Arkaluontoisiin ja salaisiin tietoihin käsiksi pääsevien eduskunnan tiedusteluvaliokunnan jäsenten laaja turvallisuustarkastus jakaa puolueet hallitus-oppositio-rintamiin - kiivaimmin vastustaa vasemmistoliitto.

Osana tiedustelulakien kiireellistä uudistamista eduskuntaan on tulossa erillinen tiedusteluvaliokunta, jonka jäsenille ollaan arkaluontoisten ja salaisten tietojen käsittelyn vuoksi suunniteltu laajaa turvallisuusselvitystä, joka koskisi myös heidän lähipiiriään. Tommi Parkkonen

Kun eduskunta hyväksyi lokakuussa uusien tiedustelulakien kiirehtimisen jo tällä vaalikaudella, se hyväksyi myös uuden valiokunnan perustamisen.

Eduskunnassa on tällä hetkellä 16 valiokuntaa ja uudeksi on tulossa tiedusteluvaliokunta, johon valitaan jatkossa joka vaalikausi yksitoista kansanedustajaa.

Koska tiedustelulait on tarkoitus saada voimaan jo tämän eduskunnan aikana, osa nykyisistä kansanedustajista saattaa päästä pätkäkauden ajaksi - ennen huhtikuun eduskuntavaaleja - tiedusteluvaliokuntaan, ja siten monien arkaluontoisten ja salaisten tietojen ääreen.

Ja koska tiedustelulakivaliokunta käsittelee Suomen turvallisuuden kannalta tärkeitä tietoja, sen jäsenille halutaan tehdä niin sanottu laaja turvallisuusselvitys, joka koskee myös kansanedustajien perhettä ja lähipiiriä.

Asiaa on selvitelty kansanedustaja Tapani Töllin (kesk) vetämässä parlamentaarisessa työryhmässä, jossa on jäsen jokaisesta eduskuntapuolueesta.

Vaikka tiedustelulakien kiireellisyys hyväksyttiin eduskunnan äänestyksessä 5/6 kansanedustajan enemmistöllä ja Töllin työryhmässäkin on lähtökohtaisesti ymmärrystä turvallisuusselvitykselle, jakaa selvitys puolueet tässäkin tapauksessa enemmän tai vähemmän hallitus-oppositio-linjoihin.

"Uskottavuus ja toimintakyky”

Turvallisuusselvitystä kannattavat Iltalehden tietojen mukaan hallituspuolueet keskusta, kokoomus ja siniset, jotka saavat tukea opposition kristillisdemokraateilta (kd).

Kokoomuksen ryhmäjohtaja Kalle Jokinen perustelee turvallisuusselvitysten tarpeellisuutta tiedusteluvaliokunnan uskottavuudella ja toimintakyvyllä.

– Jotta valiokunta todella saisi kaiken tarvittavan tiedon, turvallisuusselvitys varmistaa, että tiedon voi todellakin antaa. Jos selvityksiä ei tehdä ja viranomaiset kokisivat, että valiokunta ei ole luotettava eikä sille voi luovuttaa tietoja, se olisi kestämätön tilanne.

Kokoomuksen ryhmäpuheenjohtaja Kalle Jokinen pitää turvallisuusselvityksiä tarpeellisina jo valiokunnan toimintakyvyn kannalta. Jenni GŠstgivar, Jenni Gästgivar

Jokinen muistuttaa, että ketään kansanedustajaa ei pakoteta tiedusteluvaliokunnan jäseneksi, eli jos turvallisuusselvitys epäilyttää, sen voi välttää.

– Kansanedustajan pitää itse ilmaista tahtonsa valiokunnan jäseneksi.

– Jos tulee valituksi kansanedustajaksi, niin ei voi automaattisesti päästä kansallisesti tärkeän tiedon äärelle. On oltava vain pieni joukko, joka on luotettava ja luottamuksen arvoinen.

"Ei ulkopuolisten käsiin”

Suojelupoliisin (supo) tekemäksi suunniteltu laaja turvallisuusselvitys koskee paitsi muun muassa kansanedustajan talous- ja terveystietoja, myös perheenjäseniä.

Jokinen myöntää, että monien kansanedustajien huoli laajan turvallisuusselvityksen tietojen pysymisestä salaisina on perusteltu.

– Kansanedustajilla on oikeusturva ja yksityisyydensuoja, joten jos heiltä tai heidän lähipiiristään sattuisi jotain löytymään, se tieto ei tietenkään saa päätyä ulkopuolisten käsiin.

Jos kansanedustajasta löytyy turvallisuusselvityksessä jotain valiokuntapaikan estävää, kyseinen kansanedustaja ei välttämättä itse saa tietää mistä on kyse tai koskeeko se häntä itseään vai hänen läheisiään.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen onkin samoilla linjoilla Jokisen kanssa kansanedustajien oikeusturvasta.

– Luottamuksellinen tieto ei voi levitä laajalle, eli ymmärrän myös kriittisiä näkökulmia tästä. Mutta tässä on kyse Suomen ja suomalaisten turvallisuudesta.

