אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר העלה בחודש שעבר את יעד גביית המסים ל–2016 ב–0.6 מיליארד שקל — מ–277.3 ל–277.9 מיליארד שקל. גביית המסים בפועל ברבעון הראשון של 2016 היתה 72.6 מיליארד שקל — ולפיכך יעד גביית המסים יעודכן בחודשים הקרובים כמה פעמים כלפי מעלה, ויעבור את רף ה–285 מיליארד שקל — כלומר 8 מיליארד שקל יותר מיעד הגבייה שנקבע בחוק התקציב.

תחזית הצמיחה של המשק ל–2016, גם של האוצר וגם של בנק ישראל, היא 2.8%. זוהי תחזית סולידית מאוד. גביית המסים ברבעון הראשון של 2016 גבוהה ב–5.1% מהגבייה בפועל רבעון הראשון של 2015. כלומר, העלייה בגביית המסים משיגה את העלייה בתוצר המשק — אחד מפלאי המשק בשנים האחרונות, שקרה גם ב–2015. נתוני המגמה בחודשים האחרונים מצביעים על גידול מתמשך בגביית המסים בקצב שנתי ממוצע של כ–6%. לא ברור מדוע הכלכלן הראשי של האוצר אינו מתחשב בנתוני המגמה בבואו לקבוע את יעד גביית המסים.

עברו לתצוגת גלריה

תחזית גביית המסים המעודכנת ל–2016 — 277.9 מיליארד שקל — קרובה מדי לגבייה בפועל ב–2015, 270 מיליארד שקל (כ–31% תוצר). הרבה פחות מפערי גבייה קודמים בין שנים עוקבות. ב–2014 גבתה רשות המסים 255.7 מיליארד שקל, ב–2013 240.6 מיליארד שקל וב–2012 218.1 מיליארד שקל.

המסים ירדו, ההכנסות גדלו

באוצר אומרים כי הסיבה ליעד הנמוך של גביית המסים השנה היא בין השאר הורדת המע"מ מ–18% ל–17% ב–1 באוקטובר 2015 והורדת מס החברות מ–26.5% ל–25% ב–1 בינואר, מה שיוריד את הכנסות המדינה ממסים השנה ב–5.7 מיליארד שקל. ולמרות זאת, כפי שמוכיחה גביית המסים ברבעון הראשון של השנה, גביית המסים עולה בקצב משביע רצון. מה שמוכיח את מה שכלכלנים יודעים מזמן כי הורדת מסים במקרים רבים מביאה להגדלת הכנסות המדינה ממסים.

תחזית הכנסות המדינה ממסים ואגרות ממשלה ל–2016 בנויה על הערכה כי ההכנסות ממסים ישירים (מס הכנסה, מס חברות ומסי נדל"ן) יסתכמו השנה ב–142.1 מיליארד שקל, ההכנסות ממסים עקיפים יגיעו ל–128.8 מיליארד שקל, וההכנסות מאגרות ממשלה יסתכמו ב–7 מיליארד שקל.

עברו לתצוגת גלריה הכלכלן הראשי באוצר, יואל נוה צילום: תומר אפלבאום

בכל השנים האחרונות, עד 2014, נרשמה עלייה בהכנסות המדינה ממסים עקיפים בהשוואה למסים הישירים, לנוכח מדיניות יזומה של הממשלה. ב–2014 ההכנסה משני סוגי המסים היתה דומה. ב–2015 וב–2016 המגמה התהפכה, אם כי בצורה אטית, ונרשמה עלייה בהכנסות המדינה ממסים ישירים בהשוואה למסים העקיפים. המסים הישירים נחשבים כפרוגרסיבים, ואילו המסים העקיפים נחשבים לרגרסיבים.

