Perintövero on Suomen vihatuin vero, sanotaan. Kyselyjen mukaan jopa 75 prosenttia suomalaisista olisi valmis poistamaan perintöveron. Mutta onko pieni ja keskisuuri ihminen tyhmä, jos hän kannattaa perintöveron poistamista?

Suomessa kuolee vuosittain runsaat 50 000 ihmistä. Heitä suremaan jää noin 150 000 kuolinpesän osakasta.

Verohallinnon tilastoista käy ilmi, että valtaosa tuosta perillisten joukosta – 85 000 – saa nollaverolipun eli ei joudu maksamaan perintöveroa laisinkaan. Heidän perintöverotuksessa vahvistetun perintönsä arvo on siis alle 20 000 euron verotusrajan.

Perintöveroa vuosittain maksavista 65 000 suomalaisesta taas valtaosa saa perintöpotikseen summan, joka liikkuu haarukassa 20 000–50 000 euroa.

Perintövero kirpaisee vain miljoonapotin saaneita

Lähisukulaisia koskevassa verotaulukoiden ykkösluokassa 20 000 euron perinnöstä maksetaan veroa 100 euroa, 40 000 euron perinnöstä 1 500 euroa ja 50 000 euron perinnöstä 2 500 euroa. Miljoonan euron perinnöstä vero on 149 700 euroa.

Käytännössä perintövero kirpaisee siis vain miljoonaperijöitä. Ja silloinkin – jos kyse on maatalous- tai muusta yritysomaisuudesta – yritystoimintaa jatkavat sukulaiset saavat ennen veron laskemista roimat arvonalennushuojennukset.

Lobbauksella rikkaan vero köyhän maksettavaksi?

Perintö- ja lahjaveron tuotto valtiolle oli viime vuonna 650 miljoonaa euroa eli 1,5 prosenttia valtion budjetista. Jos tuo miljonäärivero poistetaan kokonaan, valtio joutuu keräämään summan muilla koko kansan veroilla – tai leikkaamaan julkisia palveluja entisestään. Rikkaiden perintöverot siirtyisivät muiden maksettaviksi.

Aalto-yliopiston professori Heikki Niskakangas on yksi Suomen johtavista veroasiantuntijoista. Hän on huolissaan pääomapiirien – ja etenkin Perheyritysten liiton – lobbauksesta perintöveron poistamiseksi. Seuraavaa hallitusohjelmaa kirjoitetaan jo.

Niskakangas sanoo, että entisen pääministerin Matti Vanhasen (kesk.) vetämä liitto ajaa vain suurten miljoonaluokan yrittäjäperheiden perintöverovapautta.

– Lahjat ja perinnöt mahdollistavat laiskuuden. Kansakuntien vauraus ja hyvinvointi perustuu kuitenkin työhön, ennen muuta osaavaan työhön.

Professori Heikki Niskakangas on vieraana Päivän kasvo -ohjelmassa TV1-kanavalla maanantaina kello 18.20. Niskakangasta haastattelee toimittaja Ari Mölsä.