Kymmenen vuotta sitten kärjistyneestä finanssikriisistä ei opittu ainakaan riittävästi, arvioi Aalto-yliopiston taloustieteen emeritusprofessori Sixten Korkman.

Harjoitettu politiikka torjui suuren laman syntymisen maailmassa, mutta se synnytti Korkmanin mukaan järkyttävän syvän taantuman, jossa syyttömät jälleen kerran kärsivät.

- Itse asiassa maailma on aika lailla ennallaan ja olemme jälleen kerran haavoittuvia kriiseille, Korkman sanoo STT:lle.

Uusista ideoista on pulaa ja Korkmanin mukaan tyhjiötä on monessa maassa täyttänyt nationalistinen populismi.

Ensi viikolla tulee kuluneeksi kymmenen vuotta siitä, kun amerikkalaisen Lehman Brothers -investointipankin kaatuminen sysäsi finanssikriisin täyteen mittaansa. Nyt maailmassa on enemmän velkaa kuin kriisin alkaessa tai koskaan aikaisemminkaan.

- Rikkaissa maissa on ehkä saman verran velkaa kuin finanssikriisin aikaan, mutta sitä on todella paljon, noin neljä kertaa suhteessa bruttokansantuotteeseen. Koko maailman tasolla velkaa on vain noin kaksi kertaa suhteessa bruttokansatuotteeseen, mutta enemmän kuin finanssikriisin aikana, Korkman sanoo.

Seuraavan kriisin siemenet kylvetty?

Kymmenen vuotta sitten kärjistynyt finanssikriisi kylvi myös mahdollisen seuraavan kriisin siemeniä. Finanssiryhmä OP:n pääjohtaja Timo Ritakallio näkee nykytilanteen huolien vertautuvan joissakin asioissa valitettavan hyvin finanssikriisiin ja 1930-luvun lamaan. Ennen finanssikriisiä maailmankauppa vapautui ja Euroopan unioni tiivistyi, nyt suunta on ollut toinen.

- Mitä enemmän asioihin perehtyy, sitä varmempi on siitä, että aina tulee uusi finanssikriisi, Ritakallio sanoo.

Näköpiirissä ei Ritakallion mukaan uutta kriisiä ole, mutta esimerkiksi kauppasotien suhteen parikin vuotta on pitkä aika.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja Vesa Vihriälä arvioi, että erityisesti Eurooppaan osalta suurimmat riskit liittyvät tällä hetkellä velkaiseen Italiaan.

- Italian hallitus on ilmoittanut harjoittavansa politiikkaa, jossa se yhtäältä suhtautuu leväperäisesti julkisen talouden hoitoon ja toisaalta on nihkeä pankkien riskien vähentämisen suhteen. Samoin EU-yhteistyöhön suhtaudutaan hyvin nihkeästi, hän sanoo.

Ritakallion mukaan nyt arvioituna todennäköisintä on, että uusi finanssikriisi voisi maailmalla syntyä nollakorkojen lämmittämien kiinteistömarkkinoiden ylikuumentumisesta tai jälleen hieman vauhdittuneesta heikkolaatuisten luottojen arvopaperistamisesta.

Yksi perussyy finanssikriisiin olivat juuri arvopaperistetut subprime-asuntolainat. Lainan saattoi saada hakija, jolla ei ollut lainkaan tuloja, työpaikkaa tai säästöjä.

"Suurpankkien valta hyvin merkittävää"

Korkman kuvaa nykyistä globaalia rahoitusjärjestelmää jonkinlaiseksi helvetinkoneeksi. Korkman haluaa kuitenkin painottaa, ettei puhu Suomesta. Suomen pankkijärjestelmä on hyvin hoidettu ja vakavarainen.

Sääntelyä on tiukennettu, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa sääntelyä ollaan purkamassa presidentti Donald Trumpin toimesta.

- Goldman Sachs on aina vallankahvassa, oli presidentti tai vallassa oleva puolue Yhdysvalloissa mikä tahansa. Suurpankit ovat entistä suurempia ja niiden valta on hyvin merkittävää, Korkman sanoo.

Liialliseen pessimismiin ei Korkmanin mukaan ole kuitenkaan syytä, sillä ainakin toistaiseksi esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Euroopan taloudet ovat vahvassa kasvussa.