Ministrul Justiţiei, Tudorel Toader, declanşează revocarea lui Augustin Lazăr din funcţia de procuror general, acuzându-l pe acesta că a deturnat activitatea Ministerului Public de la rolul său constituţional. ”Concluzia generală a prezentului raport este aceea a necesităţii de revenire la normalitate. Normalitatea înseamnă cunoaşterea şi respectarea competenţelor constituţionale, legale şi în acelaşi timp, o interpretare şi aplicare a legii în baza principiului loialităţii constituţionale. O normă juridică se interpretează în sensul legii fundamentale, în sensul funcţionării autorităţilor, indiferent de rangul pe care îl au. Prin urmare, consider că actele şi faptele enumerate, de netolerat într-un stat de drept, demonstrează că activitatea mangerială a lui Augustin Lazăr contravine legalităţii. Nu se mai poate susţine exercitarea de către domnia sa a funcţiei de procuror general. A deturnat activitatea Ministerul Public de la rolul său constituţional”, a susţinut ministrul Justiţiei. Procurorul general, Augustin Lazăr, a declarat, miercuri seară, că raportul de evaluare a activităţii sale este modul prin care Executivul, prin ministrul justiţiei, înţelege să respecte independenţa Ministerului Public. Lazăr a menţionat, de asemenea, că "un atare semnal din partea Executivului are semnificaţia încălcări independenţei atât a magistratului procuror, cât şi a Ministerului Public", el precizând că munca procurorilor care lucrează la marile dosare care interesează opinia publică este "destructurată" la fiecare câteva luni.

UPDATE 20:35 - Lazăr, mesaj pentru cetăţeni: Să aibă încredere în procurori, vom rămâne fideli spiritului ConstituţieI

Procurorul general Augustin Lazăr a transmis, miercuri seară, un mesaj pentru cetăţeni, în care le spune să aibă încredere în procurori şi îi asigură că ei vor rămâne fideli spiritului Constituţiei. "Constituţia nu este numai a cuiva care pretinde că o ştie foarte bine şi că toţi ceilalţi o încalcă, Constituţia este a noastră, a tuturor", a afirmat Lazăr.

Augustin Lazăr a transmis un mesaj românilor, în declaraţia de presă susţinută, miercuri seară, după ce ministrul Justiţiei, Tudorel Toader, a anunţat că declanşează procedura de revocare din funcţie a procurorului general.

"Doresc să le transmit cetăţenilor României să aibă încredere în procurori şi să îi asigur că vom rămâne fideli spiritului Constituţiei. Constituţia nu este numai a cuiva care pretinde că o ştie foarte bine şi că toţi ceilalţi o încalcă, Constituţia este a noastră, a tuturor, şi dacă vrem să apărăm ordine de drept sigur că plecăm de la spiritul Constituţiei României. Vom rămâne fideli spiritului Constituţiei României în sensul de a reprezenta cu profesionalism şi imparţialitate interesele generale ale societăţii şi de a apăra ordinea de drept, precum şi drepturile şi libertăţile cetăţenilor", a spus Augustin Lazăr.

UPDATE 20:20 - Augustin Lazăr, cu lacrimi în ochi la finalul declaraţiei de presă

Procurorul general, Augustin Lazăr, şi-a încheiat declaraţia de presă de miercuri seară cu lacrimi în ochi şi vocea tremurândă, spunând că este emoţionat.

"Vă rog să-mi scuzaţi starea emoţională, dar nu mi-e indiferent la ceea ce vă spun eu în acest moment şi mă simt într-un moment special nu numai al carierei mele, ci într-un moment special al României. Iar făclia despre care cineva a susţinut în deşert că nu este tocmai aşa cum trebuie o să aibă surpriza să o vadă circulând de la vechea generaţie la noua generaţie şi vom avea mereu magistraţi independenţi ca stare de spirit, nu trebuie să fie tot aceiaşi, că mandatele uzează, dar vor transmite făclia demnităţii şi independeţei magistraturii spre generaţiile următoare. Şi aşa să ne ajute Dumnezeu, precum am jurat noi când am intrat în magistratură", a spus procurorul general Augustin Lazăr, cu lacrimi în ochi, la finalul declaraţiei de presă susţinute miercuri seară.

