BEIJING: I landsbyen Aktesh i Kinas vestligste provins er smøger og alkohol blevet udset som middel mod religiøs ekstremisme. De fleste af stedets indbyggere tilhører den muslimske uighur-minoritet, og ifølge lokale myndigheder var de indtil for nylig ikke indstillede på, at den slags varer skulle sælges i byens butikker. Angiveligt på grund af indbyggernes religiøse overbevisning.

»Siden 2012 er folk stoppet med at sælge alkohol og cigaretter i deres forretninger. Selv dem, der havde en indtjening på salget, er holdt op, fordi de frygter den offentlige fordømmelse,« forklarer den lokale partisekretær, Adil Sulayman, til Radio Free Asia.

»Vi har en kampagne, der handler om at svække islam, og det her er en del af kampagnen,« siger han.

Kampagnen går i al sin enkelthed ud på at beordre byens butikker at have mindst fem forskellige alkohol- og cigaretmærker på hylderne. Samt at promovere varerne på en iøjnefaldende måde. Instrukser skrevet på uighurernes skriftsprog blev 29. april delt ud til butiksindehavere i Aktesh. Sidste frist for at leve op til kravene var tre dage senere.

Af instrukserne fremgik det, at »alle, der ikke overholder denne notits og ikke handler derefter, vil få deres butik lukket, forretning suspenderet og blive mødt med sagsanlæg«.

Seks uighurere dræbt i politirazzia

Ifølge Kommunistpartiets ansvarlige i landsbyen er det nødvendigt at indføre kampagnen, fordi tiltagende religiøse strømninger påvirker den sociale orden. Aktesh ligger i et område i den vestlige Xinjiang-provins, hvor blodige sammenstød mellem uighurer og hankinesiske sikkerhedsstyrker ofte finder sted. Forrige uge blev seks uighurere dræbt under en politirazzia ikke langt fra Aktesh.

Ifølge den Washington-baserede organisation Uyghur Human Rights Project har etniske uroligheder i provinsen kostet mellem 656 og 715 personer livet alene i 2013 og 2014.

Antallet af voldelige episoder har de seneste år været stigende og har også fundet sted i andre dele af Kina i form af angreb på civile hankinesere.

Mange uighurer beskylder de kinesiske myndigheder for at undertrykke deres religion, kultur og traditioner og mener, at volden er en af konsekvenserne. Den kinesiske regering og ledelsen i Kommunistpartiet mener derimod, at mere overvågning, strengere kontrol og flere sikkerhedsforanstaltninger er en nødvendighed for at imødegå separatisme og terrorisme. Og i den kontekst er kontrol med udbredelsen og dyrkelsen af islam en del af målet. Også selv om der er tale om begrænsninger af fredelige muslimers religiøse og kulturelle friheder.

Slør og skæg sidestilles med ekstremisme

Forbud mod langt skæg og muslimsk hovedbeklædning er blot nogle af eksemplerne. Sidste år beskrev statsmedier, hvordan byen Karamay indførte regler om, at mænd med langt skæg ikke måtte bruge offentlig transport.

I Urumqi, provinshovedstaden i Xinjiang, har myndighederne længe gjort brug af, hvad de kalder »projekt skønhed«, der går ud på at opfordre uighur-kvinder til ikke at gå i burka eller bruge ansigtsslør. Det sker bl.a. ved, at partimedlemmer bliver sendt på gaden for at påminde de kvindelige muslimske medborgere om Kommunistpartiets retningslinjer. Og hjælper det ikke, findes der eksempler på, at uighurer bliver idømt fængselsstraffe på baggrund af vagt formulerede paragraffer i den kinesiske straffelovgivning.

Ifølge professor Jin Wei, der er direktør for partiskolens researchcenter for etnicitet og religion i Beijing, er kampagnen mod skæg og ansigtsslør en opgave, de kinesiske myndigheder tager alvorligt.

»Statslige organisationer i Kina mener, at kvinder med ansigtsslør og mænd med langt skæg er et produkt af religiøs ekstremisme. Efter deres opfattelse kan udbredelsen af denne praksis skabe plads til formidling af ulovlige religiøse aktiviteter og religiøs ekstremistisk ideologi, hvilket vil føre til en omfattende stigning i religiøs ekstremisme,« skriver hun i et blogindlæg.