"Periaatteellinen kysymys”

Selvitykseen suhtautuvat epäillen - tai ainakin haluavat odottaa tarkempia tietoja turvallisuusselvitysten käytännön toteuttamisesta - opposition vasemmistoliitto, Sdp, Rkp, perussuomalaiset ja vihreät.

Esimerkiksi Sdp:n eduskuntaryhmä ei ole vielä tehnyt virallista päätöstä lopullisesta näkemyksestään.

– Mielessä on enemmän kysymyksiä kuin vastauksia. Mielestäni kysymys turvallisuusselvityksistä pitää pohtia huolellisesti ja avoimin mielin, ryhmäjohtaja Antti Lindtman toteaa.

SDP:n ryhmyri Antti Lindtman (sd) pitää Supon valvontaa omista valvojistaan ”tärkeänä periaatteellisena kysymyksenä” Kimmo Penttinen

Lindtmanin mukaan esitys turvallisuusselvityksistä nostaa ”muutaman valtiosääntöoikeudellisen kysymyksen”.

– Valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta, todetaan perustuslaissa. Kansanedustajat valitaan vapaissa vaaleissa. Herää kysymys, miten kansan valinnan jälkeen voidaan tehdä vielä lisää arvioita vaaleissa jo kerran arvioitujen pätevyydestä tai soveltuvuudesta hoitaa tehtäviänsä.

– Niin ikään tärkeä periaatteellinen kysymys on, että valvonnan kohde (supo) voi osallistua valvojiensa (tiedusteluvaliokunta) valintaan, Lindtman toteaa.

"Puhemies vain poliitikko”

Perussuomalaisen ryhmäjohtaja Leena Meri kertoo puolueensa suhtautuvan lähtökohtaisesti myönteisesti turvallisuusselvityksiin - mutta niiden käytännön yksityiskohdat herättävät kysymyksiä.

Meri kiinnittää huomiota siihen, että turvallisuusselvityksen tilaajaksi ja myös vastausten saajaksi on ehdotettu eduskunnan puhemiestä.

– Puhemieskin on ”vain” poliitikko, ja politiikassa asiat tuntuvat usein lopulta päätyvät mediaan. Pitäisikö puhemiellekin tehdä vastaava turvallisuusselvitys?

– Ja olisiko oikea selvitysten tilaaja eduskunnan oikeusasiamies, joka toimii virkamiesvastuulla?

Perussuomalaisten ryhmäjohtaja Leena Meri ei välttämättä haluaisi antaa selvityksiä eduskunnan puhemiehelle. Timo Marttila

Meri on huolissaan kansanedustajien oikeusturvasta, jos yksittäisestä kansanedustajasta alkaa julkisuudessa turvallisuusselvityksen perusteella liikkua huhuja, ilman että kyseinen kansanedustaja pystyy mitenkään puolustautumaan, koska ei tiedä selvityksen sisältöä.

Meren mukaan perussuomalaisten eduskuntaryhmä on keskustellut selvityksistä, mutta ei ole tehnyt asiasta virallista päätöstä.

Hän huomauttaa, että yhtä lailla salaisiin tietoihin pääsevät käsiksi tasavallan presidentti ja ministerit, joille ei tehdä turvallisuusselvityksiä.

Lindtmanin tavoin Meri on huolissaan siitä, että tiedusteluvaliokunnan valvottaviin kuuluva supo tekee selvitykset omista valvojistaan.

Meri istuu eduskunnan perustuslakivaliokunnassa, joka käsittelee parhaillaan myös kansanedustajien turvallisuusselvityksiä.

– En osaa sanoa milloin asia on meillä valmis.

"Outo asetelma”

Kaikkein kriittisimmin turvallisuusselvityksiin suhtautuu vasemmistoliitto.

– Suhtautumisemme on selvän kielteinen, sanoo eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Markus Mustajärvi.

– Ei supo voi valita niitä, jotka valvovat supoa. Olisihan se aivan outo asetelma.

Aivan yhtä outona Mustajärvi pitää koko ideaa kansanedustajien valvomisesta.

– Länsimaisissa demokratioissa ei tällaisia selvityksiä yleensä tehdä, mutta joissakin muissa maissa toimitaan toisin. Ja niihin maihin kuuluminen olisi outo viiteryhmä Suomelle.

Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Markus Mustajärvi pitää Supon osallisuutta turvallisuusselvityksiin ”outona asetelmana”. Jenni Gästgivar

Mustajärvi muistuttaa jo nyt eduskunnan puolustus- ja ulkoasianvaliokuntien jäsenten pääsevän käsiksi arkaluontoisiin tietoihin.

Perussuomalaisten Meren tavoin Mustajärvi ei pidä ajatuksesta, että turvallisuusselvitykset päätyvät eduskunnan puhemiehen käsiin.

– Puhemies ei ole puoluepoliittisesti neutraalissa asemassa.