Rundt om i offentlige bygninger, herunder et par steder på Københavns Universitet, kan man finde lokaler indrettet til bøn, meditation eller ro.

De lokaler skal lukkes, hvis det står til Marie Krarup, der er medlem af Folketinget for Dansk Folkeparti.

Tirsdag den 13. december har hun indkaldt uddannelsesminister Søren Pind i samråd i Folketinget, hvor han skal svare på, hvordan han vil sikre, at danske uddannelsesinstitutioner tilbyder et »et miljø, hvor der hersker åndsfrihed, og hvor der ikke gives særrettigheder til bestemte ideologier eller religioner, som indretning af bederum kan ses som.«

Stor opbakning på Facebook til Krarups forslag

»Bederum er reelt islamiske. Vi har aldrig haft bederum i Danmark før den islamiske indvandring. Hvorfor skulle vi det?« uddyber Marie Krarup i en mail til Uniavisen.

Samrådet er ifølge spørgsmålsteksten på Folketingets hjemmeside foranlediget af en artikel i Jyllands-Posten om et bederum på professionshøjskolen UCC, men efterfølgende har Marie Krarup altså udvidet diskussionen til også at omfatte Københavns Universitet.

På Facebook har Krarup – som oplyser, at hun selv har været en tur forbi campus – lagt billeder op fra bederummet på KUA. Lokalets officielle betegnelse er ‘retræterum’, og det befinder sig i bygning 24 i et fjernt hjørne af KUA.

Et billede af et lille bedetæppe på Krarups side har fremkaldt tre rødgule smileyer med rynkede bryn.

Fra Marie Krarups Facebook-side (opslaget har tirsdag morgen over 500 likes, og et næsten enslydende opslag fra Krarup uden fotos har omkring 1.000)

Grundlagt af studenterpræst og kendte muslimer

Retræterummet blev etableret på KUA i 2004 efter ansøgning fra et lille tværreligiøst studenternetværk ‘Tro på tværs’ og den daværende studenterpræst Hans Anker Jørgensen.

Tro på tværs bestod ifølge KU’s notater fra perioden af 11 studerende (kristne, muslimer, en jøde, en taoist og en praktikant af meditation). To af medlemmerne var de kendte imamer Sherin Khankan og Fatih Alev, og kredsen talte også den daværende formand for studentermeningheden på Amager, Jon Bojsen Kværndrup.

Det tværreligiøse initiativ har ikke medført et voldsomt dræn på KU’s kasser (selv om kvadratmeter selvfølgelig i sig selv koster penge). Foreningen ansøgte i forbindelse med åbningen af retræterummet for 12 år siden om i alt 2.750 kroner til tæpper, møbler, gardiner m.v. foruden afholdelse af en reception. De fik 2.000 kroner af KU.

Både på Panum Instituttet og på Center for Sundhed og Samfund findes tilsvarende lokaler – på CSS bruges betegnelsen ‘stillerum’.

Troede det var til muslimerne

Uniavisen har været en tur forbi retræterummet på KUA mandag eftermiddag lidt over middag.

KUAs bygning 24, det er retræterummet bag første dør til højre

Man kan se ind i rummet gennem en smal rude i døren, at en ung mand beder en bøn derinde. Da han kommer ud, fortæller han, at han hedder Fatih og studerer på CBS men undertiden sidder og læser på KUA. Da han er muslim, er lokalet praktisk for ham, når han lige skal bede sine daglige bønner.

»Det er frihed,« siger han.

En ung fyr med majoritetsudseende trasker forbi. Han bruger ikke selv retræterummet, siger han. »Jeg troede, det var for muslimerne, sådan at de har et sted at bede.«

Det er faktisk også især muslimer, Uniavisen møder under sit korte ophold ved retræterummet. To unge kvinder, Signe og Hafsa, viser rundt i det lille lokale.

Der er et vævet tæppe på gulvet foruden nogle hynder og en lille bunke måtter, der kan bruges til meditation. På et par hylder findes et udvalg af religiøse og filosofiske tekster fra diverse religioner, heriblandt en enkelt uoversat koran.

Signe og Hafsa fortæller, at de nogle gange beder deres bøn i lokalet, samtidig med, at en mand sidder på sin måtte og mediterer. Så deles man bare om arealet.

Broget sjæleligt udvalg

På opslagstavlen hænger foruden en bønnevejledning på arabisk (som Marie Krarup har fotograferet til sit Facebook-opslag til fem misbilligende smileyer), en reklame for en islamisk psykolog samt et opslag fra den muslimske studenterorganisation Muslim Student Association og sedler fra en katolsk organisation, en (ikke umiddelbart religiøst affilieret) coach og to opslag fra bibelstudiekredse. Der er også en reklame på tyrkisk for Tyrkisk-islamisk kulturforening på Vesterbro.

Retræterummets opslagstavle

På et bord ligger en gæstebog med hilsner fra rummets besøgende af forskellig religiøs observans.

Selv om islam arealmæssigt har et vist overtag på opslagstavlen, er der ikke noget, der indikerer, at andre trosretninger ikke også benytter rummet – om ikke andet til at gøre opmærksom på deres aktiviteter.

Folketingsmedlem Marie Krarup har også bemærket, at der er flere religioner repræsenteret. Men hun accepterer ikke lokalets erklærede mål om at være tværreligiøsitet:

»Jeg har selv været ude i KUAs bederum – se mine fotos fra FB. Der gør man sig megen umage med at gøre rummet tværreligiøst. Men det virker påtaget. Og hvorfor skulle kristne have et bederum? Hvad skulle vi bruge det til?« skriver hun i sin mail til Uniavisen. Den fortsætter:

»Hvis man som muslim vil bede, må man gøre det ubemærket eller derhjemme. Man skal ikke have et rum stillet til rådighed i en offentlig bygning i Danmark. Danmark er et kristent land. Ikke et islamisk. Vi skal gøre alt hvad vi kan for at stoppe islamiseringen af Danmark. For islam er lig med ufrihed. Islam er det modsatte af alt det, som Danmark er bygget på.«

Hvorfor er rummet et problem efter 12 år?

Mens vi taler sammen, kommer en tredje ung kvinde ind. Hun beder sin bøn, det tager kun kort tid.

Den nytilkomne hedder Madiha, og hun studerer engelsk på KU.

»Jeg forstår ikke problemet. Rummet har været tilgængeligt siden 2004, det er 12 år, hvorfor skulle det være et problem nu?« siger hun. »Det bliver ikke låst af, når vi beder – alle kan komme ind. Nogle gange har der siddet nogen og læst, siger hun. Så beder vi i den anden side af lokalet.«

Signe, som læser mellemøststudier og arabisk, køber heller ikke præmissen om, at rummet kun er for muslimer.

»Som du så på hylden, var der vidt forskellige bøger, både religiøse og ikkereligiøse,« påpeger hun. »Det er et tværreligiøst rum. Sådan er det bare. Det er derfor, det hedder retræterum.«

»Der er plads til, at alle lige kan have deres hjørne og gøre det, de skal, uden at det er til forstyrrelse for andre,« siger Madiha.

Uniavisen har bedt uddannelsesministeriet om en kommentar forud for samrådet tirsdag, men ministeriet er ikke vendt tilbage. Selve samrådet kan ses direkte via Folketingets hjemmeside klokken 15.00 13. december, og derefter kan det findes i Tingets onlinearkiv.

chz@adm.ku.dk