UPDATE 20:10 - Lazăr: Raportul de evaluare e modul prin care Executivul înţelege să respecte independenţa Ministerului Public

Procurorul general, Augustin Lazăr, a declarat, miercuri seară, că raportul de evaluare a activităţii sale este modul prin care Executivul, prin ministrul justiţiei, înţelege să respecte independenţa Ministerului Public. El a spus că despre concluziile şi ”exagerările vizibile şi interesate” ale ministrului Justiţiei va vorbi punctual în zilele următoare. Lazăr a susţinut că a respectat prevederile constituţionale. El a amintit şi că în raportul de zilele trecute Comisia de la Veneţia a recomandat revizuirea prevederilor privind revocarea procurorilor de rang înalt.

Augustin Lazăr şi-a început declaraţia amintind că în raportul de zilele trecute Comisia de la Veneţia a recomandat revizuirea prevederilor privind revocarea procurorilor de rang înalt.

Procurorul general a apreciat că raportul de evaluare a activităţii sale ”este răspunsul pe care Executivul, prin vocea ministrului Justiţiei înţelege să îl dea Comisiei de la Veneţia”.

Lazăr a mai menţionat că mâine în toate statele UE va fi celebrată Ziua justiţiei civile, prilej de a firma că justiţia e independentă, în slujba cetăţeanului, nu a Executivului.

”Raportul este modul prin care Executivul, prin ministrul Justiţiei, înţelege să respecte independenţa Ministerului Public”, a adăugat el.

”La concluziile şi exagerările vizibile şi interesate ale ministrului Justiţiei îmi rezerv dreptul de a răspunde punctual în zilele următoare”, a spus Augustin Lazăr.

Lazăr a susţinut că a respectat prevederile constituţionale în toate acţiunile sale, iar în declaraţii a respectat jurisprudenţa CEDO.

El a precizat că timp de 36 de ani a primit numai calificativul ”foarte bine”.

Augustin Lazăr a numit ”penibile” unele dintre constatările din raportul prezentat de către ministrul Justiţiei.

Ministrul Justiţiei, Tudorel Toader, a prezentat raportul privind evaluarea procurorului general, Augustin Lazăr. Ministrul Justiţiei a precizat că raportul are 63 de pagini şi se structurează pe cinci părţi, astfel că va face o prezentare succintă, după care documentul va fi publicat pe pagina de internet a ministerului. El a precizat că evaluarea cuprinde 20 de puncte, cum a fost şi la evaluarea fostei şefe a DNA. Ministrul pune în discuţie legalitatea numirii lui Augustin Lazăr. ”Din documentele pe care le avem, nu putem trage concluzia de ce ministrul a transmis propunerea cu dosar incomplet, de ce preşedintele a semnat numirea fără să verifice legalitatea numirii şi nu cred faptul că are legătură numirea fără toate documentele cu unul dintre documentele din dosarul de candidatură în care apare o rezoluţie de clasare emisă de procurorul Lazăr referitoare la preşedintele României în funcţie. Nu găsesc explicaţia”, a afirmat Tudorel Toader. El îl mai acuză pe Augustin Lazăr de nerespectarea prezumţiei de nevinovăţie şi demnităţii umane, de contestarea deciziilor CCR, în sensul nerespectării lor de către procurori, de discurs politic, aducând acuzaţii la adresa puterii legislative şi puterii executive.

El a menţionat că temeiul legal pentru redactarea acestui raport se raportează la articolul 32 din Constituţie.

