Tre håndværkere løfter et stort trekantet vindue ind over den åbne tagkonstruktion på Silkeborggade på Østerbro. I den anden ende af det, der om få uger skal være tre nye taglejligheder, er malerne rykket ind. De står på stiger for at nå den fem meter høje sammenfletning under taget.

»Det er en spændende tid for renoveringsprojekter som dette«, siger Christian Søndergaard, indehaver af det rådgivende ingeniørfirma Rios, som har gjort det til sin specialitet at renovere gamle bygninger og etablere taglejligheder i dem.

»Mange bygninger i indre København, som er opført omkring 1900 til 1930’erne, står faktisk for at skulle have lavet større renoveringer, for eksempel at have skiftet tag. Det er ofte her, ideen om at få indrettet loftsrum til taglejligheder i mange ejer- og andelsforeninger opstår«, fortæller han.

Han peger over på en lignende bygning på den anden siden af vejen, hvor taget netop er pillet af. Også her skal der være taglejligheder, men byggeriet er i sin spæde begyndelse.

»Der er mange fordele ved at få det lavet. For det første er tag en dyr renovering, og hvis man samtidig får skiftet for eksempel vinduer, mens man laver taglejlighederne og stilladset er oppe, er det en fordel. Når de nye beboere er flyttet ind, er der også flere til at bære de fælles økonomiske byrder fremover«, forklarer han.

Behov for flere boliger

København har vokseværk. Inden 2025 vil hovedstaden vokse med 100.000 nye borgere, og det kræver, at der bygges minimum 45.000 nye boliger, har overborgmester Frank Jensen (S) slået fast.

Mange af Københavns etageejendomme gemmer på muligheden for at opføre nye boliger øverst oppe under taget. Det er arealer, som ofte enten står tomme eller anvendes som tørreloft eller pulterrum. I fremtiden skal det være lettere at få lov til at omdanne kvadratmeterne til tagboliger, lyder det fra politikerne i Københavns Kommunes teknik- og miljøudvalg.

For en uge siden gav de grønt lys til forvaltningens forslag om at udvikle nye retningslinjer på området. Det er især reglerne om at hæve loftshøjden i eksisterende ejendomme samt kravet om anlæg af parkeringspladser i forbindelse med nye boliger, som det fremover bliver lettere at få dispensation fra.

Det er en reaktion på en kritik fra en række arkitekter, bygherrer og økologer, som sidste år i september skrev et åbent brev til Købenavns Kommune, hvori de opfordrede politikerne til at se mildere på ansøgninger om taglejligheder.

En af kritikere dengang, Michael H. Nielsen, direktør for Dansk Byggeri, sagde, at »man løber ofte panden mod en mur, når man forsøger at komme igennem med fornuftige, elegante og bæredygtige tagprojekter. Og det har vi bare rigtig svært ved at leve med«.

Potentialet er 22.000 nye boliger, hvilket dækker behovet hos en fjerdedel af de 100.000 nye borgere, der ventes at slå sig ned i hovedstaden inden for de næste 10-15 år, lød det i opråbet.

Potentiale hos almene boliger

Politikerne kan ikke pålægge hverken en privat ejerforening eller en almen boligforening at opføre bestemte typer lejligheder, medmindre man samtidig ændrer i lokalplanen. Alligevel ser direktør for Københavns Almene Boliger (KAB) Jens Elmelund positivt på de nye signaler fra rådhuset.

»Det er en rigtig god mulighed – også for den almene sektor. Nogle steder har man så småt haft erfaringer med det, mens andre har mødt nogle barrierer, men det virker som en god idé, hvis miljø- og teknikforvaltningen vil gøre det lettere at etablere tagboliger«, siger Jens Elmelund.

Han nævner, at det hidtil har været en udfordring at få lov til at hæve taget, hvis der skal etableres loftslejligheder.

»I København er der eksempelvis mange gamle fine tage, så det handler meget om kommunens indstilling til, hvad der er bevaringsværdigt, og hvad der godt kan ændres en smule. Det er meget deres vurdering, det kommer an på, hvilke steder der må bygges.«

KAB rummer hele spektret fra gamle bygninger med mere end 100 år på bagen til forholdsvis moderne betonbyggerier, hvor der godt kunne etableres en etage mere ovenpå. Og alle variationer imellem, lyder det fra direktøren.

»Vi har respekt for, at beboerne i en andels-, ejer- eller en almen boligforening skal synes, det er en god idé og kan se et perspektiv i det. For eksempel at de får en økonomisk gevinst ud af det ved at få dækket nogle omkostninger til et nyt tag eller nye vinduer«, siger han og fortsætter:

»Så handler det selvfølgelig også om, at beboere, som bor nedenunder, synes, det er en god idé at lade håndværkere flytte ind og regere på en etage ovenpå i flere måneder.«