Du bliver dagligt bombarderet med udtalelser fra såkaldte eksperter. Men deres vurderinger og analyser er sjældent baseret på noget, de har forsket i, fortæller DR2-programmet Detektor.

85 procent af forskernes kommentarer handler i stedet om eksempelvis meningsmålinger, finanslovsforhandlinger eller andres forskning.

Overraskende udvikling

De nye tal stammer fra en undersøgelse af artikler fra danske dagblade i perioden 1961 til 2011.

Og tendensen er højst overraskende, mener én af forskerne bag undersøgelsen, professor i Journalistik ved Syddansk Universitet, Erik Albæk til DRs Detektor.

- Jeg er meget forbavset over, at en så lille del af forskernes udtalelser baserer sig på noget, forskeren selv har forsket i, siger han.

Og han mener, at udviklingen kan være problematisk for samfundsdebatten.

- Så længe forskeren har ekspertise i det, han udtaler sig om, er det ikke et problem. Men der er ingen tvivl om, at der er nogle forskere, der nogle gange udtaler sig om noget, de ikke ved noget om.

Fra fakta til fortolkning

Undersøgelsen viser, at kommentarer baseret på forskning aldrig har været lavere end nu. Tidligere var omkring halvdelen af forskerens udtalelser baseret på egen forskning. Men i dag ligger andelen altså på 15 procent.

- Særligt de seneste 10 år, har der været et meget voldsomt fald. Det er meget markant, påpeger Erik Albæk.

Og når forskeren ikke bare formidler fakta og videnskab, men også kommenterer på politik og andre begivenheder, er der risiko for, at forskerens egen holdning kommer til udtryk.

- På den måde kan forskere misbruge deres autoritet og snige holdninger ind i deres vurderinger. Det kunne jeg godt ønske mig, at både universiteter og journalister var mere opmærksomme på, siger professoren.

Journalisterne er afhængige af eksperter

Når en ekspert optræder i medierne er det i 9 ud af 10 tilfælde journalisten, der har rettet kontakt til forskeren. Samtidig viser undersøgelsen, at der generelt er sket en voldsom stigning i antallet i ekspertudtalelser i medierne.

Tendenserne understreger, at journalister er blevet mere afhængige af eksperternes kommentarer i deres daglige arbejde, mener Erik Albæk.

- Journalistik har ændret sig fra i høj grad at referere, hvad der skete i samfundet, til i stedet at være meget mere fortolkende og analyserende. Men fordi journalisten skal forsøge at være objektiv, ringer han til en forsker og får ham til at vurdere og analysere, siger Erik Albæk.