”Raportul e structurat pe cinci capitole, cinci părţi. Prima se referă la baza juridică, temeiul legal, partea a doua se referă la premisele acestui raport, partea a treia la evaluarea în sine, partea a patra - concluzii, partea a cincea - propuneri. Raportul are 63 de pagini şi sunteţi de acord că nu pot să-i dau citire cuvânt cu cuvânt pentru că ne apucă noaptea aici. Voi face o scurtă sinteză a raportului, iar la sfârşit îl veţi găsi pe site-ul ministerului, în speranţa că nu se va bloca iar pagina de internet”, a spus Tudorel Toader. Ministrul Justiţiei a declarat că analiza subsumată evaluării se referă la organizarea eficientă a activităţii, comportamentul, comunicarea, asumarea responsabilităţilor, aptitudinile manageriale. ”Fac referire totuşi la rolul constituţional pe care îl are Ministerul Public, în activitatea judiciară reprezintă interesele generale ale societăţii, apără ordinea de drept, precum şi drepturile şi libertăţile cetăţenilor. Aş vrea să vă citez un paragraf dintr-un discurs al procurorului general, care vrea să ilustreze acest temei juridic. Spune astfel procurorul general: Noi, instituţia de azi, vom fi esenţa Ministerului Public de mâine care va avea acelaşi rol, aceeaşi misiune, dar în condiţiile concrete ale mileniului III. Noi vom transmite generaţiilor următoare făclia instituţiei, primită de la generaţiile anterioare. Sigur, vom vedea în ce măsură datele din raport ilustrează această afirmaţie a procurorului general şi exigenţele de ordin constituţional”, a mai afirmat ministrul. ”La partea a doua nu o să repet, pentru că fac referire la evaluarea din 2017, evaluare survenită ca urmare a deciziei CCR faţă de actele, faptele DNA referitoare la OUG 13/2017. Atunci făceam o evaluare a procurorului-şef DNA, dar şi a procurorului general, pentru că este ierarhic superior şi arătam ceea ce CCR, prin decizia 68 spune în esenţă că actele, faptele procurorilor DNA constituie o încălcare gravă a principiului separaţiei puterilor în stat. Ministerul Public nu doar că îşi depăşeşte atribuţiile, dar îşi arogă atribuţii ale puterii legislative. (...) Ministerul Public, prin DNA, şi-a arogat atunci competenţa de a face o anchetă într-un domeniu care depăşeşte cadrul legal şi care duce la un blocaj”, a mai declarat Toader. El a continuat: ”La momentul respectiv am făcut o prezentare pe 20 de puncte, dar spuneam că nu este oportună luarea vreunei măsuri. Tot atunci, în spiritul exigenţelor statului de drept se impune o monitorizare a Ministerului Public. Spuneam atunci că rezutlatele negative pe linia acestei raportări pot repune în discuţie în viitor oportunitatea revocării conducătorilor instituţiilor vizate sau alte măsuri”.

”Revenim în 2018, la declanşarea şi finalizarea procedurii de revocare a procurorului-şef DNA, şi la declanşarea procedurii de evaluarea procurorului general, pe care am anunţat-o în luna august. Era un moment în care dădeam un interviu la un post TV şi spuneam că luni dimineaţă voi fi la Ministerul Justiţiei şi voi cere procurorului general să declanşeze procedura de desecretizare a unui protocol din 2009. Am transmis în scris procurorului general şi a doua zi primeam în scris disponibilitatea desecretizării. Spuneam că apreciez demararea procedurii desecretizării, dar că aştept şi continuarea procedurilor legale pentru desecretizarea unor eventuale alte protocoale care au existat”, a spus Tudorel Toader.

