle itsehallinnolle. Tämä perustuslakivaliokunnan linjaus oli kuitenkin vastoin vakiintuneita näkemyksiä itsehallinnosta ja jopa vastoin perustuslakivaliokunnan omaa, edellisellä vaalikaudella esittämää lausuntoa, jonka mukaan maakuntamalli nimenomaan edellyttää verotusoikeuden antamista maakunnille. On epätodennäköistä, että tällä vaalikaudella perustuslakivaliokunta toimisi lakiehdotusten perustuslaillisessa valvonnassa niin poliittisesti värittyneellä tavalla kuin edellinen perustuslakivaliokunta. Koska oikeudelliset perusteet vahvasti puoltavat verotusoikeuden antamista maakunnille, on perusteltua olettaa, että perustuslakivaliokunta tulee sitä edellyttämään. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että päätöksenteko maakuntamallista siirtyy seuraavalle eduskunnalle, jossa mallin läpimeno vaatisi kahden kolmasosan kannatuksen.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.