Johannes, 25, syö kinkkupatonkia vantaalaiskahvilassa ja kertoo rauhallisesti tarinaansa. Hänen viiden vuoden velkahelvettinsä on pian ohi. Elämässä on taas toivoa.

Vielä pari vuotta sitten Johannes oli velkaa pankille ja pikavippiyhtiöille yhteensä noin 50 000 euroa. Nyt hän laskee saavansa ensimmäisen täysin veloilla lyhentämättömän kuukausipalkkansa ensi vuoden heinäkuussa.

Johannes ei halua esiintyä oikealla nimellään, koska hän häpeää ylivelkaantumistaan. Puolitutut ihmiset tai nykyinen ja mahdollisesti tulevat työnantajat eivät välttämättä ymmärtäisi.

Mistä kaikki alkoi? Yhdestä 150 euron voitosta, jonka hän sai Veikkauksen pelistä kymmenen euron panoksella ennen armeijavuottaan.

"Jonain päivänä minulla menee hyvin"

Johannes on aina tehnyt töitä. Teini-iässä hän muun muassa jakoi lehtiä ja työskenteli isänsä yrityksen asiakaspalvelussa. 15-vuotiaana hän osti omilla tienesteillään mopon ja 18-vuotiaana auton.

Armeija-aikanakin Johannes ahersi kaikki vapaat viikonloput huoltoaseman kassalla.

– Olin tosi säästäväinen ja pidin selvänä, että jonain päivänä minulla menee hyvin.

Armeijan jälkeen hän pääsi alansa oppisopimuskoulutukseen. Vaikka äidin kanssa oli ollut vaikeat välit jo aiemmin, hän palasi asumaan lapsuudenkotiinsa. Näin hän laski säästävänsä pääkaupunkiseudun kovissa asumismenoissa ja pystyvänsä paremmin opiskelemaan.

Toisin kävi. Johannes joutui osallistumaan muun perheen elatukseen.

– Isoveljelle äiti on aina ostanut kaiken valmiiksi ja antanut rahaa kulutukseen, vaikka veli ei ole tehnyt töitä. Minun on pitänyt maksaa kaikki itse, Johannes kertoo.

Äiti jopa nosti Johanneksen opintolainaa ja perusteli sitä sillä, että rahaa tarvittiin elämiseen.

– Äiti on ollut aina sellainen, että kulutetaan ensin ja maksetaan vasta myöhemmin.

Älä häpeä rahaongelmiasi äläkä jää niiden kanssa yksin. Henrietta Hassinen / Yle

"Peliautomaatteja ja lainamainoksia oli kaikkialla"

Johannes sai tuekseen isänsä opintolaina-asiassa. Pankki oli myöntänyt lainan pelkällä äidin suostumuksella, vaikka paperiin olisi tarvittu myös toisen yhteishuoltajan eli isän allekirjoitus. Äiti joutui maksamaan nostamansa lainan pois.

Vanhemmat olivat eronneet jo vuosia aiemmin. Ongelmat äidin kanssa johtivat siihen, että Johanneksen oli pakko päästä pois ahdistavasta ilmapiiristä. Hän muutti omilleen.

Johanneksella oli aiemminkin ollut tapana pelata rahapelejä pienillä summilla silloin tällöin. Ennen armeijaa napsahtanut voitto mielessään hän alkoi pelata hiljalleen kasvavilla panoksilla pitkävetoa, nettikasinopelejä, markettien yksikätisiä.

Hän ei kertonut pelaamisesta kenellekään. Äidilleen hän ei kertonut edes missä asui.

"Kun menin kauppaan, kuului raha-automaatin kilinä; kun aukasin radion, tuli Veikkauksen mainos."

Alkuun Johannes rahoitti pelaamistaan pankin kulutusluotolla, mutta siirtyi pian pikavippeihin.

– Bussin kyljessä saattoi lukea, että nosta 2 000 euroa vaikka heti, ja sen sai halutessaan kymmenessä minuutissa tilille.

Tilanne karkasi käsistä. Pian Johannes pelasi verkossa öisinkin ja naputteli työvuorossa kännykällään uhkapelejä.

Velkojilta alkoi tulla "jatkuvalla syötöllä" tekstiviestejä ja kirjeitä, joissa muistutettiin lähestyvistä eräpäivistä ja uhkailtiin luottotietojen menettämisellä.

