Det er ikke alene i forbindelse med den kinesiske præsidents besøg i Danmark i 2012, som nu skal afdækkes af en undersøgelseskommission, at politiet har opført sig stærkt kritisabelt. Også politiets ageren under et efterfølgende kinesisk statsbesøg i 2013 forekommer dybt problematisk, mener jurister, der derfor finder det positivt, at besøget i 2013 ligesom et andet besøg i 2014 også skal undersøges af den kommission, som justitsminister Søren Pind (V) nu har nedsat.

Det var i forbindelse med en retssag anlagt af en demonstrant, at det kom frem, at politiet målrettet var gået efter demonstranter med tibetanske flag under den kinesiske præsidents besøg i 2012.

Oplysningerne var lodret i strid med, hvad Københavns Politi hidtil havde oplyst om sagen. Fredag fremlagde Justitsministeriet så en hidtil ukendt skriftlig operationsbefaling, hvor der direkte står, at politiet »foretager patruljering/opklaring ved objekter og eskorteruter, og sikrer at evt. demonstranter ikke kan ses fra eskorten og objekter, ligesom de ej heller skal have mulighed for at bringe sig i en position som er synlig fra escorteruten og objekter«.

Dermed står det klart, at der fandtes en direkte ordre om, at politiet skulle sætte ind mod demonstranter ved statsbesøget i 2012. Men også to efterfølgende kinesiske statsbesøg i Danmark i henholdsvis 2013 og 2014 skal altså undersøges, annoncerede justitsminister Søren Pind fredag.

Information har tidligere afdækket omstændighederne omkring det kinesiske besøg i 2013. Her havde en lille gruppe mennesker med tilknytning til den såkaldte Falun Gong-bevægelse forsamlet sig på Amalienborg Slotsplads, men blev fjernet med magt af politiet, inden den kinesiske delegation ankom.

I hvert fald tre personer havde taget T-shirts på i bevægelsens karakteristiske gule farve, hvorpå der stod slogans til støtte for Falun Gong, og det var åbenbart tilstrækkeligt til, at politiet ville have dem fjernet.

I en video kan man se, hvordan politiet tydeligt har svært ved at forklare Falun Gong-støtterne, hvorfor de ikke må stå på pladsen:

»Det er ikke vores beslutning – os to her – der siger, at I ikke kan stå her. Men I har ikke lov til det, og beslutningen er allerede taget. Så I bliver nødt til at forlade området,« siger den ene betjent.

Falun Gong-aktivisterne protesterer mod det, og forsøger at få en forklaring: »Vi følger dansk lov. Hvis du viser os dansk lov, hvor det her står, så skal vi nok følge det. Ellers ikke,« siger en af dem. »Hvad er der galt med en T-shirt? Hvorfor bliver en T-shirt til en demonstration,« spørger en af dem. Betjenten henviser til, at de også har taget bannere med, men har stadig svært ved helt at forklare, hvilken lov der bliver brudt.

»Jeg er på arbejde. Jeg gør bare, hvad mine chefer siger, jeg skal,« siger betjenten.

Kina-kritik bliver fjernet

Claus Juul, der er juridisk konsulent i Amnesty International, har »svært ved at forstå det anderledes« end, at der også ved dette møde må have været en direkte instruks om, at den kinesiske delegation skulle skærmes mod demonstranter.

»Betjentene siger jo, at det her er ude af deres hænder, og uanset hvilke argumenter kvinderne kommer med om, at Danmark er en retsstat med ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, og uanset om de bare står og passer sig selv inde ved monumentet på Amalienborg og ikke er til gene for nogen, så skal de altså væk, for det er besluttet,« siger Claus Juul.

Han kan ikke se, hvordan den lille håndfuld demonstranter skulle være til gene for hverken trafikken eller den offentlige ro og orden, og dermed er der ikke mange legitime grunde til at demonstranterne skulle fjernes med magt.

Også Jacob Mchangama, direktør i tænketanken Justitia, har svært ved at se, hvad den legitime årsag skulle være til at fjerne demonstranterne fra Amalienborg:

»Det indgår i det mønster, vi ser. At folk med Kina-kritiske symboler bliver fjernet fra steder, hvor kinesiske ledere kommer hen. Det har ikke været et enkeltstående tilfælde. Det har været en politik, der har været implementeret i noget tid,« siger han.

»Det er også det, der kan få en til at sætte spørgmålstegn ved om sporet ender her, eller om vi skal højere op. For umiddelbart er det svært at forestille sig, at politiets øverste lag selv skulle træffe sådan en beslutning.«

Tobias Stadarfeld Jensen, der er fuldmægtig hos advokatfirmaet Bonnez & Ziebe er i gang med at forberede en række klagesager på vegne af demonstranterne. Han har ligesom Claus Juul og Jacob Mchangama svært ved at se andre årsager til politiets ageren end en befaling ovenfra: »Der er ikke nogen grund til at fjerne dem her. De udgør ikke nogen fare. Så jeg formoder, at den instruks har været der alle de år, der har været statsbesøg fra Kina,« siger han. »Den ene demonstrant er nu 87 år gammel, og han kan aldrig udgøre en fare. Det er alene hans T-shirt, der er en torn i øjet på myndighederne.«

Ligesom i Tibet-sagen fra 2012, kom justitsminister Morten Bødskov (S) også i problemer i forbindelse med fjernelsen af Falun Gong-demonstranterne, da han efterfølgende skulle afgive forklaring til et samråd i Folketingets Retsudvalg.

Her oplyste han, at fjernelsen var sket, fordi demonstranterne udgjorde en »sikkerheds- og færdselsmæssig risiko«. Demonstranterne havde ifølge ministeren »taget opstilling midt på slotspladsen på kørebanen over mod det palæ, som delegationen skulle besøge«. Men den forklaring måtte han siden trække tilbage, da en video fra demonstranterne tydeligt viste, at de ikke var på kørebanen, men stod inde ved rytterstatuen.

Se videoen foreningen for Falun Dafa sendte til Justitsministeriet: Se videoen her.