Det fremgår ikke af dokumenterne, som DR er i besiddelse af, hvem de to direktører, der traf beslutningen, er.

Danske Bank har ikke ønsket at stille op til et interview. Banken siger i stedet i en skriftlig kommentar, at den daværende ledelse på et langt tidligere tidspunkt skulle have reageret kraftigere og mere grundigt på de advarsler, man fik vedrørende forholdende i Estland.

- Der blev sat initiativer i gang i begyndelsen af 2014, men som advokatundersøgelsen også konkluderede i september, så var disse tiltag langt fra nok til at få et fuldt billede af, hvad der foregik, ligesom advokatundersøgelsen kritiserede den sene igangsætning af mere grundige undersøgelser, skriver pressechef Kenni Leth.

Banken vil dog ikke fortælle, hvorfor undersøgelsen blev stoppet, og hvilke to direktører der tog beslutningen.

- Vi har ingen yderligere oplysninger end dem, der allerede er fremlagt i advokatundersøgelsen, skriver Kenni Leth som svar på DR's spørgsmål om de nye oplysninger i sagen.

Parsifal Services' daværende direktør, Jan Jarlbæk, der ifølge dokumenterne indgik aftalen med Danske Bank, ønsker ikke at kommentere DR's oplysninger.

Sådan foregår hvidvask typisk Hvidvask handler helt grundlæggende om at omdanne penge, man har tjent eller skaffet ulovligt, til penge, man kan bruge i den lovlige verden.

I dag er bankerne et attraktivt sted at vaske penge, hvis det drejer sig om store summer, fordi det er muligt at skjule sig i mængden af kunder og pengeoverførsler.

Et tænkt eksempel kunne være, at en forbryder fra Rusland, der har tjent penge på våbenhandel, opretter et stråmandsselskab, som på papiret sælger varer mellem Rusland og England, men i virkeligheden bare skal bruges til pengeoverførsler.

Forbryderen sætter sine mange millioner tjent på eksempelvis våbenhandel ind i en bank i Rusland.

Herefter bliver de overført i bidder og sendt gennem banker i hele Europa - for eksempel Danske Bank - for at sløre, hvor pengene oprindeligt er kommer fra, inden de til sidst lander på forbryderens konto et fjernt sted som almindelig, lovlig indtjening.

Hvidvaskloven forpligter banker og pengeinstitutter til at holde vågent øje med mistænkeligheder

Hvis aktiviteter fremstår lyssky, skal det undersøges og indberettes til Bagmandspolitiets Hvidvasksekretariat.

Da ledelsen i Danske Bank har fået flere advarsler så tidligt som i 2013 om "mistænkelige pengeoverførsler" uden at reagere hurtigt nok, kan banken muligvis stå til en bødestraf for brud på hvidvaskloven. Det efterforsker Bagmandspolitiet netop nu.

Også de amerikanske myndigheder, der tidligere har givet klækkelige milliardbøder i lignende sager, undersøger ifølge erhvervsavisen Wall Street Journal Danske Banks aktiviteter i Estland. Enhver pengeoverførsler i dollar er nemlig et anliggende for de amerikanske myndigheder. Kilder: DR Nyheder, Finanstilsynet, Retsinformation.dk og Jakob Dedenroth (revisorjura.dk).

Kunne have lukket ned hurtigere

Både Graham Barrow og Søren Friis Hansen påpeger, at den oprindelige beslutning om at iværksætte en så omfattende undersøgelse med adgang til blandt andet optagelser af telefonsamtaler og mailkorrespondancer må have været godkendt på direktørniveau.

Søren Friis Hansen peger desuden på, at Danske Bank sandsynligvis ville have lukket hurtigere ned for de mistænkelige kunder i Estland, hvis banken havde gennemført undersøgelsen tilbage i maj 2014.

- Når man ser, hvor omfattende det er, så er det overvejende sandsynligt, at man ville have fundet de problemer, som jo har vist sig at være der, og at man derfor på et langt tidligere tidspunkt havde kunnet lukke ned for det, siger Søren Friis Hansen.

Ved udgangen af 2014 var der fortsat knap 3.000 udenlandske kunder, der sendte svimlende summer igennem den estiske filial. Men først i januar 2016 var der endeligt lukket ned for afdelingen med de udenlandske kunder i Estland.

I hele perioden med de mistænkelige kunder fra 2007 til begyndelsen af 2016 strømmede der ifølge bankens egen advokatundersøgelsen hele 1.500 milliarder kroner igennem afdelingen.

Ifølge bankens foreløbige status har de fleste vist sig mistænkelige, og derfor havde banken også en stor interesse i at få efterprøvet beskyldningerne, mener Graham Barrow.

- Noget skete, som ikke var planlagt. For man sætter ikke sådan en undersøgelse op, deler så mange informationer, hyrer et firma og planlægger interviews med den viden, at det måske ikke kommer til at ske. Det er ikke sådan, den her slags undersøgelser fungerer, siger Graham Barrow.

Tidligere administrerende direktør Thomas Borgen har ingen kommentarer. Hans advokat, Peter Schradieck, oplyser dog, at Thomas Borgen ikke var en af de to direktører, som stoppede undersøgelsen.

DR har også kontaktet tidligere økonomidirektør Henrik Ramlau-Hansens advokat, Birgitte Frølund, men det har ikke været muligt at få en kommentar fra Henrik Ramlau-Hansen.

Bankens tidligere direktør for udenlandske aktiviteter, Lars Mørch, har ingen kommentarer, oplyser hans advokat, Christian Bredtoft Guldmann.

Danske Banks tidligere chefjurist Flemming Pristed skriver i en mail til DR, at han ikke har nogen kommentarer til sagen.

Heller ikke bankens tidligere risikodirektør, Robert Endersby, har kommentarer til sagen, skriver han i en mail til DR Nyheder.

I februar i år gav en dommer ved Københavns Byret Bagmandspolitiet tilladelse til at ransage hos ni tidligere højtstående chefer i banken - herunder flere direktører. Det viser dokumenter, som DR Nyheder har fået aktindsigt i.