Korkeakoulutetuilla on nyt niin paljon kysyntää, että esimerkiksi insinöörit, kauppatieteilijät ja lääkärit työelämä vie mennessään jo paljon ennen valmistumista.

LappeenrantaKuopiolaisen konetekniikan kandiopiskelijan Sami Markkasen talvi on ollut kiireinen. Siihen on kuulunut opintojen ja Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopiston (LUT) urapalveluissa tapahtuvan osa-aikatyön lisäksi myös kesätöiden hakemista.

Niillä markkinoilla Markkanen onkin ollut kuumaa valuuttaa. Ahkeran ja huolellisen hakemisen päätteeksi pöydällä on omalta alalta useampi kesätyötarjous, joista on ollut mahdollista valita. Miten 23-vuotias Markkanen on päässyt siihen pisteeseen vain kolmen vuoden yliopisto-opiskeluiden jälkeen?

Yksi tärkeä seikka on valita oikea ala. Moni uusi ja trendikäs ala ei takaa varmaa työpaikkaa, mutta perinteisten alojen opiskelijat vedetään työelämään jo kesken opintojen.

Taulukkoa ladataan

Koulutetuille on kysyntää

Yleisesti korkeasti koulutetuilla pyyhkii hyvin. Tilastokeskuksen mukaan lähes 90 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) ammattikorkeakoulu- ja ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneista työllistyi valmistuttuaan viime vuonna. Eniten kasvua oli tekniikan sekä terveyden- ja hyvinvoinnin aloilta.

Opiskelijoita kaivataan todelliseen tarpeeseen. Teknologiateollisuuden arvioiden mukaan tekniikan alan korkeastikoulutettujen vuosittainen osaajavaje on noin 1 700 henkilöä.

— Tekniikan alalle opiskelijoiden saaminen on kansallinen haaste, kertoo urapalveluista vastaava Elina Hannikainen-Himanen LUT-yliopistosta.

Alat, joiden opiskelijat viedään käsistä, ovat perinteisiä.

— Tällä hetkellä tieto- ja viestintäteknologian opiskelijat lähtevät suurin piirtein aineopintojen jälkeen, sanoo sosiologian professori Harri Melin Tampereen yliopiston työelämän tutkimusyksiköstä.

Korkeasti koulutetuilla on nyt kova kysyntä. Yliopistosta valmisuvien lisäksi myös ammattikorkeakoulutuksen saaneet työllistyvät nopeasti. Seppo Suvela / Yle

Kiinnostuksen kohteet selville

Sami Markkasen mukaan pitää tietää mitä haluaa, pitää osata etsiä sitä oikeista paikoista ja pitää osata markkinoida itseään kunnolla.

— Mielestäni tekniikan alalla työnhaussa isoin valtti on se, että kertoo omasta teknisestä osaamisestaan ja kiinnostuksen kohteistaan. Minulla se kuulemma toimi, kun osasin kertoa sen ja miten kesätyö ajaa omia tavoitteita kohti, Markkanen listaa.

Markkanen haluaa tulevaisuudessa tehdä töitä teräsrakennesuunnittelun parissa. Työelämässä hän siis saattaa esimerkiksi laskea mitä ja miten kauan erilaiset tehtaiden tai rakennusten teräsrakenteet kestävät. Se vaatii muun muassa lujuuslaskentaa ja teräsrakenteiden vaurioitumisilmiöiden ymmärrystä.

Maisteriohjelmakin on valittu sen mukaan: Markkasen on tarkoitus jatkaa opintoja teräsrakenteiden ja hitsaustekniikan ohjelmassa.

Taulukkoa ladataan

Humanistilla työnhaku kestää kauemmin

Työ- ja elinkeinotoimistojen näkemyksen kertova ammattibarometri (2019) listaa 15 ammattia, joissa työvoimapula on suurin. Mukaan mahtuu useita korkeakoulutusta vaativia tehtäviä.

Aloista suurin on sosiaali- ja terveysala. Kärjessä keikkuvat sosiaalityön erikoisasiantuntijat, lastentarhanopettajat, kuulontutkijat, puheterapeutit, lääkärit ja sairaanhoitajat.

— Ne yliopistot, joissa on lääketieteelliset tiedekunnat, työllistävät kaikki. Samoin sosiaali- ja terveysala on sellainen. Maailma on muuttunut hyvin vähän. Ne alat, jotka ovat viimeisen 30 vuotta työllistäneet valmistuneita, työllistävät edelleen, toteaa professori Harri Melin.

Työllistymiseen liittyy olennaisesti markkinoiden tilanne. Jos teollisuudessa on huonot markkinat, vastavalmistuneilla insinööreillä on työllistymisvaikeuksia. Kun markkina on hyvä, tilanne muuttuu.

Perinteisesti humanistiset alat ovat Melinin mukaan niitä, joissa työllistymisessä on viivettä ja ensimmäinen työpaikka voi olla vaikea löytää.

