Valtionvarainministeri Mika Lintilä myönsi IMF:ltä tulleiden pyyhkeiden jälkeen, etteivät hallituksen työllisyystoimet ole riittäviä. – Meidän tulee lisätä työllisyyttä lisääviä päätöksiä välittömästi.

Oppositio iski hallituksen työllisyys- ja talouspolitiikan kimppuun vuoden viimeistä lisätalousarviota käsitelleessä istunnossa kahdella uudella aseella. Kokoomuksen Ben Zyskowicz nosti esiin kokoomuksen eduskunnan tietopalvelusta saamat laskelmat hallituksen työllisyystoimien vaikutuksista.

– Kuulkaa kaikki, hallituksen ensi vuoden päätökset tulevat merkitsemään sitä, että työpaikkoja on 5 000 vähemmän kuin ilman näitä hallituksen päätöksiä. Hei siellä hallituksen riveissä, ryhdistäytykää ja ruvetkaa tekemään todellisia työllisyyttä ja talouskasvua tukevia päätöksiä! Zyskowicz iski.

Eduskunnan tietopalvelun laskelmat tulivat ilmi, kun kokoomus esitteli aiemmin päivällä vaihtoehtobudjettinsa. Valtionvarainministeri Mika Lintilä ei halunnut eduskunnassa kommentoida IS:lle kokoomuksen esittämiä lukuja, koska ei ollut ehtinyt tutustua laskelmiin.

Eduskunnan tietopalvelun laskelmat eivät olleet opposition ainut uusi ase hallituksen vuoden viimeistä lisätalousarviossa käsitelleessä keskustelussa. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF antoi hallitukselle pyyhkeitä tänään julkaisemassaan raportissa. Sen mukaan hallitusohjelman tavoite talouden tasapainottamisesta vuoteen 2023 mennessä ei ole nykytoimilla mahdollinen.

– Olemme vakavan paikan edessä. Kyllä te ministeri Lintilä joudutte ensi syksynä leikkauslistoja täällä esittelemään. Täytyy syvästi ihmetellä, miksi keskusta on tällaisen talouspolitiikan takuumiehenä hallituksessa, kristillisten puheenjohtaja Sari Essayah ihmetteli salissa.

Essayah jatkoi lisäämällä, että Lintilän tulisi miettiä asiaa yhdessä puolueen puheenjohtajan Katri Kulmunin (kesk) kanssa.

Pääministeri Antti Rinne saapui eduskuntaan Brysselistä. Keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni seurasi keskustelua hetken pääministerin vierellä.­

Lintilä kävi IMF:n raporttia omassa puheenvuorossaan läpi ja löysi raportista yhden pääviestin, johon hallituksen on tartuttava.

– Meidän tulee lisätä työllisyyttä lisääviä päätöksiä välittömästi. Emme voi odottaa ensi syksyyn, jolloin käydään läpi, paljonko uusia työpaikkoja on. Meidän on saatava uusia työpaikkoja tulemaan koko ajan. Ei julkinen talous odota jotain tiettyä päivämäärää hallitukselta. Päivät tulevat päivien jälkeen ja julkinen talous kehittyy siinä mukana.

Lintilä sanoi IMF:n tunnistaneen raportissaan samat kipukohdat kuin hallitus. Valtionvarainministerin mukaan asiaa tullaan käymään hallituksessa läpi.

IMF:n mukaan hallitus voisi esimerkiksi poistaa ympäristölle haitalliset tuet, joiden yhteenlaskettu määrä on 3,5 miljardia euroa.

– Siellä on muun muassa työmatkavähennys. En minä tässä salissa ole hirvittävästi kuullut vaatimuksia, että työmatkavähennys poistetaan. Siellä on maatalouden tuet ja dieselvero, Lintilä pyöritteli.

Valtionvarainministerin mukaan vapautuvia varoja ei voisi myöskään ohjata suoraan toisiin kohteisiin. Hän myönsi, että Suomi olisi voinut ennen raporttia selvittää tilannettaan IMF:lle aktiivisemmin.

– IMF kiinnittää huomiota siihen, että voisimme sitten käyttää näitä joihinkin kuluihin. Suomessa se ei ole kehysmenettelyssä edes mahdollista.

IMF:n mukaan hallituksen on löydettävä muitakin säästökohteita, ja kustannusten kehitys on otettava huomioon myös keskustelussa sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisesta.

– He viittaavaat siihen, että fiskaalinen kestävyys on kunnossa, sote-uudistus on kunnossa ja työllisyysasteen nostaminen. Kaikki nämä ovat niitä asioita, joista olemme tässä salissa kertoneet ja ne tulevat olemaan painopistealueita.

Edellinen hallitus tavoitteli sote-uudistuksella 3 miljardin säästöjä, mutta istuvan hallituksen mukaan se ei tavoittele samaa summaa. IMF:n mukaa hallitus voisi työllisyyden vahvistamiseksi tarkastella vanhempainvapaan ja kotihoidon tukia, jotka saattavat kannustaa naisia jäämään kotiin. Se voisi tarkastella myös verotus- ja etuusjärjestelmiä, jotka saattavat johtaa siihen, että työttömäksi jääminen saattaa olla taloudellisesti kannattavampaa kuin työllisyys.

Lintilä nosti eduskunnassa esiin positiivisia havaintojaan raportista.

– Toisaalta pitää huomata myös se, että IMF:n mukaan vuoden -20 budjetti on sopusuhtainen, oikealla tavalla keventävä ja panostukset on kohdennettu oikeisiin kohteisiin: infraan, koulutukseen, jne.

Kokoomus esitteli eduskunnan tietopalvelun tekemiä laskelmia, joiden mukaan työpaikat vähenevät ensi vuonna 5000:lla.­

IMF:n raportista ja kokoomuksen eduskunnan tietopalvelulta saamista työllisyysarvioista käytettiin salissa lukuisia puheenvuoroja. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo vetosi hallitukseen ”päivän saldon” jälkeen, ettei se jäisi aiempien viestiensä mukaisesti odottelemaan talous- ja työllisyystoimiensa kanssa ensi kevääseen.

– Pitkää työllisyysriihi nyt. Tehkää niitä toimia nyt. Me tarvitsemme niitä toimia nyt.

Orpon mukaan kokoomuksen vaihtoehtobudjetilla työpaikkoja syntyisi hallituksen tavoittelemat 60 000. Hän sanoi Lintilän hakeneen ”viisaita sanoja” kertomalla, että hallituksen työllisyystoimet eivät riitä.

Toimi Kankaanniemi (ps) oli samaan tapaan huolissaan hallituksen talous- ja työllisyystoimista. Perussuomalaiset jättivät käsittelyssä olleeseen hallituksen esitykseen vuoden 2019 neljänneksi lisätalousarvioksi vastalauseen.

– Olemme niin huolissamme talouden ja työllisyyden kehitystä, että emme halua päästää tätä tilannetta menemään niin, että eduskunta yksimielisesti tuosta vaan hyväksyy hallituksen politiikan, jonka pohja on jo pettänyt ja joka on jo johtamassa erittäin hankalaan taloudelliseen tilanteeseen tällä vaalikaudella.

Perussuomalaiset vaativat vastalauseessaan hallitusta laatimaan varasuunnitelman, joka takaa talouden kasvun ja vakauden. Kankaannimen mukaan hallituksen talouspolitiikka on ”etupainotteista menojen lisäämistä ja velan kasvattamista”.