Ministrul a menţionat că, din 2017 până în august 2018, a înregistrat evoluţii în activitatea procurorului general pe care le-a considerat de natură a declanşa procedura de evaluare. ”Ministerul Public nu are o independenţă instituţională, iar procurorii îşi desfăşoară activitatea sub autoritatea ministrului Justiţiei. (...) Ajungem pe fond la evaluarea propriu-zisă. Vreau să vă spun că nu neapărat din motive de simetrie, dar evaluarea cuprinde exact 20 de puncte, câte au fost şi la procurorul-şef al DNA. Puteam să adaug mai multe. Când ajung la final, dacă aveţi răbdare, vă pot invoca şi alte motive, dar cred că sunt suficiente”, a afirmat ministrul Justiţiei. Tudorel Toader a subliniat că procurorul general a susţinut vehement şi în repetate rânduri public lipsa unui temei legal pentru evaluarea procurorului-şef al DNA. ”A avansat ideea unui conflict între procuror şi ministrul Justiţiei. Convingerea mea este că a avansat această idee pentru a încerca să împiedice evaluarea şefei DNA. Procurorul general nu a dispus nicio măsură de verificare a celor apărute în spaţiul public, nu a făcut niciun demers pentru a identifica, deşi ştia, temeiul legal pentru evaluarea procurorului-şef al DNA. Procurorul general, eram la CSM, contesta legalitatea evaluării procurorului-şef al DNA, spunând că există un regulament CSM după care trebuie făcută legea. Între regulament şi lege, prioritate are legea”, a adăugat ministrul. ”Întrebarea e oare de ce procurorul general se împotrivea evaluării şefei DNA. Nu cred că nu ştia raportul dintre regulament şi lege. Cred că voia să preîntâmpine o eventuală evaluare a domniei sale. Procedând la evaluarea domniei sale ne punem cel puţin două semne de întrebare. Primul se referă chiar la legalitatea numirii domnului procuror general în această înaltă demnitate. 17 februarie 2016 - Ministerul Justiţiei declanşa procedura de selectare a candidatului pentru funcţia de procuror general. Criteriile şi condiţiile enunţate prevedeau printre altele şi calificativul foarte bine la ultima evaluare. 15 martie 2016 - se înregistrează candidatura domnului Augustin Lazăr. 21 aprilie 2016 - secţia de procurori a CSM avizează favorabil propunerea ministrului Justiţiei. La o săptămână după, preşedintele semnează decretul de numire. Venim în zilele noastre şi constatăm că în dosarul de candidatură de atunci nu a existat niciun document referitor la califcativul foarte bine la ultima evaluare. Lipsea calficativul evaluării pe ultima perioadă. E adevărat că avizul dat de către secţia pentru procurori nu face referire la neîndeplinirea acestei cerinţe. Am încercat să documentez acest raport, nu a fost evaluarea, a rămas la CSM. Am transmis la CSM solicitarea de a ne pune la dispoziţie rapoartele de evaluare. Ni se răspunde: prezentul raport de evaluare a fost întocmit astăzi 20 aprilie 2017 în trei exemplare. Deci cu mult după numirea sa. Pe 28 aprilie 2016 spuneam că a fost semnat decretul. Preşedintele a semnat numirea în condiţiile în care nu exista la dosar dovada îndeplinirii cerinţelor. Din dosar rezultă cât se poate de clar că ministrul de atunci a făcut propunerea de numire în funcţia de procuror general fără îndeplinirea tuturor prevederilor legale. Preşedintele nu a verificat legalitatea procedurii. Sigur, este o decizie a CCR care invocă aceeaşi cerinţă. Din documentele pe care le avem, nu putem trage concluzia de ce ministrul a transmis propunerea cu dosar incomplet, de ce preşedintele a semnat numirea fără să verifice legalitatea numirii şi nu cred faptul că are legătură numirea fără toate documentele cu unul dintre documentele din dosarul de candidatură în care apare o rezoluţie de clasare emisă de procurorul Lazăr referitoare la preşedintele României în funcţie. Nu găsesc explicaţia”, a mai afirmat Tudorel toader.. ”Mai mult decât atât, evaluarea domnului procuror general pentru perioada 2014-2016 ne arată o chestiune greu de explicat. Şi spune că cel evaluat a luat cunoştinţă de evaluare pe data de 18 septembrie 2018, exact cu o zi înainte ca răspunsul în scris să fie emis de CSM către Ministerul Justiţiei”, a adăugat el. Toader a afirmat că el doar prezintă informaţiile, fără a trage şi alte concluzii. ”Al treilea punct pe care l-am reţinut şi cred că faptele reţinute la procurorul-şef al DNA sunt în egală măsură imputabile procurorului general, ierarhic superior. Aici, vă veţi uita pe raport, sunt enumerate foarte multe situaţii în care procurorul general cu siguranţă a luat act de abateri în activitatea DNA, dar nu a luat nicio măsură, nu a făcut nimic. Nu numai că nu a luat nicio măsură, dar prin declaraţii publice a aprobat acitivitatea desfăşurată la DNA. Este evident necesar să verfici dacă cele apărute în spaţiul public sunt sau nu adevărate”, a continuat ministrul Justiţiei. Tudorel Toader a precizat că, în al patrulea rând, Augustin Lazăr a ignorat situaţiile de criză şi le-a minimalizat prin discursuri publice. ”Vă dau numai un exemplu. S-a vorbit şi se vorbeşte despre faptul că multe cauze sunt soluţionate după împlinirea termenului de prescripţie, fapte care în opinia mea sunt deosebit de grave, oricât ai invoca