Cele mai populate judete: Iasi, Prahova si Cluj. La polul opus, Mehedinti, Ialomita si Giurgiu



Avem 54% oraseni. Ponderea populatiei stabile din orase a crescut cu 1,3 puncte procentuale

Structura populatiei pe grupe de varsta. Copii: 15,9% Tinerii-12,3%

Structura etnica si confesionala a populatiei stabile a Romaniei

Fata de recensamantul din anul 2002 s-a inregistrat o crestere a ponderii populatiei de etnie roma (de la 2,5% la 3,3%) si o descrestere a ponderii populatiei de etnie germana (de la 0,28% la 0,20%).

Structura populatiei stabile pe stari civile

Structura dupa nivelul de instruire absolvit

Populatia din statisticile curente totaliza 21.354.396 de persoane la 1 iulie 2011. Dupa recensamantul precedent, din 2002, populatia Romaniei a fost de 21.680.974 persoane.

Dupa Recensamant, INS va recalcula populatia stabila a tarii in perioada 2002-2011, migratia externa, ratele de natalitate si mortalitate, produsul intern brut pe locuitor, indicatorii specifici pietei fortei de munca, indicatori specifici statisticilor de sanatate, indicatori specifici de educatie, ma refer la ratele de scolarizare, indicatori specifici statisticilor de servicii sociale - rata de infractionalitate - indicatori specifici statisticilor de calitate a vietii - veniturile si cheltuielile populatiei, indicatorii riscului de saracie.

Populatia stabila a Romaniei include: cetatenii romani, straini sau fara cetatenie cu domiciliul in Romania care, la momentul recensamantului, se aflau pe teritoriul tarii (persoane prezente) sau erau temporar absenti, fiind plecati in strainatate pentru o perioada mai mica de 12 luni; cetatenii romani, straini sau fara cetatenie veniti pentru o perioada de cel putin 12 luni sau cu intentia de a ramane o perioada de cel putin 12 luni (la lucru, in cautarea unui loc de munca, la studii, in interes de afaceri etc.) care aveau doar resedinta in Romania; cetatenii romani plecati in strainatate in cadrul misiunilor diplomatice sau militare, oficiilor consulare si al reprezentantelor comerciale romanesti din strainatate.

Conform definitiei internationale, nu au fost cuprinsi in populatia stabila a tarii: cetatenii romani, straini sau fara cetatenie cu domiciliul in Romania plecati in strainatate pentru o perioada de cel putin 12 luni sau cu intentia de a ramane in strainatate o perioada de cel putin 12 luni : la lucru, in cautarea unui loc de munca, la studii, in interes de afaceri etc. (persoane plecate pe perioada indelungata); cetatenii straini sau fara cetatenie veniti in Romania pentru o perioada mai mica de 12 luni (persoane temporar prezente). rezultatele definitive de anul viitor au efecte multiple in toate sectoarele politicilor publice din Romania.

