Jos kaikki suunnitelmat toteutuvat, Näsinneula (134 metriä) ja Pispalan Haulitorni (55 metriä) saavat lukuisia kilpailijoita.

Yksi seisoo jo Tampereen rautatieaseman kyljessä Tullin alueella: vuonna 2014 valmistuneella Torni-hotellilla on korkeutta 88 metriä. Aivan pian läheisyyteen nousee harjakorkeuteensa 21-kerroksinen asuinkerrostalo Luminary, joka kohoaa 70,5 metriin.

Nämä kaksi ovat vasta alkua. Muitakin korkeita rakennuksia suunnitellaan nyt etenkin aseman seudulle ja vanhasta tullikamarista nimensä saaneeseen Tullin kaupunginosaan. Aamulehti keksi jo nimetä alueen Mansehattaniksi.

Tunnin juna Helsinkiin?

Yksi uusi asuintorni on esimerkiksi Tampereen Pienteollisuustalon suunnittelema Torni-hotellin korkuinen asuinkerrostalo Tullin alueen tontille, jossa on nyt tyhjä asfalttikenttä. Siihen tulisi kerroksia 27, ja rakentaminen alkaisi ehkä kolmen neljän vuoden kuluttua.

Ei ole sattumaa, että korkeita taloja tehdään juuri aseman ympäristöön ja Tullin alueelle. Taustalla kytee toive Helsinkiin kulkevasta tunnin junasta. Nopea pääsy pääkaupunkiin raiteita pitkin voisi luoda aseman läheisyyteen tuhansia uusia asuntoja ja työpaikkoja.

”Se on yksi keskustan kehittämisen kärkihanke. Siellä risteäisivät kaikki liikennemuodot eli junat, ratikka, bussit ja henkilöautot. Alueen saavutettavuus on loistava”, Tenhunen sanoo.

”Joskus vuosina 2040–2050 Tampereen aseman alue voisi näyttää tältä, ja jos näyttää, niin olisimme tyytyväisiä. Aseman seudut ovat kaikkialla maailmassa kasvun moottoreita, Pasilassakin on sama tilanne.”

Ihmiset haluavat asua yläilmoissa

Helsingin Pasilassa uuden aseman eteläpuolelle syntyy kokonainen tornitaloalue. Torneja aiotaan rakentaa jopa kymmenen, ja niihin tulee sekä asuntoja että työpaikkoja.

Myös Kalasatamassa rakennetaan parhaillaan ylöspäin. Espoossa tornitaloja nousee länsimetron varrelle. Turussa suunnitellaan aseman läheisyyteen monitoimiareenaa tornihotelleineen.

Miksi kaikkialla rakennetaan nyt ylöspäin? Tampereen Pienteollisuustalo -yhtiön Hirvimäen mukaan korkeaa rakentamista selittää sen vetovoima: ihmiset haluavat asua yläilmoissa.

Trendin syynä on tietenkin myös tehokkuus. Raideliikenteen solmukohtiin halutaan lisää kaupunkia eli asuntoja ja työpaikkoja, ja ylhäällä tilaa riittää.

”Siinä ei tarvitse puita kaataa eikä puistoihin kajota”, sanoo toimitusjohtaja Olli Hirvimäki.

Korkein Kannen torni ylittää sata metriä

Hiljattain kaupunki julkaisi lukuisia näkymäkuvia siitä, mitä kaikkea rautatieaseman läheisyyteen voi vielä nousta seuraavina vuosina. Keltaiset korkeat palkit sekä niiden korkeus ja massiivisuus kaupunkinäkymässä ovat herättäneet arvosteluakin.

Raideliikenteen solmukohtiin halutaan lisää kaupunkia eli asuntoja ja työpaikkoja, ja ylhäällä tilaa riittää.

Jo nyt paalutuskoneet on ajettu asemiin Kyttälänsillan eteläpuolelle pääradan varteen, jossa ne tekevät perustuksia tulevalle monitoimiareenalle.

Areenan yhteyteen nousevat seuraavat kaksi tornia vuoteen 2021 mennessä. Ne ovat vasta 15- ja 18-kerroksisia.

Kun ne ovat valmiit, alkaa varsinaisen Kannen eli sillan pohjoispuolen kiskojen päälle tulevan alueen rakentaminen. Siihen nousee kolme tornia, jotka ovat 21-, 25- ja 29-kerroksisia. Korkein on siis yli satametrinen.

Yhdessä nämä viisi muodostavat ainakin tässä vaiheessa suunnittelupöydällä sahalaitaisen siluetin. Tämä alue täydentyy sitten vielä kaavailujen mukaan edelleen pohjoiseen eli rautatieasemaa kohti uusilla korkeilla rakennuksilla.

Tenhusen mukaan koko ­alueen rakentamisen arvo on puolitoista miljardia euroa. Hän uskoo, että rakennusyhtiöt ja sijoittajat kiinnostuvat alueesta.