volumul de muncă şi dificultatea soluţionării în termenul legal. Aş mai da un exemplu: trei conflicte juridice de natură constituţională generată de şefa DNA. La primul, hai să spunem, dar nici după al doilea procurorul general nu a avut nicio intervenţie”, a explicat el. La al cincilea punct, Toader a spus: ”Ştiţi că Inspecţia Judiciară a întocmit un raport privind activitatea managerială la DNA. Raportul acela a ajuns la Secţia pentru procurori de la CSM, se raporta la deficienţe de ordin managerial. Ce face Secţia? Cu majoritate de voturi îl aprobă, dar după ce extrage pasaje din raport. Ce ne spune procurorul general despre asta? Să avem încredere în Secţia pentru procurori că va da o soluţie corectă şi că statul de drept se consolidează”. Ministrul a mai spus că procurorul general a avut discursuri publice cu caracter eminamente politic, aducând acuzaţii la adresa puterii legislative şi puterii executive şi că a practicat şi încurajat comportamente contrare. ”Dau exemplu sintagma „nişte inculpaţi de rang înalt”. Un alt distins demnitar a fost sancţionat de CNCD pentru că nu ai voie să-i spui „penal”. Dar procurorul general ridică ştacheta şi spune „inculpat de rang înalt”, a precizat Toader, susţinând că sunt ţări în care este interzis şi să spui despre o persoană că a fost condmnată în trecut. El îl mai acuză pe Augustin Lazăr de nerespectarea prezumţiei de nevinovăţie şi demnităţii umane, de contestarea deciziilor CCR, în sensul nerespectării lor de către procurori, de neîndeplinirea obiectivelor asumate prin proiectul de management, care a stat la baza numirii sale. ”În proiect scrie foarte simplu că vor lua toate măsurile pentru a reduce delegările în funcţiile de conducere, adică cei cu funcţii să le ocupe după ce le-au câştigat prin concurs. Dar dacă ne uităm pe statistică, constatăm exact contrariul. În mandatul său a crescut numărul delegărilor. Una spunem, alta facem. În al 11-lea rând: tot neîndeplinirea obligaţiilor, şi am în vedere scăderea operativităţii în Ministerul Public. Am o serie de statistici. În al 12-lea rând: neîndeplinirea obligaţiilor legale în privinţa realizării politicii penale. Ce spune legea? Că Ministerul Public trebuie să elaboreze şi să prezinte ministrului Justiţiei propuneri în vedere diminuării criminalităţii. Prin urmare, procurorul general, sigur, a crezut că face politică penală dacă spune că nu e bine să fie redusă pedeapsa penală de la 5 ani la 3 ani. În al 13-lea rând: contestarea legilor de modificare a legilor justiţiei ulterior controlului de constituţionalitate. Mult s-a discutat în spaţiul public despre acea Secţie specială. Procurorul general şi-a exprimat punctul de vedere într-o fază incipientă, dar la un moment dat CCR a spus că este o prevedere constituţională. Tu, ca procuror de rang înalt, eşti primul chemat să respecţi legea, iar poziţiile ulterioare nu se mai justifică”, a continuat ministrul Justiţiei. Toader a amintit şi deschiderea dosarului privind violenţele de la protestul din 10 august. ”Dosarul e la Tribunal, apoi urcă la Parchetul General. Exista un ordin al procurorului general care spunea aşa: dacă ai luat un dosar de la un parchet şi îl duci la ICCJ, nu poţi lua şi un procuror de la Tribunal să îl duci la ICCJ. Ce se întâmplă? Doi-trei procurori sunt luaţi de la Tribunal şi duşi la ICCJ. La câteva zile, procurorul general îşi anulează propriul ordin. Cred că a fost o scăpare”, a adăugat el. Ministrul Justiţiei a menţionat, la punctele 18, 19 şi 20, semnarea protocoalelor secrete şi ascunderea adevărului despre încheierea acestor protocoale. Tudorel Toader a anunţat apoi declanşează revocarea lui Augustin Lazăr din funcţia de procuror general, acuzându-l pe acesta că a deturnat activitatea Ministerului Public de la rolul său constituţional. ”Concluzia generală a prezentului raport este aceea a necesităţii de revenire la normalitate. Normalitatea înseamnă cunoaşterea şi respectarea competenţelor constituţionale, legale şi în acelaşi timp, o interpretare şi aplicare a legii în baza principiului loialităţii constituţionale. O normă juridică se interpretează în sensul legii fundamentale, în sensul funcţionării autorităţilor, indiferent de rangul pe care îl au. Loialitatea este definită foarte coerent printr-o bogată jurisprudenţă a CCR. Sigur că mai există o concluzie, aceea de a rămâne în limitele nu numai a competenţelor şi a loialităţii, ci şi a bunei cuviinţe. Prin urmare, consider că actele şi faptele enumerate, de netolerat într-un stat de drept, demonstrează că activitatea mangerială a lui Augustin Lazăr contravine legalităţii. Nu se mai poate susţine exercitarea de către domnia sa a funcţiei de procuror general. A deturnat activitatea Ministerul Public de la rolul său constituţional”, a susţinut ministrul Justiţiei. ”În temeiul legii, declanşez procedura de revocare din funcţie a procurorului general. Prezentul raport, însoţit de propunerea de revocare, va fi transmis în seara aceasta către Secţia pentru procurori a CSM pentru emiterea avizului consultativ, precum şi preşedintelui României pentru îndeplinirea atribuţiilor ce le revin”, a mai spus Tudorel Toader.

