Det var formiddag og 23 grader i Silicon Valley, da en e-mail tikkede ind i Udenrigsministeriets Bent Hessen-Schmidts indbakke. Mailen skulle blive det første officielle skridt på vejen mod Facebooks datacenter i Odense.

»Vi arbejder for en velkendt Fortune 500 virksomhed, hvis identitet indtil videre må være fortrolig. Vi kontakter dig for at anmode om information om de bedste potentielle grunde i Danmark, som kan støtte et nyt storskala datacenter,« stod der i mailen.

I sommeren 2014 var det vigtigt for virksomheden, at ingen fandt ud af, at de planlagde at bygge et datacenter. Derfor kontaktede de Bent Hessen-Schmidt fra anonyme e-mailadresser.

Det er Bent Hessen-Schmidts job at sørge for, at anonyme henvendelser som denne resulterer i konkrete investeringer på dansk grund. Han bor i Silicon Valley i Californien og har de seneste syv år været en afgørende brik i de forhandlinger, der dagligt udspiller sig mellem den danske stat og verdens største virksomheder – blandt andet når datacentre som Apples og Facebooks skal trækkes til Danmark.

For nylig kunne Information fortælle, at Google har købt grunde i Fredericia for at sikre sig muligheden for at bygge et datacenter. En investering, der længe har været omgærdet af hemmelighedskræmmeri. Nu fortæller Information historien om, hvordan forspillet til en investering af den karat udspiller sig.

Det begynder i en afdeling i Undenrigsministeriet, Invest in Denmark. Her er Bent Hessen-Schmidt investment manager. Han havde tidligere faciliteret kontakten mellem Danmark og Apple, og i juni 2014 begyndte arbejdet med Facebook, der i januar i år bekræftede for offentligheden, at de bygger et datacenter i Odense.

Ifølge mailen ledte Facebook efter passende grunde i Europa. En interstatslig konkurrence om at vinde Facebooks gunst var dermed i gang, og Bent Hessen-Schmidt var klar med et svar til den på det tidspunkt hemmelige virksomhed samme dag.

»Vi har allerede mange grunde, som er blevet forberedt til datacenter-brug,« lød det.

Datacentres største udgift er prisen på el. Det vidste Bent Hessen-Schmidt formentligt, da han i 2014 i det første svar til Facebook skrev om Danmarks lave elpriser.

I en mail tre uger senere forklarede han Facebook, at prisen på el ville blive endnu lavere. Regeringen havde nemlig besluttet at nedsætte PSO-afgiften på strøm, skrev han. En afgift, der senere skulle blive helt afskaffet.

I begyndelsen kunne Bent Hessen-Schmidt præsentere otte byer, der egnede sig til et datacenter. Hver med sin helt unikke historie, fortalte han. I den aktindsigt, Information har fået, har Udenrigsministeriet efter ønske fra Facebook overstreget syv af navnene og alle Facebook-medarbejderes e-mailadresser og navne.

Men det fremgår, at det ottende bud var Odense.

»Et eventyrligt, bæredygtigt energi-datacenter, placeret i forfatteren Hans Christian Andersens hjemby,« skrev han.

Fortrolighed

I efteråret 2016, to år efter den første e-mail fra Facebook, sad Bent Hessen-Schmidts chef Steen Hommel på sit kontor på Asiatisk Plads. Han var nytiltrådt direktør for Invest in Denmark. Han havde egentlig set frem til en rolig opstart. Sådan skulle det ikke blive.

Fyens Stiftstidende var på vej med en historie, som Invest in Denmark frygtede kunne spænde ben for det årelange arbejde med at tiltrække Facebooks datacenter.

I over to år var det lykkedes Invest in Denmark at holde kontakten med Facebook hemmelig for offentligheden.

Fyens Stiftstidende havde tidligere været på vej med artikler om, at Facebook stod bag opførslen af et datacenter i et industriområde uden for Odense. Men dengang lykkedes det kommunens Stadsdirektør og Invest in Denmark at lukke ned for offentliggørelsen. De mente, det ville skade lokalmiljøet, hvis investeringen gik i vasken som følge af offentliggørelsen.

Men allerede et par måneder senere pressede Fyens Stiftstidende på for at offentligøre deres viden. Det fik Steen Hommel til at sende en pressebriefing til de involverede ministerier.

»Set ud fra et investeringssynspunkt er opmærksomhed ikke ønskeligt på nuværende tidspunkt, hvor den endelige beslutning udestår fra FBs side. I værst tænkelige tilfælde risikerer opmærksomheden at kunne påvirke FBs endelige beslutning negativt, da FB er lovmæssigt forpligtet til at informere aktiemarkedet om større dispositioner,« skrev han.

Af aktindsigten fremgår det, at han efterfølgende bad ministerierne føre en tilbageholdende kommunikationslinje. Ministrene måtte gerne udtrykke glæde over, at Facebook viste interesse i Danmark, men de skulle pointere, at Facebook ikke havde truffet sin endelige beslutning endnu.

Steen Hommel fortæller i dag, at fortrolighed er nøglen til at tiltrække udenlandske investeringer. I nogle tilfælde, for eksempel med datacentrene, er fortroligheden dog vigtigere end vanligt. Det skyldes, at datacentrene er spritnye forretningsområder, som hurtigt bliver meget »forretningskritiske og konkurrencefølsomme.«

»De fremhæver over for Danmark, at det er rigtig vigtigt, at vi har fortrolighed, for at vi er et interessant investeringsland. Hvis vi løb frit rundt og fortalte om alt det her mod deres ønske, så havde vi betydelig færre investeringer,« siger Steen Hommel.

Fakta I de kommende år vil datacentre skyde op i det danske landskab. Store serverhaller, hvor verdens teknologigiganter som Facebook, Apple og muligvis Googles motorer vil stå og brumme. Staten arbejder aktivt for at tiltrække de store virksomheder, men som Information har beskrevet, kan det udfordre den grønne omstilling og blive dyrt for skatteyderne.

Information har fået aktindsigt i korrespondancen mellem den danske stat og Facebook, men i de udleverede dokumenter er virksomhedens navn overstreget og deres medarbejderes navne ligeså.

En korrespondance på tusindvis af journaliserede dokumenter vidner om et omfattende arbejde, siden den første mail blev sendt i sommeren 2014. Men mange dokumenter og oplysninger er blevet undtaget fra aktindsigten af hensyn til forretningshemmeligheder.

Helikoptertur

En efterårsdag i oktober 2014 fløj der en helikopter rundt over Tietgenbyen, en forstad til Odense.

I den sad blandt andre en repræsentant fra den endnu hemmelige virksomhed i selskab med en af Odense kommunes medarbejdere. De skulle se grunden til den mulige investering an fra luften.

Det var første gang, Odenses stadsdirektør Stefan Andersen oplevede en mulig investor flyve rundt i en helikopter forud for en investering. Det stod klart for ham, at det var en virksomhed i en helt anden liga, der overvejede at slå sig ned i kommunen.

Mens Facebook fløj og inspicerede grunden i Odense, arbejdede Invest in Denmark i kulissen for at hemmeligholde projektet. Det samme gjorde Facebook.

Stadsdirektør Stefan Andersen fik et indtryk af hemmelighedskræmmeriet, allerede da han første gang blev involveret i projektet. Det var i 2014, da Invest in Denmark kom til Odense for at fremvise byggegrundene for en gruppe anonyme investorer.

»De præsenterede sig kun med fornavn, og vi kunne høre på dem, at de formentlig var amerikanere. Men hvorvidt det var rådgivere eller udviklere – det anede vi ikke, og det aner vi heller ikke i dag,« siger Stefan Andersen.

Invest in Denmark tog amerikanerne rundt i landet til forskellige kommuner. Stadsdirektøren fik det klare indtryk, at det var topprofessionelle erhvervsfolk. De vidste, hvad de ledte efter, og havde meget specifikke spørgsmål.

Ifølge Stefan Andersen fik de først bekræftet, at delegationen var fra Facebook, to uger inden de officielt annoncerede købet i januar. Over to år efter, Invest in Denmark modtog den første mail.

Den hemmelighedsfulde gruppe af udenlandske forretningsfolk blev ført an af en mand, der præsenterede sig som Tim.

Læs også Regeringen lokkede Facebook med fjernelse af PSO-afgift

Tim var meget i Danmark, og selvom stadsdirektøren på intet tidspunkt fik hans efternavn oplyst, talte de meget om fritidsinteresser. Stefan Andersen lagde for eksempel en løberute for amerikaneren, så han kunne motionere, mens han var på Fyn.

»Og jeg vidste, at han var interesseret i vildmarksvandring, så på den måde lærte man en fremmed person at kende, selvom jeg ikke kendte hans efternavn eller vidste hvilken virksomhed, han arbejdede for.«

På samme måde talte Stefan Andersen flere gange med en anden repræsentant fra Facebook, der talte engelsk og kaldte sig Mike. Kort før den officielle bekræftelse af projektet blev stadsdirektøren overrasket. Mike præsenterede sig nu som Jürgen og var i virkeligheden svensker, fortæller Stefan Andersen.

Tilbage til Steen Hommel

I 2015 blev der sendt artikler fra danske medier om emnet til Facebook. Af aktindsigten fremgår det også, at Finansministeriet udarbejdede et notat om PSO-afgiften målrettet den potentielle investor.

Invest in Denmark bad om at »fremhæve de interne overvejelser om en afskaffelse af PSO yderligere«. Den uddybning, som Finansministeriet svarede med, er dog mørklagt.

Information har tidligere beskrevet, hvordan afskaffelsen af PSO-afgiften internt i Venstre-regeringen blev beskrevet som væsentlig for at tiltrække datacentre som Facebooks.

Alligevel mener Steen Hommel, direktør i Invest in Denmark, at PSO-afskaffelsen havde begrænset betydning for Facebook.

»De er interesseret i alle parametre. Vi havde en lang og seriøs dialog med dem længe inden PSO-beslutningen. Inden man overhovedet vidste, hvor PSO-debatten pegede hen af. Men samtidig tror jeg ikke, de er kede af det. Det er jo en driftsudgift, så selvfølgelig synes de, det er godt. Og fremadrettet kan det også komme til at betyde noget for investeringer, nu hvor der er klarhed om det,« siger han.

Opkaldet den sene aften

Indtil det sidste var stadsdirektør Stefan Andersen bange for, at virksomheden ville se bort fra Odense. Mod slutningen af forløbet fik han indtryk af, at Facebooks valg stod mellem Odense og en grund syd for grænsen. Hvis Facebook havde valgt Odense fra i sidste øjeblik, havde Facebooks medarbejder Tim også lidt et nederlag.

»De har teams, der rejser rundt og finder lokationer, og der var en konkurrence mellem dem om at finde det sted, der blev valgt. Det var en sejr for Tim, da han vandt Odense. Han havde en kollega, der havde samme opgave som ham – som rejste rundt i verden og gjorde det samme,« siger Stefan Andersen.

I begyndelsen af januar sad stadsdirektøren og arbejdede sent i sit hjem. Som en dårlig vane havde han sin telefon liggende ved siden af sig, da et telefonnummer fra Silicon Valley dukkede op på skærmen.

»Jeg kan tydeligt huske, at min fornemmelse var, at nu får vi enten at vide, at de har besluttet sig for de andre eller os. For alt var på plads med plantegninger, så vi ventede bare på, at de besluttede sig. Det var ligesom at gå til eksamen,« siger han.

Facebook havde valgt Odense.

På Invest in Denmarks hovedkontor på Asiatisk Plads blev projektets succesfulde punktum fejret. Selvom datacentre langt fra udgør hovedparten af Invest in Denmarks årlige tiltrækninger, har virksomhederne en særlig brandingeffekt, fortæller Steen Hommel.

Apple og Facebook er kendt for at være uhyre nøjeregnende, når de skal placere en investering. Og at sådanne virksomheder har valgt Danmark, vil give Invest in Denmark en fordel i fremtiden, når de skal gøre Danmark attraktivt for udenlandske investeringer.

Ifølge Facebook selv, er årsagen til hemmelighedskræmmeriet, at fortroligheden øger effektiviteten, fordi alle interessanter på den måde holder øjnene på bolden.

»Og nogle gange beslutter vi ikke at investere i en grund, som vi har overvejet. Vi vil ikke trække hele samfund gennem op og nedturene i vores egen omhyggelige proceser,« svarer en talsmand fra Facebook på mail.

Facebook forventer i følge Fyens Stiftstidende, at datacentret vil skabe 150 faste jobs efter anlægsfasen, når det efter planen tages i brug i 2020.