Sosiaali- ja terveysala työllistää. Se on myös ala, jonka työntekijätarve kasvaa väestön ikääntymisen myötä. Markku Rantala / Yle

Laaja osaaminen ja suuret työmarkkinat

Paljon kysyntää on myös kauppatieteilijöillä, joiden tutkinto pätevöittää opiskelijat taloushallinnon erilaisiin asiantuntijatehtäviin kaikilla talouden toimialoilla. Melinin mukaan heidän osaamistaan arvostetaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.

— Kauppatiede on aina ollut sellainen, että sieltä valmistuneet ovat työllistyneet hyvin. Jos on opettaja tai lääkäri, niin osaaminen kohdentuu aika spesifisti, mutta kauppatieteilijän osaaminen on universaalia ja sitä voidaan hyödyntää laajasti työmarkkinoilla, Melin jatkaa.

Muuramesta kotoisin oleva Aino Juurikkala opiskelee neljättä vuotta kansainvälistä markkinointia LUT-yliopistossa. Oman alan työkokemusta on ehtinyt kertyä ja jo useammasta yrityksestä. 23-vuotias Juurikkala on kokeillut rohkeasti erilaisia tehtäviä ja on työskennellyt muun muassa markkinoinnin harjoittelijana ja projektikoordinaattorina. Hänen nykyinen työnsä on toimia kylteriyhdyshenkilönä Suomen Ekonomeille.

— Minua kiinnostaa digitaalinen markkinointi ja se, miten saadaan jengi kiinnostumaan yrityksistä ja sitä kautta tuotua se myynneiksi. Tulevaisuudessa haluaisin tehdä esimerkiksi markkinointipäällikön hommia, Juurikkala kuvaa.

Juurikkala kokee, että kauppatieteiden opiskelu antaa hyvät eväät tulevaisuuteen.

— Paljon analyyttisia taitoja, projektinhallintakykyä ja esiintymisvalmiutta. Sellaisia pehmeämpiä taitoja kovan ammattiosaamisen lisäksi. Ne tuntuvat olevan tosi arvostettuja nyt työnantajapuolella, Juurikkala sanoo.

Aino Juurikkala opiskelee yliopistossa maisterivaiheessa. Töitä on löytynyt hyvin myös koulun ohella. Silva Nieminen / Yle

Työn ja opintojen yhteensovittaminen

Aino Juurikkalan työt ovat löytyneet yleisten hakujen kautta. Konetekniikkaa opiskeleva Sami Markkanen taas tietää, että monelta yritykseltä löytyy piilotyöpaikkoja, joita ei laiteta yleiseen hakuun.

Molemmat tulevaisuuden ammattilaiset tietävät, että on tärkeää tehdä hakemukset yksilöllisesti jokaiselle yritykselle. Se vaatii myös kovaa työtä ja voi olla väsyttävää erityisesti kesätöiden haussa, jolloin hakemuksia pitää lähettää samanaikaisesti moneen eri firmaan.

— Kyllä se vaatii työtä ja ajatuksen laittamista siihen. Pitää näyttää haastattelijalle, että miksi mua kiinnostaa just sun firma. Pitää personoida kaikki hakemukset, CV ja täyttää hakuportaalit. Se vie ihan hirveästi aikaa, Juurikkala kuvailee.

Työllistyminen on kuitenkin kaikkien opintojen päätavoite ja kruunu. Ongelmia voi muodostua, jos työelämän imu on liian kova. Yliopistot ja etenkin ammattikorkeakoulut saavat merkittävän osan opetusministeriöltä tulevasta rahoituksesta tutkintojen perusteella.

— Jos opinnot jäävät roikkumaan, se on yliopistoille ja ammattikorkeakouluille iso haaste. On erittäin tärkeää, että opiskelija etenee oikeassa tahdissa ja suorittaa sekä kandin- että maisteritutkinnon, Harri Melin sanoo.

Elina Hannikainen-Himanen sanoo, että työelämään siirtyminen kulkee opiskeluiden kanssa käsikädessä. Silva Nieminen / Yle

Haasteena jaksaminen

Urapalveluiden Elina Hannikainen-Himanen LUT-yliopistosta muistuttaa, että yliopistokoulutuksen päätarkoitus on kuitenkin saattaa opiskelijat suomalaisen työelämän palvelukseen.

— Ei meillä enää ole sellaista ajatusmallia, että ensin opiskellaan ja sitten siirrytään työelämään. Se on koko opiskeluajan rinnalla kulkeva prosessi. Erittäin usein opiskelijat ovat työsuhteessa jo ennen kuin valmistuvat, Hannikainen-Himanen kertoo.

Toinen haaste on opiskelijan jaksaminen. Kun opinnot pitää suorittaa ja loma-ajat vietetään töissä, vaatii se kovaa kanttia.