”Scurtă declaraţie de presă - Prezentarea Raportului de evaluare a activităţii manageriale desfasurată de către procurorul general de la PICCJ!”, a scris mai devreme Tudorel Toader pe Facebook.

Declaraţia are loc la ora 18.00, în Sala de Consiliu de la Ministerul Justiţiei.

Ministrul Justiţiei, Tudorel Toader, a anunţat, în 25 august, pe Facebook, că declanşează procedura legală pentru evaluarea activităţii manageriale desfăşurată de către procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, Augustin Lazăr.

”Declanşez procedura legală pentru evaluarea activităţii manageriale desfăşurată de către procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie!”, a scris Toader pe pagina sa de Facebook.

”În urmă cu câteva luni apreciam disponibilitatea procurorului general al PÎCCJ pentru desecretizarea Protocolului din 2009. Zilele acestea aflăm că în realitate a fost «desecretizat» un protocol «abrogat» încă din 2016. Aceasta deoarece, potrivit art. 27 al Protocolului din decembrie 2016, «La data intrării în vigoare a prezentului Protocol se abrogă Protocolul de cooperare între Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie şi Serviciul Român de Informaţii pentru îndeplinirea sarcinilor ce le revin în domeniul securităţii naţionale nr.....din 04.02.2009». Folosirea sintagmei «se abrogă», arată şi faptul că semnatarii respectivelor Protocoale au înţeles să le confere acestora valenţe normative”, continua Tudorel Toader.

El preciza că rezultatele evaluării, ”însoţite de eventuale propuneri”, vor fi făcute publice în termen de cel mult 30 de zile.

Augustin Lazăr a fost numit în funcţia de procuror general prin decret semnat de către preşedintele Klaus Iohannis în 28 aprilie 2016, la propunerea ministrului Justiţiei de la acea vreme, Raluca Prună.

Cu 8 luni în urmă, în 22 februarie, Toader declanşa procedura de revocare a Laurei Codruţa Kovesi de la conducerea DNA, după ce a făcut public un raport de 36 de pagini cu 20 de puncte care prezenta 20 de "categorii de acte şi fapte" din perioada februarie 2017 - februarie 2018, pe care Toader i le imputa şefei DNA.

Articolul de mai sus este destinat exclusiv informării dumneavoastră personale. Dacă reprezentaţi o instituţie media sau o companie şi doriţi un acord pentru republicarea articolelor noastre, va rugăm să ne trimiteţi un mail pe adresa abonamente@news.ro.