– Otin velkaa kuin sumussa, koska tilanne ahdisti niin paljon. Tuntui, että ihmiset näkevät kadulla lävitseni. Kun menin kauppaan, kuului raha-automaatin kilinä; kun aukasin radion, tuli Veikkauksen mainos.

Koronakevät on vähentänyt rahapeleistä saatavia tuottoja kolmanneksella. Mikael Crawford / Yle

Johanneksen oli pakko kertoa tilanteestaan isälleen. Isä suuttui ensin, mutta hetken mietittyään otti Johanneksen kanssa yhteisvastuullisesti lainan, jolla osa veloista maksettiin pois.

Johannes ei kuitenkaan ollut parantunut. Pelaamiskierre jatkui: hän pelasi, velkaantui, pelasi lisää, otti velkaa. Hän ei tiennyt enää 10 000 euronkaan tarkkuudella, paljonko velkaa oli eri suuntiin.

Velkaantuminen alkaa usein nuoren muuttaessa kotoa

Johannes on melko tyypillinen tapaus: velkaantuminen alkaa usein nuoren muutettua lapsuudenkodistaan yksin asumaan. Etenkin pääkaupunkiseudulla asuminen on niin kallista, että vuokranmaksun jälkeen rahaa ei riitä juuri muuhun elämiseen.

– Kun nuori voittaa kerran rahapelissä, hän voi saada adrenaliiniannoksen ja kuvitella, että minähän osaan tämän. Etenkin jos on yksin ja oman onnensa nojassa, voi helposti päätyä pelaamaan, Nuorisosäätiössä nuorten talousasioiden kanssa työskentelevä Essi Lindberg sanoo. Hän on ollut muun muassa valtakunnallisen Mun talous -verkostohankkeen projektikoordinaattori.

Tyypillistä Johanneksen tapauksessa on myös se, että kodin tuki puuttui rahankäyttöongelmien alkaessa.

– Yleensä tarvitaan joku kokeneempi ihminen, joka auttaa velkaantumisen katkaisemisessa, Lindberg sanoo.

Jos äiti ja isä ottavat isoja lainoja vaikkapa remonttiin tai autoon, nuoren ei kannata kuvitella tekevänsä samoin heti työuransa alussa pienemmillä tuloilla.

Ylivelkaantumiselle altistavat vanhempien tuen puuttumisen lisäksi myös esimerkiksi mielenterveysongelmat ja työttömyys.

– Jotkut ovat läheisen velkaannuttamia: äidin, isän, äitipuolen, isäpuolen, tyttöystävän tai poikaystävän. Tai perhe voi olla maahanmuuttajataustainen, eivätkä vanhemmat yksinkertaisesti osaa neuvoa, miten toimia suomalaisessa yhteiskunnassa.

Henrietta Hassinen / Yle

Aikuiset näyttävät nuorille mallia kuluttamisellaan. Ylivelkaantuneissa nuorissa on sekä huono- että hyvätuloisia.

– Velkaantuminen periytyy myös sukupolvelta toiselle. Mutta nykynuorten tilanne on vaikeampi kuin ennen, koska rahaa mainostetaan joka puolella, Takuusäätiön toimitusjohtaja Juha Pantzar sanoo.

Lasten ja nuorten kanssa kannattaisikin puhua rahasta. Jos äiti ja isä ottavat isoja lainoja vaikkapa remonttiin tai autoon ja lainan lyhennysvapaan ulkomaanmatkaa varten, nuoren ei kannata kuvitella tekevänsä samoin heti työuransa alussa pienemmillä tuloilla.

Pikavippien mainokset luovat tarpeita

– Päättäjien pitäisi ymmärtää, miten vakuudettomien luottojen villi markkinointi vaikuttaa nuoriin, vielä kehittymättömiin ihmisiin. Ne luovat tarpeita ja antavat vääränlaisia ratkaisuvaihtoehtoja ihmiselle, jolla saattaa jo olla vaikeaa, Essi Lindberg sanoo.

Rahatuotteita on tarjolla paljon enemmän kuin ennen. Ne aiheuttavat riippuvuutta kuten alkoholi, mutta niiden markkinointia ei ole rajoitettu samalla tavalla.

– Ihmisten talous on nykyään monimutkaista ja sirpaleista, ja menovirtoja on moneen suuntaan. Ennen oli vain yksi kukkaro, josta hoidettiin kaikki maksut, Juha Pantzar kuvaa. Pikalainojen lisäksi kännyköitä ja ulkomaanmatkoja myydään osamaksulla, ja luoton maksueriin saa lykkäyksiä.

