KKO alensi Tapanilan joukkoraiskauksen tuomiota – oikeus ei pitänyt julkisella paikalla tehtyä raiskausta erityisen nöyryyttävänä

Korkein oikeus on alentanut yhden Helsingin Tapanilan joukkoraiskauksesta tuomitun rangaistusta. Hovioikeus oli tuominnut tekohetkellä 18-vuotiaan Mustafa Nur Mohamedin kahden vuoden ja neljän kuukauden vankeuteen törkeästä raiskauksesta. KKO katsoi, että kyseessä oli perusmuotoinen raiskaus ja alensi rangaistuksen kahteen vuoteen ja kahteen kuukauteen vankeutta. Kahdelle alaikäiselle hovissa tuomitut vuoden ja yhdeksän kuukauden mittaiset ehdolliset vankeusrangaistukset KKO piti ennallaan. "Ei erityistä pyrkimystä uhrin nöyryyttämiseen" Viisi nuorta miestä lähti vuoden 2015 maaliskuussa seuraamaan naista Helsingin Tapanilan juna-asemalta. Kolme heistä raiskasi tämän siten, että naisesta pideltiin kiinni ja kaksi miestä työnsi kätensä naisen housuihin ja sormensa tämän emättimeen ja peräaukkoon. Kaksi muuta seurasi tapahtumaa läheltä osallistumatta itse tekoon. Hovioikeus katsoi, että raiskaus oli törkeä, koska sen tekijöinä oli useita henkilöitä ja se tehtiin erityisen nöyryyttävällä tavalla. KKO katsoi, ettei sormin tehtyä raiskausta voitu sinällään pitää vähemmän vakavana tekona kuin sukupuolielimellä tehtyä raiskausta. Myös sitä, että tekijöitä oli useita, voidaan pitää ankaroittamisperusteena. Toisaalta KKO katsoi, ettei raiskaukseen liittynyt erityistä pyrkimystä uhrin nöyryyttämiseen. Lopulta oikeus päätyi siihen, ettei tekoa ole pidettävä kokonaisuutena arvostellen törkeänä. Koulunkäynti keskeytyi, alaikäiset joutuivat lastensuojelulaitokseen KKO:n mukaan teko oli kuitenkin pelottavuudessaan sellainen, että siitä tulisi määrätä ankarampi rangaistus kuin raiskauksesta keskimäärin. Oikeus katsoi, että lähtökohtaisesti rangaistuksen tulisi olla 2,5 vuotta vankeutta. Oikeus otti kuitenkin lieventävinä seikkoina huomioon kaikkien tekijöiden nuoren iän sekä tapauksen saaman julkisuuden. Mohamedin ja muiden tekijöiden ikäero ei ollut suuri, koska Mohamed oli täyttänyt 18 vuotta vain kaksi kuukautta ennen rikosta. – Kaikkien vastaajien syyllisyyttä arvioitaessa on ilmeistä, että rikoksen tekemiseen on vaikuttanut ikään liittyvä kypsymättömyys, oikeus totesi tuomiossaan. KKO:n mukaan vastaajille oli aiheutunut poikkeuksellisen haitallisia seurauksia jutun saamasta julkisuudesta. – Rikosta koskevissa uutisissa puhuttiin jo esitutkintavaiheessa ulkomaalaisten toteuttamasta joukkoraiskauksesta. Epäiltyjen nimet, kuvat ja yhteystiedot tulivat tässä yhteydessä esille jo ennen oikeudenkäyntiä. Vastaajia kohtaan esitettiin uhkauksia. KKO:n mukaan vastaajien koulunkäynti oli keskeytynyt ja alaikäiset tekijät oli kiireellisten lastensuojelutoimien kohteena sijoitettu lastensuojelulaitokseen. Näin ollen KKO katsoi, että rikoksesta seurannut julkisuus ja siitä aiheutuneet seuraukset olivat sellainen poikkeuksellinen ja ennakoimaton muu seuraus, joka oli otettava huomioon rangaistusta määrätessä. KKO:ssa äänestettiin rangaistuksen määräämisestä. Kaksi jäsentä olisi tuominnut tekijät ankarampiin rangaistuksiin. Yksi jäsen olisi tuominnut 18-vuotiaan lievempään rangaistukseen.