FOTOGRAFIA a devenit CELEBRĂ PE INTERNET după ce un ROMÂN și-a văzut mașina CLONATĂ...

Povestea unui bucureștean care susține că a găsit la un service un autoturism Volvo C30 argintiu, aproape identic cu al său și purtând aceleași numere de înmatriculare, a început să circule pe internet încă din noiembrie 2011. Poliția Capitalei a intrat pe fir și a alertat chiar și Interpolul.

Întâmplarea ar putea avea legătură cu un amplu dosar penal al procurorilor de la Tribunalul București, care au trimis în judecată o rețea de 19 persoane care vindeau mașini furate sau „clonau” autoturisme, pentru a-și înșela clienții. Rețeaua se bucura de ajutor din Poliție și de la Registrul Auto Român.

„Vă anunț de la început că nu este vorba de o glumă sau de un trucaj foto. Fapta este adevărată. Intâmplător am găsit ieri încă o mașină identică cu a mea”, își începea povestea userul „ghiocel”, pe forumul roportal.ro, în noiembrie 2011, aceasta fiind preluată pe mai multe bloguri, inclusiv astăzi.

El povestește că mașina respectivă avea același număr de înmatriculare – B 01 FBG, era același model și avea aceeași culoare cu propria mașină, lucruri care se văd și din fotografii. Bărbatul a chemat poliția, sunând la 112. Inițial însă, poliția nu a știut cum să procedeze, pentru că mașina „clonă” nu figura ca fiind furată, singura neregulă vizibilă fiind acoperirea cu vopsea a seriei de caroserie din parbriz.

„Am stat 6 ore lângă mașină până în final a fost sigilată, ridicată și dusă la o secție de poliție. Poliția de sector spunea că este treaba celor de la circulație, cei de la circulație spuneau că mașina nu este în neregulă fiind tot a mea și că dacă este furată, este treaba celor de la furturi. Cei de la furturi spuneau că mașina nu este furată fiind a mea. Și tot așa. Până la urmă m-am enervat și am vrut să chem o platformă să o ridice să o duc la mine acasă. Dacă toată lumea spunea că este mașina mea”, povestește „ghiocel”.

Cei de la service-ul auto unde a fost găsită mașina ar fi negat că știu ceva despre proveniența acesteia.

„Eu sunt convins că mașina era folosită sau pregătită pentru fapte demne să îi îmbogățească pe anumiți interlopi. Iar dacă erau depistați, fugeau sau lăsau mașina acolo. Poliția urmând să salte gâscanul. Adică pe mine. Asta să nu mai pun la socoteală că putea produce un accident grav. Și tot gâscanul era umflat”, mai scria bărbatul.

Poliția Capitalei: „Se colaborează inclusiv cu Interpolul”

„Autoturismul Volvo în cauză a fost sigilat și ridicat încă din ziua aceea. Se fac cercetări în vederea stabilirii situației și proprietarului de drept. Se colaborează inclusiv cu Interpolul”, a explicat pentru gândul Diana Sarca, purtătoarea de cuvânt a Poliției Capitalei.

Mai multe persoane au reclamat pe forumurile unde a apărut povestea Volvo-ului clonat că imaginile ar fi falsificate prin editare, însă povestea este extrem de plauzibilă, în contextul în care procurorii bucureșteni au anihilat anul trecut o rețea de escroci care „clonau” mașini, pentru a vinde în România mașini închiriate și furate din străinătate.

Pe 27 ianuarie 2012, procurorii Parchetului de pe lângă Tribunalul București au încheiat ancheta și au trimis în judecată rețeaua formată din 19 persoane, acuzate de înșelăciune, dare de mită, favorizarea infractorului, fals și conducere fără permis. Aceștia erau ajutați și de câțiva polițiști și angajați ai Registrului Auto Român, care colaborau cu rețeaua.

Rețeaua introducea în România mașini furate sau închiriate din străinătate și apoi aduse în țară înainte de expirarea perioadei pe care fuseseră închiriate. Ulterior, rețeaua falsifica documentele mașinii (cartea de identitate sau de proveniență) și încerca să o înmatriculeze, cu ajutorul unor complici de la RAR, apoi să vândă mașina mai departe.

Operațiunea „Clona”, cu polițiști în roluri secundare

Procurorii au mai arătat că rețeaua folosea și metoda „clonării” de mașini. Escrocii găseau mașini înmatriculate legal în România, similare ca model, marcă și an de fabricație cu mașinile furate din străinătate, apoi creau documente de identificare și plăcuțe de înmatriculare false pentru mașinile furate.

Rețeaua se bucura de ajutorul unor polițiști, care verificau mașinile care urmau să fie clonate în bazele de date oficiale, furnizând date de identificare. Cu datele astfel obținute, erau „fabricate” documente pentru autoturismele sustrase, „singura posibilitate de descoperire a falsului fiind verificarea seriei de șasiu a autoturismului, verificare care se face doar în cazul înstrăinării autoturismului sau în ipoteza expirării inspecției tehnice periodice”, au mai spus procurorii.

După această operațiune, rețeaua vindea mașinile „clone” cu prețuri foarte mici. Uneori, rețeaua încerca să vândă mașinile închiriate din străinătate și furate, imediat ce intrau în România, cu prețuri foarte mici, cuprinse între 1.000 și 4.000 de euro (era vorba de mașini fabricate între 2009 și 2011). Intermediarii le vindeau mai departe, adăugând între 50 și 200 de euro la preț.

„Prețul pieței era cerut numai în cazul autoturismelor la care se reușise înmatricularea definitivă în România, care erau ulterior vândute unor cumpărători de bună-credință”, spun procurorii bucureșteni.

Cum era păcălit Registrul Auto Român

Rețeaua acționa rapid după ce închiria mașinile din străinătate. O dată cu încheierea unui contract de închiriere a unui autoturism, societatea de profil înmâna clientului, împreună cu autoturismul solicitat, talonul (certificatul de înmatriculare) autoturismului, asigurarea de răspundere civilă auto, rovinieta, cartea verde (în cazul în care clientul declara că dorește să părăsească teritoriul țării unde a încheiat contractul de închiriere) și o singură cheie de contact. Clientul nu primea cartea de identitate a mașinii sau certificatul de proprietate, și nici cea de-a doua cheie a autoturismului, acestea rămânând la societatea de închiriere.

În România, mașinile erau duse la RAR înainte să expire perioada de închiriere, astfel că acestea nu figurau ca furate. Erau prezentate certificatele de înmatriculare ale autoturismelor, primite de la societățile de închiriere, precum și facturi sau contracte de vânzare-cumpărare false care atestau faptul că autoturismele au fost achiziționate din străinătate de la persoane fizice sau juridice.

După ce obțineau certificatul de autenticitate și cartea de identitate pentru autoturismele prezentate la RAR, persoanele din rețea se deplasau la Serviciul de Permise și Înmatriculări, unde depuneau actele obținute de la RAR, pentru obținerea înmatriculării definitive.

Cei 19 judecați în acest dosar sunt Cornel Constantin Niculoiu (capul rețelei), Ion Hristache, Adrian Vasile Păun, Marian Aurel Petre, Cristian Hurmuzache, Adrian Vlăsceanu, Florin Cojocaru, Constantin Strugaru, Ștefan Ciobănescu, Mihail Daniel Radu, Daniel Zardova, Gabriel Mărculescu, Valentin Petcu, Ion Grafi, Marian Popa, Ion Bărzăianu, Sarhan Abbas Al Azawi, Cosmin Valentin Babasanda și Cristian Bogdan Paraschiv.