Alt tyder på, at byggeriet af Københavns første letbane nu kan starte, selv om byggeriet bliver dyrere end budgetteret. Det står klart, efter at bestyrelsen for letbaneselskabet i aftes enstemmigt besluttede at anbefale at gå videre med projektet.

Letbanen skal følge Københavns Ring 3 fra Lundtofte i nord til Ishøj i syd. Illustration: MI Grafik

Hovedstadens Letbane Længde

27 kilometer Antal stationer

29 Samlet rejsetid fra Ishøj til Lyngby

56 minutter Tog

Siemens Samlet budget

6,2 milliarder kr. Anlægsreserve

1,1 milliarder kr. Ejere

Staten ved Transportministeriet

40 procent 11 kommuner

Lyngby-Taarbæk

Gladsaxe

Herlev

Rødovre

Glostrup

Vallensbæk

Albertslund

Brøndby

Hvidovre

Høje-Taastrup

Ishøj

Tilsammen 34 procent Region Hovedstaden

26 procent Når letbanen er bygget, trækker staten sig ud og overlader driften til kommunerne og regionen. Forventet åbning i 2024

Formelt skal letbanen godkendes hos ejerne – 11 kommuner, Region Hovedstaden og staten – inden arbejdet kan gå i gang. Der har været kritiske røster på Christiansborg og særligt efter kommunalvalget i Lyngby-Taarbæk, men alle parter er repræsenteret i bestyrelsen, så sandsynligheden for, at projektet nu bliver droppet, er meget ringe.

Læs også: Politisk armlægning om letbane eller busser omkring København

Beslutningen i bestyrelsen kommer, efter at transportminister Ole Birk Olesen (LA) havde bestilt en kulegravning af økonomien, efter at buddene på letbanen var afleveret. Den har revisionsfirmaet EY udarbejdet, og ifølge pressematerialet fra letbaneselskabet viser den, at der er rigelig luft i budgettet. Ingeniøren har endnu ikke modtaget EY's rapport.

Budgettet lyder på i alt 6,2 milliarder kroner for de 27 kilometer og togene til at køre på dem. Heraf går 4,4 milliarder kroner til anlægge banen. Anlægsreserven på 1,1 milliarder kroner udgør dermed 25 procent af budgettet, og ifølge EY er det kun nødvendigt med 10-20 procent på dette tidspunkt i projektet.

725 millioner kroner over budgettet, men lavere renteudgifter

Den økonomiske luft er fundet, selv om buddene på at bygge letbanen ligger 425 millioner kroner højere end budgetteret. Samtidig er processen med at planlægge banen forsinket, og det har kostet yderligere 300 millioner kroner i ekstra regninger.

Læs også: Revisorer finder ekstraregning på 360 millioner til Københavns letbane

Men letbanen bliver reddet af, at det er billigere end forventet at låne penge. Nøjagtig 700 millioner kroner er fundet ved det, pressematerialet beskriver som »renteafdækning«.

Kontrakterne på letbanen Kontrakt Vinder Anlægsarbejde i Ishøj Kommune M.J. Eriksson Anlægsarbejde i Vallensbæk, Brøndby og Glostrup Kommuner Per Aarsleff Anlægsarbejde i Rødovre og Herlev Kommuner CG Jensen Anlægsarbejde i Gladsaxe Kommune CG Jensen Anlægsarbejde i Lyngby-Taarbæk Kommune Per Aarsleff Kontrol- og vedligeholdelsescenter CG Jensen Transportsystem (tog og jernbaneinfrastruktur) Konsortium med Siemens A.G, Siemens A/S og Aarsleff Rail Drift og vedligeholdelse i 15 år Metro Service

Arbejdet med at bygge letbanen er splittet op i en række forskellige udbud. Blandt entreprenørerne fremstår Per Aarsleff som vinder med kontrakten på 12 kilometer på Vestegnen samt den mest komplicerede strækning gennem Lyngby. I en meddelelse oplyser koncernen, at værdien af de kontrakter er 1,2 milliarder kroner.

Siemens skal levere tog, som Ansaldo skal køre

Aarsleff Rail er også med til at anlægge sporene i et konsortium med Siemens. Det bliver Siemens-tog, som skal køre på Letbanen i København. Dermed går Hovedstadens Letbane en anden vej end både Aarhus og Odense, som har valgt tog fra Stadler.

Desuden er det værd at bemærke, at letbanen langs Ring 3 de første 15 år skal drives af det samme selskab, som driver metroen i København, nemlig Metro Service A/S. Dermed har det offentlige metroselskab, som har stået for letbaneudbuddet, valgt samme samarbejdspartner som på den førerløse metro.

Metro Service er dog et privat selskab ejet af AnsaldoSTS og ATM. Ansaldo-koncernen har også leveret togene til metroen, men skal altså på letbanen køre tog fra Siemens.

Forstadskommunerne og Region Hovedstaden har de seneste måneder lobbyet for letbanen med en rapport, som konkluderer, at den skaber stor økonomisk vækst. Arealet ved letbanen bliver nemlig at betragte som stationsnært og kan derfor byudvikles tættere end i dag.

»Jeg er sikker på, at når letbanen står færdig, vil rigtig mange sige; »Hvorfor fik vi ikke bygget den letbane for længe siden?« Den bliver en stor gevinst for Storkøbenhavn og de mange omegnskommuner,« lyder det fra Birgitte Brinch Madsen, som Ole Birk Olesen har krævet at få som bestyrelsesformand i selskabet bag Hovedstadens Letbane.

Letbanen forventes at stå færdig i 2024. Der er ikke seriøse drøftelser eller planer om andre letbanestrækninger i København på nuværende tidspunkt.