Vi bør være mere optaget af, hvordan man kompenserer for besparelserne på uddannelsesområdet, frem for at uddele tudekiks til en minister, som alligevel går af inden for 100 dage. Det er trods alt vores væsentligste ressource – viden – som udfordres.

Nu er ugen gået med at beskrive, hvor synd det er for undervisningsministeren, at hun blev buhet ud pga. nedskæringer. Men jeg synes ærlig talt, det er mere synd for de lærere og elever, som sidder tilbage med manglende ressourcer både personalemæssigt og teknologisk. Gabet mellem elevernes niveau bliver større og større, og risikoen for at tabe de svageste elever er stor. Ligesom de stærkeste ikke får tilstrækkelige udfordringer.

Uddannelsessektoren er presset i disse år, hvor der nedskæres og effektiviseres, uden at kravene til god undervisning er blevet sænket. Det betyder, at lærerne er fanget i et krydspres, hvor de dels skal arbejde mere effektivt, dels skal have endnu bedre øje for den enkelte elev. Det er derfor helt nødvendigt med værktøjer, som kan lette arbejdet uden at gå på kompromis med fagligheden.

En af udfordringerne er, at på trods af statens store fokus på digitalisering har man ikke i væsentlig grad medvirket til at inddrage nye teknologier i undervisningen, særligt på ungdomsuddannelserne.

Man arbejder på at indføre digitale kontrolsystemer, men hvad med digitale undervisningsmidler, som kan udvikle den differentierede undervisning?

Har man givet de tilbageværende lærere de optimale muligheder for at sikre en god læring for alle elever?

Undervisning er i forandring, og mens der har været meget fokus på digital dannelse, altså hvordan eleverne lærer at begå sig i en digital virkelighed, så er der mindre fokus på, hvordan man faktisk bruger it til at øge læring i fagene.

Matematik er et fag, som rigtig mange har svært ved, og hvor afstanden fra de bedste til de svageste inden for klassen er meget stor. I gymnasiet dumper ca. 20 pct. af eleverne i matematik. Det giver lærerne en stor udfordring med at tilrettelægge undervisningen, så den rammer alle.



På Danmarks Læringsfestival, som afholdes onsdag og torsdag i denne uge, præsenteres det nyeste inden for innovative undervisningsmidler. Et af disse er ABaCus, som er et adaptivt system til matematik i gymnasiet.

Dette system tilretter sig den enkelte elev. Svage elever får rutine, mens dygtige elever bliver udfordret. Ikke blot inden for færdighedstræning. Der er også mulighed for at lade eleverne arbejde problemorienteret med peer learning, hvor de i grupper vurderer hinandens besvarelser og på den måde opøver kommunikative kompetencer. Læreren bruger sin tid på at hjælpe eleverne, mens monitorering og feedback overlades til systemet.

Samtidigt lanceres et tilsvarende system til folkeskolen – KvikMat – således at man kan få tilsvarende muligheder i udskolingen.

Ikke nok med at ministeren står i spidsen for fatale nedskæringer på uddannelsesområdet. Hun fjerner også fokus fra at finde løsninger til de lærere og elever, som er ladt i stikken.

Nu handler det ikke om ministeren, men om at assistere de hårdt pressede lærere med værktøjer, der sikrer at vi fastholder et højt uddannelsesniveau hos vore unge. Ikke mindst i de svære fag – matematik og naturfag.