Pantzarin mielestä nyt tarvittaisiin ennen kaikkea velkaantumista ehkäiseviä toimenpiteitä.

– 20-vuotiaina ihmiset ovat vasta aloittelemassa omaa talouttaan. Velkaongelmien muodostuminen kestää nykyään sen verran pitkään, että he ovat yli 25-vuotiaita ennen kuin alkaa muodostua ongelmia.

Henrietta Hassinen / Yle

Jos nuori ei ole töissä, hän ei pääse velkajärjestelyyn. Ja jos ulosotossa olevalla on velkaa useita kymmeniä tuhansia, ei palkkatyöhön meneminen ole välttämättä enää taloudellisesti kannattavaa. Palkasta ulosmitattaisiin suuri osa, kun taas esimerkiksi työmarkkinatuesta ei voida ulosmitata.

– Tästä me olemme todella huolissamme. Meillä voi olla tulevaisuudessa iso joukko ihmisiä, joilla on niin paljon taloudellisia ongelmia, että työnteko ei yksinkertaisesti ole enää kannattavaa, Pantzar sanoo.

Jo yli 31 000 18–28-vuotiasta on valtakunnanvoudin huomenna maanantaina julkaistavien lukujen perusteella ulosotossa. 2000-luvulla syntyneistäkin liki 800:lla on ulosottovelkoja.

Yle Uutisgrafiikka

Talousongelmien kasautumista voitaisiin ehkäistä esimerkiksi positiivisella luottorekisterillä, josta näkyisivät kaikki velat. Sen lisäksi pitäisi Pantzarin mielestä saada välineitä, joiden avulla ihmiset pysyisivät paremmin perillä kulutuskyvystään.

– Meille Takuusäätiöön asiakkaat hakeutuvat vasta, kun he ovat tosiongelmissa. Sitä ennen tarvittaisiin kevyitä testaamisen tapoja, joilla ihmiset pääsisivät tietoisiksi, että miten kestävää heidän taloutensa on. Pankkitilin saldo kertoo loppujen lopuksi vain osatotuuden talouden liikkumavarasta.

"Onneksi on upea työ, josta en halua luopua"

Vantaalaisen Johanneksen pelasti ehkä se, että hän lyhensi velkojaan välillä suurillakin summilla. Esimerkiksi saatuaan yhden 20 000 euron voiton nettikasinossa hän maksoi summasta 15 000 euroa velkojilleen.

Lopulta pelko asunnon menettämisestä säikäytti hänet niin, että pelikierre päättyi. Hän alkoi etsiä verkosta tietoa siitä, miten muut olivat selviytyneet vastaavanlaisessa tilanteessa.

Isänsä tukemana Johannes otti yhteyttä Takuusäätiöön ja pääsi velkajärjestelyyn. Siihen otetaan vain, jos velkoja on enintään 34 000 euroa. Lisäksi Johanneksen täytyi osoittaa, että todella aikoo maksaa velkansa – siinä auttoi hänen velanmaksuhistoriansa.

Hänen piti myös näyttää, ettei pelaa enää. Todisteeksi tarvittiin muun muassa kolmen kuukauden tiliotteet.

Pankkitiliä hallitsee nyt isä

Johannes kertoo olleensa kuivilla pelaamisesta puolitoista vuotta. Hän ei ole ollut hoidossa, mutta hän on puhunut ongelmastaan läheistensä lisäksi Helsinki Mission työntekijöiden kanssa.

– Kun tämän on kokenut, niin voin sanoa kaikille neuvoksi, että oli mikä hyvänsä tilanne, älä ikinä sorru pikavippilainoihin!

Johannes tekee töitä kaiken liikenevän aikansa, hänen pankkitilinsä on hänen isänsä hallinnassa, ja hän saa sieltä vain välttämättömimmän elääkseen. Vanhoja velkojaan hän lyhentää 1 100 eurolla kuukaudessa.

– Minulla on onneksi upea työ, josta en halua luopua tulevaisuudessakaan, ja josta saan hyvää palkkaa, Johannes sanoo. Kun velat on maksettu, hän alkaa säästää omaa asuntoa varten.

Lue myös:

Velkakurimukseen ajautunut Sanna: Ilman suurta häpeäntunnetta olisin varmaan päässyt helpommalla