Aino Juurikkala kertoo merkitsevänsä kaiken kalenteriin, myös pienet asiat. Pitää osata myös tasapainotella ja miettiä milloin kovimmat panokset lataa kouluun ja milloin työhön.

— Pitää muistaa myös ottaa aikaa itselle, eikä pelkästään painaa tukka putkella, Juurikkala muistuttaa.

Aino Juurikkala ja Sami Markkanen pitävät omaa valmistumista tärkeänä.

— Itse ajattelen, että on hyvä suorittaa opinnot loppuun, vaikka olisikin töissä, Markkanen sanoo.

Hypet tulevat ja menevät

Mistä sitten voi tietää, mikä ala vetää ja työllistää tulevaisuudessa? Työelämän tutkimusyksikön professori Harri Melinin mukaan osaajien kysyntään liittyy aina sama kaava.

Ensin työvoimapula näkyy yrityksissä ja julkisen sektorin työpaikoilla, minkä seurauksena koulutusjärjestelmä vastaa muutoksiin aina viiveellä. Monivuotisessa prosessissa voi olla välissä poliittisia päätöksiä, uusien opintosuuntien perustamista ja vuosia kestävää koulutusta.

Uusia ja suosittuja ammatteja tulee ja menee, mutta suurimmat työllistäjät ovat edelleen perinteisiä. Kare Lehtonen/Yle

Pääsääntöisesti kysyntää on edelleen perinteisillä aloilla ja erityisesti siellä, missä väestö vanhenee. Maailman muuttuminen voi tuoda myös uusia työpaikkoja, mutta trendeistä Melin ei juuri perusta.

— Erilaisia hypejä tulee ja menee. Silloin, kun ammattikorkeakouluja laitettiin pystyyn, oli kaiken maailman kulttuurintuottajaa ja tiedottajaa, joista ajateltiin, että tulee hienoja ammatteja. Tällä hetkellä hypetys menee tubettajissa, skypettäjissä ja bloggaajissa, joilla ei ole mitään koulutusvastetta. Se on pintavaahtoa, vaikka nuoria kiinnostaakin.

— Mutta jos katsotaan työmarkkinoiden isoja rakenteita sekä työelämän ja koulutuksen makrorakenteita, niin tietotekniikka ja ICT ovat sellaisia, että niiden osaamista tarvitaan nykyistä enemmän. Toinen on sosiaaliala ja hoiva, sillä ikääntymisen myötä tällä alalla työvoiman tarve kasvaa, Melin sanoo.

Tulevaisuuden työelämän toiveet

Vaikka kesätyöhakemusten täyttäminen ja yritysten taustoihin uppoutuminen voi olla uuvuttavaa, on siinä myös puolensa. Silloin opiskelija joutuu miettimään asioita, jotka itselle ovat työelämässä tärkeitä ja vastaako haettu työ niitä haaveita.

Myös palkalla on väliä. Vastavalmistunut ekonomi tai diplomi-insinööri voi tienata työssään noin 3500 euroa kuussa. Opiskelija saa usein työstään harjoittelijapalkkaa, jonka määrä vaihtelee.

— Opiskelijat pyrkivät siihen, että yritykset maksaisivat alan suosituspalkkaa. Kaikki eivät maksa, mutta tietyt tehtävät ovat sellaisia, jotka näyttävät hyvältä CV:ssä ja voivat viedä eteenpäin, vaikka siitä ei saisikaan niin paljon, Sami Markkanen sanoo.

Ammattibarometri kertoo ammatit, joissa on kysyntää ja ne, joissa ylitarjontaa. Seppo Suvela / Yle

Markkasen haaveissa on tulevaisuudessa omalla uralla eteneminen. Hänellä on myös suunnitelmia tavoitteensa saavuttamiseksi. Hän on valmis työskentelemään useissa eri yrityksissä päästäkseen eteenpäin.

— Silloin saisi erilaisista paikoista kokemusta kokemusta ja osaaminen karttuisi. Näillä perustein voisi pyytää enemmänkin palkkaa. Toinen vaihtoehto olisi työskennellä monta vuotta jossain isossa yrityksessä, jossa pääsisi etenemään yrityksen sisällä. Ja pitää kuitenkin muistaa arvostaa vapaa-aikaa, Markkanen sanoo.

Aino Juurikkala on samoilla linjoilla.

— Tottakai pidän kovaa palkkaa tärkeänä, kun olen opiskellut pitkään. Mutta tärkeää on myös se, että on työpaikka, jossa viihtyy ja jonne on ilo mennä, Juurikkala linjaa.

Aiheesta voi keskustella 29.1. kello 23.00:een saakka.

Kontakti- ja rekrytointitapahtuma DuuniDay LUT-yliopistolla tiistaina 28.1.

Lue lisää: Kolmannes ei valmistu korkeakoulusta 10 vuodessa, ja se on opinahjoille ongelma: "En muista, että kukaan olisi kysellyt tutkinnon perään

Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?