Odlukom Ustavnog suda kojom je zagrebačkom gradonačelniku Milanu Bandiću omogućen izlazak iz istražnog zatvora, prekršeni su hrvatski zakoni i narušena vjerodostojnost državnih institucija pred građanima, smatra profesorica kaznenoprocesnog prava Zlata Đurđević. U svom posljednjem radu ta priznata znanstvenica sa zagrebačkog Pravnog fakulteta, ističe i da su ustavni suci svojom odlukom osporili legitimnost jamstva kao kaznenopravnog instrumenta i učinili ga neučinkovitom zamjenom za istražni zatvor

Rad pod naslovom 'Pravna priroda, pravni okvir i svrha jamstva u kaznenom postupku: Mogu li preživjeti odluku Ustavnog suda RH (U-III-1451/2015 ) o ukidanju istražnog zatvora za gradonačelnika Grada Zagreba i vraćanju jamčevine njegova branitelja? ' profesorica Đurđević objavila je nakon detaljne analize europskih zakona i prakse te odluka hrvatskih sudova u slučaju gradonačelnika Bandića kojemu je Ustavni sud svojom odlukom 'otvorio vrata' Remetinca. Bandić je prethodno ostao bez 15 milijuna jamčevine, za koju se navodno kreditno zadužio njegov odvjetnik, i ponovno završio u istražnom zatvor jer je Županijski sud utvrdio uvjete pod kojima mu je određeno jamstvo kako zbog opasnosti utjecanja na svjedoke, tako i zbog opasnosti ponavljanja djela. No Ustavni sud zauzeo je stav da to nije tako, jer nije bilo riječ o istom kaznenom djelu zbog kojega je prvi put završio 'iza rešetaka'.

'Imamo dvije direktive EK zbog kojih to činimo. U okviru toga, razmotrit ćemo i institut jamstva. Prvi razlog zbog kojeg mislim da ga treba razmotriti je odluka Ustavnoga suda, jer kad nju iščitate, dovodi se u pitanje institut jamstva kod utjecaja na svjedoke. Ako vi teoretski možete utjecati na svjedoka, a to nije razlog da vam se povuče jamstvo, onda je zbilja pitanje ima li to smisla. Mnoge europske zemlje to nemaju, na primjer u Austriji ne možete dobiti jamstvo za sprječavanje utjecaja na svjedoke. To treba razmotriti. Druga stvar je pitanje ne pretvaraju li nam se neki instituti u sredstvo koje je na korist nekome tko ima novca i može ga dati i ne stvara li se time nejednakost građana', rekao je Miljenić.

