Osim što želi podići spomen-područje, općina Lopar želi omogućiti smještaj u obnovljenom zatvorskom kompleksu te obnoviti pašarenje jer je nekoć janjetina s Golog otoka bila nadaleko poznata zbog uzgoja na vrlo surovom terenu

Bilo je potrebno s pol desetljeća da zloglasni zatvor bivše Jugoslavije na Golom otoku dostigne amo dva izastrašuje razmjere devastacije – od 1988. godine, kad je zatvoren, do danas pretvoren je u gomilu po život opasnog smeća. Od nekoć zastrašujućeg zatvorskog kompleksa za narodne neprijatelje ostali su urušeni krovovi, izbijena vrata, razbijeni prozorski okviri, napukli zidovi… Stoga, svako zavirivanje unutar tog zaboravljenog koncentracijskog logora može biti kobno, o čemu svjedoče sve češće povrede, doduše zasad samo lakše naravi, znatiželjnih turista. S obzirom na dosadašnju praksu, šanse da Goli otok uskoro dobije svoj civiliziraniji izgled vrlo su male.

Naime, budući da su 1992. godine tadašnja općina Rab, HTP Imperijal i GP Jedinstvo odustali od upravljanja Golim otokom, zatvorski kompleks prepušten je neometanoj i neumitnoj devastaciji koja je odmah i započela. Premda je dosad bilo nekoliko pokušaja da se uništavanje zaustavi, a žrtve brutalnosti kažnjavanja dobiju svoj pijetet, u proteklih gotovo 25 godina na Golom otoku otkriven je samo jedan spomenik. Istinu govoreći, riječ je, zapravo, o nevelikoj kamenoj ploči za sve žrtve komunističkog režima, otkrivenoj u kolovozu prošle godine. Brojni zahtjevi udruge bivših zatvorenika Ante Zemljar i apeli današnje općine Lopar upućeni nadležnoj instituciji, Agenciji za upravljanje državnom imovinom (u čijem upravnom vijeću sjedi i ministar turizma Veljko Ostojić), očito još uvijek nisu pali na plodno tlo. Što je razlog šutnji u toj važnoj državnoj agenciji, može se samo pretpostavljati. No, kako se u državi malo toga odvija bez političkog blagoslova, tako je i sudbina Golog otoka u rukama dobro znanih vladajućih partija. Sve dok politika ne donose odluku o njegovoj sudbini, kakva god ona bila, o Golom otoku moći će samo smišljati razno-razni planovi.

Dva koraka

– Do konca mjeseca općina Lopar uputit će Agenciji za upravljanje državnom imovinom apel da lokalnoj samoupravi ponovo prepusti upravljanje otokom. Naime, općina, i to žurno, na Golom otoku želi podići dostojanstveno spomen-područje. U tom kontekstu želimo osnovati ustanovu koja bi se bavilaprikupljanjem arhivske građe. Također, u planu imamo obnoviti paviljon u Veloj dragi gdje su zatvorenici boravili u prvim godinama zatvora od 1949. do 1956. Drugi korak općine Lopar išao bi u smjeru zaštite tri najočuvanije zgrade na otoku. K tomu, poboljšali bismo uvjete priveza u dvije otočne luke. Naravno, općina ima i brojne turističke planove. Osim izletničkog, pokušali bismo organizirati i boravišni turizam, otkriva nama planove općine Lopar, koja je inače osnovana prije samo šest godina, njezin načelnik Alen Andreškić.