Juditos Grigelytės (VŽ) nuotr.

Rugpjūčio mėnesį vartotojų pasitikėjimo rodiklis buvo minus 3 ir, palyginti su liepa, nepasikeitė. Nors daugiau žmonių prognozuoja nedarbo lygio augimą, šią nuomonę atsvėrė optimistiškesni lūkesčiai dėl namų ūkių finansinės padėties ir galimybių sutaupyti.

Kaip skelbia Statistikos departamentas, rugpjūtį 22% gyventojų tikėjosi, kad jų namų ūkio finansinė padėtis per ateinančius 12 mėnesių pagerės, 12% manė, kad ji pablogės, o 60% prognozavo, kad ji nesikeis (liepą – atitinkamai 21, 14 ir 58%).

Nors kiek sutaupyti per artimiausius 12 mėnesių, kaip ir liepą, tikėjosi 40% gyventojų, o visiškai nesitikinčių nors kiek sutaupyti gyventojų dalis sumažėjo nuo 22 iki 19%.

Palyginti su liepa, gyventojų nuomonė apie bedarbių skaičiaus kitimo perspektyvas truputį pablogėjo – nors gyventojų, manančių, kad bedarbių skaičius per artimiausius 12 mėnesių didės dalis nepasikeitė (tokių buvo 29%), bet teigiančių, kad bedarbių skaičius mažės, dalis sumažėjo nuo 27 iki 25%.

Gyventojų nuomonė apie šalies ekonominės padėties perspektyvas per ateinančius 12 mėnesių, palyginti su praėjusiu mėnesiu, beveik nepasikeitė – 30% gyventojų tikėjosi, kad padėtis gerės (liepos mėn. 31%), kaip ir praėjusį mėn. 19% manė, kad ji blogės.

Miestuose optimizmo daugiau

Vartotojų pasitikėjimo rodiklis mieste ir kaime rugpjūčio mėn. skyrėsi 5 procentiniais punktais: mieste jis sudarė minus 1, kaime – minus 6. Palyginti su praėjusiu mėnesiu, mieste vartotojų pasitikėjimo rodiklis padidėjo 1, o kaime sumažėjo 2 procentiniais punktais.

Palyginti su liepos mėnesiu, kaimo gyventojai pesimistiškiau vertino galimybės sutaupyti ir bedarbių skaičiaus kitimo perspektyvas, šiek tiek geriau – namų ūkio finansinės padėties perspektyvas.

Miesto gyventojai šiek tiek geriau vertino namų ūkio finansinės padėties ir galimybės nors kiek sutaupyti perspektyvas, šiek tiek blogiau – šalies ekonominės padėties perspektyvas.

Per metus (2018 m. rugpjūčio mėn., palyginti su 2017 m. rugpjūčio mėn.) vartotojų pasitikėjimo rodiklis padidėjo 6 procentiniais punktais. Tai lėmė geresnės visų jo sudedamųjų dalių prognozės. Gyventojų, manančių, kad šalies ekonominė padėtis per artimiausius 12 mėnesiu gerės, dalis padidėjo nuo 24 iki 30%, besitikinčių nors kiek sutaupyti – nuo 33 iki 40%. Taip pat pagerėjo savo namų ūkio finansinės padėties ir bedarbių skaičiaus kitimo perspektyvų vertinimas: gyventojų, manančių, kad namų ūkio finansinės padėtis per artimiausius 12 mėnesių gerės, padaugėjo nuo 17 iki 22%, prognozuojančių bedarbių skaičiaus mažėjimą, – nuo 21 iki 25%.

Palyginti su liepa, gyventojų, teigiančių, kad jų namų ūkio finansinė padėtis per praėjusius 12 mėnesių pagerėjo, dalis sumažėjo nuo 21 iki 19%, kaip ir praėjusį mėnesį, 27% gyventojų manė, kad padėtis pablogėjo.

Vertindami šalies ekonominės padėties pasikeitimus per praėjusius 12 mėnesių, 28% gyventojų teigė, kad šalies ekonominė padėtis pagerėjo, tiek pat jų (28%) manė, kad pablogėjo, o 42% – kad padėtis išliko tokia pati (liepos mėn. – atitinkamai 30, 31 ir 38%).

Vertindami esamą savo šeimos finansinę padėtį, rugpjūčio mėnesį 39% gyventojų atsakė, kad jie daugiau ar mažiau sutaupo (liepos mėn. – 41%), kaip ir praėjusį mėnesį 9% gyventojų teigė, kad gyvena iš santaupų ar skolintų lėšų.

Rugpjūtį 27% gyventojų nurodė, kad per artimiausius 12 mėnesių tokiems pirkiniams kaip baldai ar buitinė technika ketina išleisti daugiau nei per praėjusius 12 mėnesių, 18% – mažiau (liepos mėn. – atitinkamai 31 ir 16%).