- Vi har brug for din krop!

Sådan lyder det fra Københavns Universitet, der mangler menneskelegemer til at skære og sy i, så unge læger og videnskabsfolk kan blive klogere.

Læs også : 2.500 danskere dør om året uden vi ved hvorfor

Universitet modtager årligt 230 afdøde kroppe, som kirurger, læger og retsmedicinere øver sig på. Og selvom det er flere end tidligere, er det stadig alt for få, fortæller professor Jørgen Tranum-Jensen, der er leder af Donationsafdelingen på det Sundhedsvidenskabelige Fakultet.

Den ægte vare

Kroppene bruges blandt andet til et dissektionskursus, hvor medicinstuderende arbejder sig systematisk gennem et menneskelegeme og til efteruddannelse for kirurger, der øver operative indgreb på lig.

Læs også : Smøger, fedt og alkohol slår danskerne ihjel

Og her kan man ikke nøjes med at bruge plasticmodeller af menneskekroppen, siger professor Jørgen Tranum-Jensen.

Der er ingen bedre måde at lære anatomi på end at stå med et lig mellem sine hænder. Professor Jørgen Tranum-Jensen, Donationsafdelingen, Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet

- Det skal være den ægte vare. Der er ingen bedre måde at lære anatomi på end at stå med det mellem sine hænder, siger han.

Tal med familien først

Hvis man har lyst til at donere sin krop til videnskaben, skal man dog gøre sig visse overvejelser på forhånd, siger professor Jørgen Tranum-Jensen. Blandt andet er det vigtigt at informere sin familie om sin beslutning.

Læs også : Politikere: Rekordfå organdonorer er et problem for Danmark

- De skal være fuldt indforståede med, at det kommer til at foregå på en anden måde end normalt ved bisættelsen. Vi skal have den afdøde i hænde senest fire døgn efter dødsfaldet, ellers kan donationen blive værdiløs for os på grund af naturlige nedbrydningsprocesser, siger han.