Izvor: N1

Među javnim preduzećima kojima je neophodna reorganizacija jesu i Železnice Srbije. Reforma je došla do faze ušteda, a Železnicu očekuje smanjenje infrastrukture, što će dovesti i do smanjenja broja zaposlenih. Razmišlja se i da se državne železnice rasterete troškova za 800 kilometara pruga koje će nestati ako ih ne preuzmu lokalne samouprave.

Srbija ima 3.600 kilometara pruga, a državne železnice uskoro bi mogle da se odreknu petine. Razlog je nerentabilnost.

"Trenutno se ne vozi, ne radi se na preko 350 kilometara pruge. Znači, oni imaju prugu, daju novac za održavanje, ne postoji nijedan jedini voz koji ide", objašnjava Zorana Mihajlović, ministarka saobraćaja u tehničkom mandatu.

Za korisnike železnice ključno je pitanje šta će biti sa linijama na kojima vozovi danas idu.

Kako je nezvanično potvrđeno za N1, trenutno se razmišlja o ukidanju 800 kilometara pruge. Konačna odluka biće doneta do kraja jula, a do tada će biti odlučneo koje od brojnih nerentabilnih pruga u Srbiji će, zbog javnog interesa, država morati da nastavi da subvencioniše.

Kako sada stvari stoje, između ostalih, suvišna postaje železnička veza Niša i severa Kosova, pruga između Kruševca i Kraljeva, Požarevca i Majdanpeka, a zbog neisplativosti mogli bi biti ugašeni i brojni pravci kroz Vojvodinu.

Potpredsednik Skupštine Vojvodine Miroslav Vasin zatražio je od Vlade Srbije da ne prihvati predlog Ministarstva saobraćaja o gašenju železničkog saobraćaja na 20 pruga u Srbiji, od čega je 14 u Vojvodini.

"Vojvodini je potrebna železnica, i svako ko razmišlja o gašenju pruga, a ne o njihovoj revitalizaciji, radi u korist štete", naveo je Vasin u saopštenju.

Prema njegovim rečima ukupna dužina pruga u Vojvodini je 1.735,5 kilometara, što he 45 odsto svih pruga u Srbiji.

"Oko 700 kilometara su industrijski koloseci kojima upravljaju vlasnici tih pravnih lica, a koji su povezani s javnim prugama. Troškovi prevoza su u ceni svakog proizvoda daleko manji ukoliko se koristi železnički, a ne drumski prevoz. Zato je za privredu izuzetno štetna svaka ideja o gašenju železničkog saobraćaja", rekao je Vasin.

Hoće li šine biti zauvek uklonjene zavisi od lokalnih vlasti kojima će biti ponuđeno ili da ih same održavaju ili da ih tenderom ustupe eventualno zainteresovanoj firmi.

"Koliko shvatamo, jedna od dve lokalne samouprave imaju interes da nastave da servisiraju svoj deo pruge. To je model koji je primenjen i u drugim delovima sveta. Ali to opet zavisi od kvaliteta i frekvencije saobraćaja, kao i ekonomske održivosti te usluge. Lokalne vlasti će u krajnjoj liniji morati da procene gde im se više isplati da ulože novac - u železnicu ili autobuski prevoz koji se često, i za putnike, pokazuje kao efikasniji", rekao je Baher el-Hifnavi, šef tima Svetske banke za transport.

Iskustvo, međutim, upozorava da opštine često nisu u stanju da održavaju ni lokalne puteve zbog čega Putevi Srbije najavljuju da će tražiti povratak lokalnih saobraćajnica u njihvou nadležnost.

"Moje kolege kada budu čule ovu izjavu one će se mnogo ljutiti, ali ja vidim da lokalne samouprave nemaju snage da one održavaju te lokalne puteve. Nemaju finansijska sredstva, nisu u stanju, a nisu tako ni stručni", kaže direktor Puteva Srbije Zoran Drobnjak.

Železnice su od 1. juna već sprovele rez u dugogodišnjoj politici ukinuvši blagajne za prodaju voznih karata na čak 45 železničkih stajališta.