Visul european nu inseamna pentru toti refugiatii sirieni o calatorie pe barcile subrede ale traficantilor din Mediterana, ori un mars de sute de kilometri spre granitele fortificate ale Ungariei. Pentru Ahmed, un tanar sirian de 27 de ani, drumul spre Europa a fost mai putin periculos: un bilet de avion dus Beirut-Bucuresti acum doi ani. Atunci, in Damasc, forfota cotidiana nu era inca intrerupta de bombe si gloante. Ahmed a gasit in tara noastra ceva mai putin decat a sperat. Dupa doi ani ca refugiat, le recomanda sirienilor sa ramana in Orientul macinat de razboi, decat sa vina in Romania.

Drumul tanarului sirian spre Europa a cerut, totusi, un sacrificiu. Pentru o viata fara razboi, Ahmed si-a lasat parintii, prea batrani pentru o astfel de calatorie, si caminul in urma. Acestia sunt acum captivi intr-o tara ravasita de razboi, insa sirianul marturiseste ca nu are cu ce sa-i ajute: “Sunt afectati de razboi, dar nu am ce face. Nu pot sa zic decat Doamne ajuta”. A fugit din Siria de razboi, pentru a nu muri sau ucide in numele presedintelui Bashar al-Assad.

“Sunt obligat sa fac serviciul militar, dar nu am vrut. Se poate sa mor sau sa omor pe cineva si nu vreau […] Nu imi este frica. Daca vreau sa ma intorc, ma intorc. Dar Islamul nu era asa inainte. Acum e e vorba doar de politica, totul e politica. Daesh (Statul Islamic) nu e Islamul. Coranul nu zice sa tai gatul la un om”

Ahmed a ales Romania tocmai pentru ca era cea mai usoara cale pentru a scapa de convocarea in armata siriana, fara a sti prea multe despre tara noastra. Singura legatura cu Europa era unchiul sau, un sirian venit in Romania pentru a studia farmacia inainte de revolutie. L-a invitat la Bucuresti inainte ca situatia din Damasc sa se inrautateasca, iar tanarul a ales sa ramana in Romania. Se declara neinteresat de visul occidentului.

Viata de refugiat in Romania este grea, dupa cum recunoaste Ahmed, fost contabil in tara sa. Isi castiga existenta oferind meditatii la matematica unor copii arabi. Desi autoritatiile au incercat sa-i ofere un ajutor de circa 500 de lei pe luna pentru o perioada de sase luni, tanarul sirian a refuzat. Acesta a explicat ca prefera sa munceasca. Banii de la stat nu sunt suficienti nici pentru a acoperi hrana. Asociatiile non-guvernamentale sunt mai implicate in problema refugiatilor din tara, in opinia acestuia.

“Da. Au zis cei de la JRS (Serviciul Iezuit pentru Refugiati in Romania) ca daca am nevoie de bani, atunci imi deconteaza bonul de cumparaturi pentru alimente de pana in 200 de lei. Prefer sa muncesc, sa fac banii mei. Nu am vrut banii, am vrut sa fiu activ in comunitate.”

Ahmed spune ca nu a incercat sa plece mai departe spre Europa Occidentala, intrucat ii este teama ca s-ar putea sa se confrunte cu acte de discriminare in tari precum Germania, spre care se indreapta si cei mai multi refugiati. Romania este pentru Ahmed o tara prietenoasa, unde nu se simte exclus si reuseste sa aiba prieteni romani. Insa, recunoaste ca, atunci cand vorbeste in limba engleza, nu mentioneaza faptul ca este arab si se simte mai in siguranta cand cei din jurul sau au impresia ca este occidental: “Se poate sa ma simt mai in siguranta cand oamenii nu stiu de unde sunt“.

Pentru tanarul sirian, situatia sa ca refugiat in Romania este mai dificila decat ceea ce a trait in urma cu doi ani in Damasc, recunoscand ca in tara sa de origine castiga mai bine si reusea sa se auto-sustina financiar. Acesta spune ca Romania se confrunta cu o criza a locurilor de munca si, desi nu a fost niciodata respins de catre un angajator pentru religia sa, ii este foarte greu sa isi gaseasca de lucru in tara noastra. Or, daca situatia sa ramane aceeasi, ar putea sa se indrepte spre Suedia, unde viata sa ar fi una mai buna.

“E criza. Unde sa ma duc? La Dragon? La Dragon salariile sunt mici. Si daca ma duc altundeva tot la fel. Sa fie mai mult cu 200 de lei […] daca va fi la fel in Romania, atunci voi pleca. Dar nu in Siria. Desi in Siria castigam mai bine dacat aici, mult mai bine. Ma gandesc la Suedia. Acolo sunt sigur 100% ca gasesc un loc de munca.”

Ahmed sustine ca ceea ce a vazut in tara sa natala, inainte sa plece in urma cu doi ani, nu este atat de socant precum situatia din Romania. Contrastul dintre clasa de jos si cea bogata este mult prea adanc in Romania, in opinia tanarului sirian.

“Sa vezi pe strada oameni care au Bentley si oameni care nu gasesc nici o bucata de paine. Saracie? Ok. In toate tarile este saracie, dar nu este o parte care nu gaseste nimic de mancare si o parte care are de toate.”

Romania nu ofera oportunitati pentru integrarea sirienilor care fug de tara lor macinata de razboi, sustine refugiatului sirian. Ahmed a reusit sa se integreze in societate, recunoscand ca se simte mult mai atras de valorile europene si nu doreste sa intre in contact cu sirienii din Romania. Insa nu crede ca acesta ar putea sa fie cazul refugiatilor trimisi obligatoriu de UE in tara noastra.

“Nu, e mai bine sa stea acolo in tara lor. Nu au ce sa faca aici. Nu isi pot gasi un loc de munca. Mai bine raman in Siria. Daca nu se moare in Siria, atunci se moare pe mare […] Daca sunt obligati sa plece din Germania si sa vina in Romania, atunci sa fuga inapoi la Germania, ca nu o gaseasca nimic aici, ce sa faca. Ok, au statutul de refugiat in Romania, are dreptul si dupa aia sa stea doar doua-trei luni si sa plece inapoi in Germania. Sa vina in Romania doar pana la frontiera si sa se duca inapoi in Germania.”

Pentru Ahmed, razboiul civil din Siria nu este legat de Islam, ci de politica, iar integrarea refugiatilor sirieni nu se refera neaparat la latura religioasa. Declaratiile islamofobe ale fostului presedinte Traian Basescu, care a sustinut, in iulie, ca o mare moschee in Bucuresti ar atrage teroristi musulmani, sunt in opinia tanarului sirian minciuni.

“Sunt miciuni astea. Cred ca trebuie sa gandim putin inainte de a spune asta. Au zis ca vor sa faca o moschee mai mare, dar daca avem deja doua-trei, de ce mai este nevoie. Daca au nevoie, au, daca nu, nu. Eu oricum nu ma duc la moschee […] daca ma duc la moschee, Islamul inseamna sa fiu drept, sa nu fur. Eu nu fur, dar liderii religiosi nu au niciun fel de respect, nu isi tin cuvantul”

Tanarul sirian sustine ca in Romania este nevoie de investitii care sa creeze locuri de munca ori altfel viata refugiatilor din tara noastra nu este cu mult mai buna decat in tarile lor de origine.

In ceea ce priveste situatia sa juridica, Ahmed a primit statutul de refugiat dupa noua luni petrecute in tara noastra si momentan locuieste cu chirie intr-o garsoniera din Capitala.

Background:

Presedintele Klaus Iohannis a sustinut, saptamana trecuta, ca Romania poate primi si caza un numar de 1.785 de refugiati si nu va accepta cotele obligatorii. Or, UE a propus ca Romania sa primeasca 6.351 de refugiati.

Tara noastra adaposteste deja cateva mii de refugiati. 913 persoane au solicitat azil doar in primele sapte luni ale anului 2015. Acestora li se adauga 3.373 de solicitanti de azil pentru 2013-2014, potrivit unui raspuns al Comisariatului Natiunilor Unite pentru Refugiati din Romania (UNHCR) la o solicitare Hotnews.

In Romania exista sase centre pentru cazarea solicitantilor de azil, care pot gazdui pana la 960 de refugiati, potrivit informatiilor prezentate pe site-ul Inspectoratului General pentru Imigrari.