Populatia stabila a Romaniei era depersoane la 20 octombrie 2011, arata rezultatele finale ale recensamantului, cu un milion mai mult decat aratau rezultatele preliminare din august 2012 . Numarul persoanelor plecate in strainatate pentru o perioada de cel putin un an, dar care nu fac parte din populatia stabila, este desi nu cuprinde decat o parte a numarului de emigranti externi. Sub-inregistrarea semnificativa a fost cauzata de faptul ca, la momentul critic al recensamantului, mare parte dintre aceste persoane erau plecate cu intreaga familie in strainatate si nici nu au existat alte persoane (in tara) care sa declare informatiile solicitate despre acestia, a transmis INS. Dupa Recensamant, INS va recalcula o serie de indicatori: valoarea PIB/locuitor, indicatorii specifici pietei fortei de munca, noile rate de scolarizare, indicatori specifici statisticilor de calitate a vietii - veniturile si cheltuielile populatiei, indicatorii riscului de saracie.Dupa Recensamant, INS va recalcula o serie de indicatori: valoarea PIB/locuitor, indicatorii specifici pietei fortei de munca, noile rate de scolarizare, indicatori specifici statisticilor de calitate a vietii - veniturile si cheltuielile populatiei, indicatorii riscului de saracie.Primele 6 judete, cu exceptia, ca numar de populatie stabila sunt Iasi (772.300), Prahova (762.900), Cluj (691.100), Constanta (684.100), Timis (683.500) si Dolj (660.500 persoane).Covasna (210.200), Tulcea (213.100), Salaj (224.400), Mehedinti (265.400), Ialomita (274.100) si Giurgiu (281.400) sunt judetele cu cel mai mic numar de persoane ce fac parte din populatia stabila.In municipii si orase traiesc 10.859.000 persoane, reprezentand 54,0% din totalul populatiei stabile. Fata de situatia de la penultimul recensamant, ponderea populatiei stabile din mediul urban a crescut cu 1,3 puncte procentuale in detrimentul mediului rural.La 20 octombrie 2011, copiii (0-14 ani) detin o pondere de 15,9% in totalul populatiei stabile, populatia tanara (15 - 24 ani) reprezinta un procentaj de 12,3%, persoanele mature (25 - 64 ani) formeaza majoritatea (55,7%), iar persoanele in varsta de 65 ani si peste reprezinta 16,1% din total. Persoanele in varsta de 85 ani si peste detin o pondere de 1,3% in totalul populatiei stabile.La recensamantul din 20 octombrie 2011, inregistrarea etniei, limbii materne si a religiei s-a facut pe baza liberei declaratii a persoanelor recenzate. Pentru persoanele care nu au vrut sa declare aceste trei caracteristici, precum si pentru persoanele pentru care informatiile au fost colectate indirect din surse administrative, informatia nu este disponibila pentru aceste 3 caracteristici.Ca urmare, structurile prezentate in continuare pentru cele 3 caracteristici etno-culturaleInformatia privind etnia a fost disponibila pentru 18.884.800 persoane (din totalul celor 20.121.600 persoane). S-au declarat romani 16.792.900 persoane (88,9%).Populatia de etnie maghiara inregistrata la recensamant a fost de 1.227.600 persoane (6,5%), iar numarul celor care s-au declarat romi a fost de 621.600 persoane (3,3%). Grupurile etnice pentru care s-a inregistrat un numar de persoane de peste 20.000 sunt: ucraineni (50.900), germani (36.000), turci (27.700), rusi - lipoveni (23.500) si tatari (20.300).Potrivit liberei declaratii a celor 18.891.600 persoane care au declarat limba materna, structura populatiei dupa limba materna se prezinta astfel: pentru 90,9% limba romana reprezinta prima limba vorbita in mod obisnuit in familie in perioada copilariei, iar in cazul a 6,7% dintre persoane limba maghiara reprezinta limba materna; limba romani a reprezentat limba materna pentru 1,3%, iar limba ucraineana pentru 0,3% din totalul populatiei stabile pentru care aceasta informatie a fost disponibila. Limbile turca, tatara sau rusa reprezinta (fiecare) limba materna pentru o persoana din 1000 care fac parte din populatia stabila. Alta limba materna decat cele prezentate mai sus a fost declarata de catre 0,5% din populatia stabila.a fost declarata de 18.861.900 persoane din totalul populatiei stabile si arata ca, iar. Ponderi intre. Persoanele de alta religie decat cele prezentate mai sus reprezinta 1,8% din total.Aproape jumatate din populatia stabila sunt persoane care au starea civila legala de casatorit(a). Sunt casatoriti 4.818.400 barbati si 4.868.800 femei. Doua persoane din 5 nu au fost niciodata casatorite, persoanele vaduve reprezinta o zecime din totalul populatiei stabile, iar persoanele divortate detin o pondere de 4,2%. In uniune consensuala au declarat ca traiesc 745.500 persoane.Din totalul populatiei stabile de 10 ani si peste, 44,2% au nivel scazut de educatie (primar, gimnazial sau fara scoala absolvita), 41,4% nivel mediu (posticeal, liceal, profesional sau tehnic de maistri) si 14,4% nivel superior.Numarul persoanelor plecate in strainatate pentru o perioada de cel putin un an, dar care nu fac parte din populatia stabila, este desi, evident, nu cuprinde decat o parte a numarului de emigranti externi. Sub-inregistrarea semnificativa a fost cauzata de faptul ca, la momentul critic al recensamantului, mare parte dintre aceste persoane erau plecate cu intreaga familie in strainatate si nici nu au existat alte persoane (in tara) care sa declare informatiile solicitate despre acestia.







Nota redactiei:







Indiferent de rezultatele finale ale recensamintului, rezultatele nu au nici o relevanta legala in privinta stabilirii cvorumului de la referendum ul din 2012 sau de la referendumuri viitoare. Numarul romanilor cu drept de vot este stabilit de Autoritatea Electorala Permanenta pe baza datelor de la Directia de evidenta a populatiei din Ministerul de Interne, si el cuprinde atit romanii cu drept de vot aflati in tara (adica ceea ce a comunicat INS, prin rezultatele de la referendum), cit si romanii cu drept de vot aflati in strainatate (din care INS a putut sa cuprinda in recensamint doar 727.500, fara a avea instrumente legale sa-i contorizeze pe toti cetatenii romani plecati in strainatate). Dan Gherghut, vicepresedinte INS, a declarat joi ca "datele de la recensamint nu pot fi folosite in nici un caz pentru organizarea unui referendum".