I dansk landbrug foregår der netop nu en række eftergivelser og restruktureringer af gæld.

I dansk landbrug foregår der netop nu en række eftergivelser og restruktureringer af gæld. I et forsøg på at slå en streg over dårlig rådgivning og få en ny begyndelse, så sletter de danske banker således kæmpe summer fra udvalgte landmænds gæld.

Det foregår i det skjulte. Men TV 2 har fået kendskab til historien om Bernhard Marinus Mortensen. Eksperter kalder hans gældseftergivelse for den største, de nogensinde har hørt om. En eftergivet og restruktureret gæld på i alt 101,537 millioner kroner.

Bernhard Marinus Mortensen bor lidt uden for Grindsted. Og fra en række af gårde producerer han årligt over 100.000 grise. Svinefarmen har været drevet siden 90’erne og er i dag vokset til at være en af landets største. Og der har været gode tider. Så gode, at der i 2004 var råd til at bygge et nyt stuehus, som blandt de lokale blev døbt ”Lille Amalienborg”.

Men de gode tider forsvandt, og ind kom finanskrisen. Underskuddet blev større og større. På bare et år tabte han 31 millioner kroner, og i regnskabet for 2013 kunne man læse om en samlet gæld på 214 millioner kroner. En kombination af faldende jordpriser og finansielle spekulationer var i færd med at sende svinebonden mod en stensikker konkurs.

For tre måneder siden fortalte Berlingske Business historien om Bernhard Marinus Mortensen. Avisen skrev om palæet ”Lille Amalienborg”, der ligger på den lille smalle Lund­hedevej lidt uden for Grindsted i Billund Kommune. De skrev, at hovedsædet er et toetagers stuehus med 16 værelser, tre badeværelser og fire toiletter. Og så undrede skribenterne sig over, hvorfor banken ikke allerede havde trukket stikket på en af landets største svinebønder. Nu når regnskabet var så dårligt, som det var.

Bernhard Marinus Mortensen ønskede ikke dengang at udtale sig til artiklen i Berlingske Business. Men nu viser det sig, at da artiklen blev skrevet, var der ingen økonomiske problemer i Mortensen Agro, som koncernen hedder. Aftalen om gældseftergivelse var for længst indgået i al hemmelighed.

Det kan man læse i det nyeste regnskab, der udkom på valgdagen den 18. juni. Heri står der, at 2014 var et usædvanligt år for Mortensen Agro. Årets resultat var et overskud på 87 millioner.

Forhandlede sponsorat med FC Midtjylland

TV 2 har i tre måneder været i dialog med Bernhard Marinus Mortensen om et interview, men han har ikke ønsket at fortælle sin version. Da vi første gang banker på hans dør i Grindsted, fordi vi har læst artiklen i Berlingske Business, holder der en bil fra FC Midtjylland udenfor. Bernhard Marinus Mortensen er i gang med at forhandle sponsorat med den lokale fodboldkub.

Vi har siden da forsøgt at få en forklaring på, hvordan han så drastisk har fået vendt bøtten for sit firma. Men siden han ikke ønsker at medvirke, så må vi nøjes med at læse om den største gældseftergivelse i dansk landbrug ud fra, hvad der er at finde i regnskabet.

Her står blandt andet, at Mortensen Agro har fået lukket en række renteswaps, som der var blevet indgået med kreditorerne. En renteswap bliver også kaldt for rentesikring. Og kort fortalt så er det et væddemål om rentens udvikling mellem kreditor og debitor.

Hvis renten steg, så ville Bernhard Marinus Mortensen få en gevinst. Hvis renten faldt, så ville bankerne få gevinsten. Og landmanden ville stå med tabet. Renten faldt. Den faldt rigtig meget. Den faldt så meget, at den blev en bombe under hans bedrift.

Men med udsigten til en tvangsauktion indgik Bernhard Marinus Mortensens med sine kreditorer en aftale om restrukturering, som det hedder. Noget af gælden blev flyttet fra korte til lange lån. Og renteswapsene blev lukket. I regnskabet er det påført som gevinst under finansielle indtægter. I alt 101,537 million kroner. Af dem er 94,931 millioner kroner gevinst på gæld, som det står.

Vi vil opleve meget mere gældseftergivelse

Gældseftergivelse er defineret som en kontroversiel økonomisk handling. Men banker over hele landet er begyndt at anvende det overfor trængte landmænd. Det sker ifølge eksperter for at undgå endnu større tab ved at sende gårdene på tvangsauktion.

Det siger Klaus Kaiser, erhvervsøkonomisk chef i Seges, tidligere Videncentret for Landbrug. Men det siger også Mogens Ove Madsen, lektor og ekspert i landbrugsøkonomi, Aalborg Universitet. Begge har de aldrig hørt om nogen større eftergivelse af gæld i dansk landbrug end den i sagen om Bernhard Marinus Mortensen.

- Det er noget ganske nyt med de her eftergivelser af gæld. Især at det er så stort et beløb, for det har vi ikke set før. Men det er kun begyndelsen. Der gemmer sig meget mere gæld i landbruget, som kommer til at blive eftergivet, siger Mogens Ove Madsen.

Den Jyske Sparekasse, der har hovedsæde i Grindsted, er Bernhard Marinus Mortensens hovedkreditor. Banken nedskrev 400 millioner kroner på landbruget sidste år. Vi har i tre måneder forsøgt at få et interview med ordførende direktør Claus E. Petersen, men først da regnskabet for Mortensen Agro blev offentliggjort, lykkedes det.

Direktøren ønsker ikke at kommentere på konkrete kundeforhold, men siger:

- Der er jo ingen mennesker, der kan arbejde i det lange løb, hvis det er totalt udsigtsløst, det man arbejder med. Det ødelægger man jo mennesker med. Det ødelægger man jo produktionen med.

Men ødelægger man ikke også den landmand ved siden af, der har lavet et ærligt og redeligt stykke arbejde, hvis han så ser naboen blive belønnet for at have fejlet?

- Der er ingen tvivl om, at det her er en utrolig delikat balance. Det skal være mennesker, der i hovedtræk er kommet ud i det her, uden at man kan sige, at det er deres egen skyld. Mit spørgsmål tilbage vil altid være, jamen hvad er alternativet? Det er, at landmanden ikke kan være landmand mere. Så har vi nogle mejerier og slagterier, der ikke får de råvarer, de skal have, og så går det udover arbejdspladser. Og det går udover vores eksportindtægter, så det er den mindst ringe løsning, siger Claus E. Petersen.

Du kan se mere til historien på TV 2 News og i TV 2 Nyhederne klokken 19 og 22 på TV 2.

Her kan du se reaktionen fra Landbrug & Fødevarer: