Am evitat să comentăm prea mult marele eveniment al sfințirii Catedralei Mântuirii Neamului, dar să nu credeți că am trecut cu vederea acest moment important al deja apusului an 2018. De ce este important? Păi pentru că vorbim în primul rând, înainte de a intra în dezbaterea despre simboluri și necesități, de mormane de bani publici și cvasi-privați care au venit din toate părțile și s-au vărsat în conturile Bisericii Ortodoxe Române pentru construirea acestui lăcaș de cult.

Atunci, la cererea câtorva dintre voi, am trimis către Patriarhia Română (care, conform legii, este obligată să ne răspundă), prin aplicația Ia Statul La Întrebări (accesibilă oricui), o solicitare în baza Legii 544/2001 a liberului acces la informațiile de interes public, cerând următoarele date:

– 1. Lista tuturor surselor de finanțare, cu indicarea sumelor, pentru construirea Catedralei Mântuirii Neamului;

– 2. Lista plăților efectuate pentru Catedralei Mântuirii Neamului, cu indicarea sumei și a destinației exacte pentru fiecare plată în parte.

Spuneam atunci că 120 de milioane de euro cheltuite până acum pentru o catedrală cu o capacitate de 5.000 de locuri în picioare este o sumă deosebit de mare, întrebându-ne totodată publicul de pe Facebook dacă raportul cost-capacitate este unul corect. Dintre cele 210 răspunsuri primite, doar 22% au spus că da, în timp ce 78% au afirmat că nu.

La finalul anului, în buza Crăciunului, a venit răspunsul Patriarhiei, semnat de vicarul administrativ patriarhal Ionuț-Gabriel Corduneanu. Precizările acesteia:

cultele religioase nu intră sub incidența prevederilor Legii 544/2001;

sursele de finanțare pentru Catedrala Neamului sunt proprii, publice și private;

nu deține o listă a tuturor surselor de finanțare pentru catedrală;

plățile efectuate pentru catedrală s-au efectuat către executanții de lucrări, prestorii de servicii și furnizori;

totuși, contractele încheiate cu fiecare societate în parte sunt confidențiale și acesta e motivul pentru care Patriarhia susține că nu ne poate preciza lista plăților efectuate.

Totuși, conform jurnaliștilor de la Să Fie Lumină, Guvernul României a contribuit cu peste 82 de milioane de euro pentru construirea catedralei, în timp ce Primăria Capitalei a alocat 18 milioane de euro. De asemenea, sectoarele 1, 2 și 5 au alocat peste 6 milioane de euro fiecare. Așadar, vorbim în primul rând de banii publici, ai tuturor, care, considerăm noi, trebuie justificați până la ultima virgulă.

De asemenea, dacă ne uităm în Legea 489/2006 privind libertatea religioasă și regimul general al cultelor la care face trimitere inclusiv răspunsul Patriarhiei, la articolul 12 vedem că utilizarea fondurilor băneşti primite de la bugetul de stat sau bugetele locale, precum şi respectarea destinaţiei bunurilor primite în proprietate sau folosinţă de la autorităţile publice locale ori centrale se supun controlului statului.

Nu în ultimul rând, Legea 544/2001 a liberului acces la informațiile de interes public e destul de clară: prin autoritate sau instituţie publică se înţelege orice autoritate ori instituţie publică ce utilizează sau administrează resurse financiare publice, orice regie autonomă, societate reglementată de Legea societățior.

Ce urmează? Să trimitem încă o adresă la Patriarhie în care să le punem în vedere aceste lucruri, dar mai ales o serie de solicitări în baza Legii 544/2001 în care să întrebăm primăriile și Guvernul dacă au vreo idee despre modalitatea în care au fost cheltuite multele zeci de milioane de euro pe care le-au dat Patriarhiei pentru Catedrala Mântuirii Neamului. De asemenea, vom trimite o sesizare către Curtea de Conturi căci legea cultelor face referire la un control al statului cu privire la utilizarea fondurilor bănești.

Oricum, oamenii Patriarhiei știu prea bine, căci au destui juriști acolo, unii chiar foarte bine pregătiți, că atunci când vorbim de bani publici nu există contracte confidențiale.