ברבעון הראשון של 2016 גבתה המדינה מסים ישירים בהיקף של 37.1 מיליארד שקל, עלייה ריאלית של 5.3% לעומת הרבעון הראשון של 2015. ברבעון הראשון של השנה גבתה המדינה מסים עקיפים בהיקף 33.9 מיליארד שקל, עלייה ריאלית של 5.5% ביחס לתקופה המקבילה אשתקד, לעומת זאת גבתה הממשלה אגרות ממשלה בהיקף 1.7 מיליארד שקל, ירידה ריאלית של 4.6%. ב–2015 גדלו ריאלית הכנסות המדינה ממסים (270 מיליארד שקל בסך הכל) ב–6.1% ביחס לגבייה בשנה הקודמת, בעקבות עלייה ריאלית של 8.9% בהכנסות ממסים ישירים, של 3% בהכנסות ממסים עקיפים ושל 12.6% בהכנסות המדינה מאגרות ממשלה.

"המסים לא תורמים למאבק באי־שוויון"

באחרונה כתב הכלכלן הראשי באוצר, יואל נוה, כי בהשוואה למדינות המפותחות, בישראל הרכב המס תורם מעט יחסית להפחתת האי־שוויון. זאת לאחר שבעשורים האחרונים גדל בישראל משקל המסים שפוגעים בשוויון, בסך כלל המסים, על חשבון הקטנת משקל המסים שמגבירים את השוויון.

נוה מציין כי בכלל המסים שמגברים שוויון נחשבים המסים הישירים על יחידים ומיסי רכוש. מס החברות נחשב למס נייטראלי מבחינת הגברת או אי־הגברת השוויון. מסים שפוגעים בשוויון הם מיסי צריכה (מע"מ, מיסי קנייה) וארנונה. לפי הסקירה הרכב המס בישראל מעודד צמיחה במידה דומה לממוצע מדינות OECD, אך מעודד שוויון פחות מרוב המדינות המפותחות, במידה רבה עקב נטל הארנונה הגבוה בישראל, שפוגע הן בשוויון והן בצמיחה.

להרכב המסים השפעה על האי־שוויון ועל הצמיחה. כך למשל, העלאת נטל המסים הישירים (ובמקביל צמצום בגביית המסים העקיפים) פוגעת בצמיחת המשק. הרפורמות במיסוי בישראל, החל ב–1995 התמקדו בעידוד הצמיחה, על חשבון צמצום האי־שוויון.

בתקציב המדינה ל–2016 תיכננה הממשלה גירעון שנתי של 35 מיליארד שקל, שהם 2.9% מהתוצר. ב–2015 היה הגירעון בתקציב 2.15% תוצר. 2.9% גירעון הוא הגבול העליון של הגירעון המתקבל כסביר על ידי חברות דרוג האשראי הבינלאומי. הגירעון המצטבר של ישראל ב–12 החודשים האחרונים (אפריל 2015־מארס 2016) עומד על 2.1% "בלבד" מהתוצר.

הסיבה לגירעון הנמוך יחסית היא בעיקר הכנסות מסים גבוהות מהמתוכנן, אבל גם הוצאות נמוכות של הממשלה. מתחילת השנה הסתכמו הוצאות משרדי הממשלה ב–63.2 מיליארד שקל, עלייה של 8.5% לעומת התקופה המקבילה אשתקד. הגידול המתוכנן בהוצאות משרדי הממשלה ל–2016 הוא כ–11%.

עברו לתצוגת גלריה

יותר מסים, דירוג יותר גבוה

ביום חמישי העלתה חברת דירוג האשראי הבינלאומי הנחשבת פיץ' את דירוג האשראי הבינלאומי של ישראל מ–A יציב ל–A חיובי. בדו"ח שפירסמה ציינה החברה לחיוב כי ב–2015 ירד גירעון הממשלה ל–2.1% תוצר, הגירעון השנתי הנמוך ביותר מ–2008, גם לנוכח גביית המסים הגבוהה.

הירידה בגירעון הורידה את יחס החוב תוצר של ישראל. נתון חשוב מאוד בשעה שבאים לקבוע את דירוג האשראי של מדינות. חברת הדירוג צופה כי הגירעון של ישראל יתרחב ב–2016 וכי יחס החוב תוצר של המדינה ייוותר יציב ב–2016–2017 לאחר שנים ארוכות שבהן ירד.

יש כמה סיבות לעלייה הגדולה בגביית המסים ב–2015 וב–2016, ובהן הפעילות הגבוהה בשוק הדיור, העוצמה בשוק העבודה, ובמידה רבה הגידול בצריכה הפרטית. ברשות המסים טוענים לסיבה נוספת, המלחמה המוצלחת בהון השחור והעמקת הגבייה. בשנים האחרונות הוגדל כוח העבודה ברשות במאות עובדים נוספים בעיקר למטרות אלה. אלא שהרשות לא מכמתת את הישגיה מול ההון השחור, אם יש כאלה, וגם לא בהעמקת הגבייה.

ב–2015 וב–2016 נרשמת פעילות ערה בשוק הדיור, מה שהביא לעלייה בגביית מיסי הנדל"ן, לאחר ההתמתנות בגביית מסים אלה מאמצע 2014, לנוכח ציפיות הציבור לתוכנית מע"מ אפס על דירות חדשות. הגבייה ממיסי נדל"ן ישירים ומע"מ על דירות חדשות תרמה לכ–30% מסך העלייה בגביית המסים ב–2015. התופעה הזאת נמשכת גם ב–2016. יש לציין כי עסקות שנעשו בשנים קודמות נעשו בפריסת תשלומים לשנים הבאות. לכן, לפי הערכות, העסקות שנערכו ב–2014 וב–2015 יתרמו להכנסות רשות המסים ממיסי נדל"ן ומע"מ על דירות חדשות כ–4 מיליארד שקל ב–2016.

שיא במספר המועסקים

שוק העבודה בישראל, גם בהשוואה היסטורית לעבר וגם בהשוואה עולמית, נהנה בשנים האחרונות מעוצמה. ב–2015 ירדה האבטלה בישראל לרמה הנמוכה ביותר בעשרות השנים האחרונות — 5.3% — ומספר המשתתפים בכוח העבודה הגיע לשיא של כל הזמנים — 3.8 מיליון. הנתונים המצוינים האלה נמשכו גם ברבעון הראשון של 2016, אבטלה של 5.3%, ו–3.9 מיליון איש בכוח העבודה. השיפור במצב בכוח העבודה כולל עלייה במספר הגברים החרדים והנשים הערביות העובדים. כשיותר אזרחים משתתפים בכוח העבודה, השכר הממוצע במשק עולה, וגדלים התשלומים למס הכנסה.

העלייה במספר העובדים, הירידה באבטלה, העלייה בשכר (שכר המינימום עולה בשלוש פעימות בין אפריל 2015 לינואר 2017), הירידה במע"מ, הריבית הנמוכה במשק והוזלות המחירים של מוצרים מיובאים ומקומיים, הגדילו מאוד את הצריכה הפרטית, והגדילו את הכנסות המדינה ממע"מ, מיסי קנייה ומכס. ב–2015 עלו גם רווחי החברות והעצמאים, מה שהביא לעלייה של 9% בגביית מס הכנסה מהם, בסכום השווה לרבע מסך הגידול ב–2015 בגביית המסים.

מה תעשה המדינה עם העלייה במסים מעבר ליעד שקבעה? בשנה שעברה ניצל שר האוצר, משה כחלון, את העודף להורדת המע"מ ומס החברות. השנה מרבית הערכות מדברות על ייעוד הכספים להגדלת תקציבים חברתיים ולהגדלת תקציב הביטחון (התוספת של כ–4 מיליארד שקל לתקציב הביטחון השנה אינה מתוקצבת בתקציב 2016).