Un tânăr a fost condamnat recent de către Judecătoria Cluj-Napoca pentru ucidere din culpă, după ce a lovit cu mașina un bărbat pe trecerea de pietoni. După acea faptă, același tânăr a fost condamnat cu suspendare pentru trafic și deținere de droguri de risc. Acum, când a fost condamnat în primă instanță pentru accident, instanța a contopit pedepsele, rezultând 2 ani, 11 luni și 10 zile închisoare cu suspendare pe termen de 4 ani. În motivarea Judecătoriei se arată că pedeapsa nu depășește 3 ani închisoare și că ”de la data faptei au trecut peste 3 ani, aspect ce reduce imperativitatea societății de sancționare drastică a inculpatului”

Potrivit rechizitoriului, la data de 30 octombrie 2016, în jurul orei 15:35, inculpatul I.L.A conducea autoturismul marca Daewoo pe o stradă din cartierul Grigorescu din Cluj-Napoa, iar ”în momentul în care a ajuns la trecerea pentru pietoni situată în dreptul imobilului cu nr. 8, a surprins-o și accidentat-o pe victima N.I., care s-a angajat în traversarea regulamentară a drumului, pe marcajul trecerii pentru pietoni. În urma accidentului, victima N.I. a suferit leziuni corporale, fiind transportată la Spitalul Clinic Județean de Urgență Cluj-Napoca, unde, în urma complicațiilor survenite, a decedat la data de 04.11.2016.”

Șoferul, în vârstă de 22 de ani, a fost trimis în judecată abia în ianuarie 2019. În faza camerei preliminare, a ridicat excepții privind legalitatea administrarii probelor și a efectuarii actelor de urmarire penală, care au fost respinse. Apoi, la termenul din noiembrie 2019, înainte de începerea cercetării judecătorești, inculpatul a solicitat judecarea potrivit procedurii recunoașterii învinuirii, iar după ascultarea sa, instanța a încuviințat soluționarea cauzei potrivit procedurii recunoașterii de vinovăție .

Partea civilă N.L. (soția bărbatului decedat) a declarat că la data de 30 octombrie 2016, se deplasa împreună cu soțul său iar în momentul în care au ajuns la trecerea pentru pieton, s-a angajat în traversarea drumului pe marcajul trecerii pentru pietoni, ea rămânând pe trotuar. După ce a parcurs aproximativ trei-patru metri, bărbatul a fost lovit de un autoturism care circula cu viteză mare. În urma impactului, soțul său a fost preluat pe capota autovehiculului, lovindu-se de parbriz, ulterior fiind proiectat pe carosabil, în fața autoturismului, la o distanță de aproximativ trei-patru metri față de acesta.

În cursul urmăririi penale, inculpatul a declarat că în momentul în care a ajuns la o trecere pentru pietoni, din cauza faptului că razele de soare erau foarte puternice, iar pe parbrizul mașinii erau picături de apă, nu a observat un pieton care s-a angajat în traversarea străzii, pe marcajul trecerii pentru pietoni, accidentându-l. ”În imediata apropiere a trecerii pentru pietoni a redus viteza, însă nu a frânat deloc, auzind doar zgomotul produs de impact. Înaintea trecerii pentru pietoni, pe sensul său de mers, staționa un autoturism care i-a obturat vizibilitatea. După aproximativ 5 minute a sosit Poliția, iar după aproximativ 15 minute a venit un echipaj SMURD. Deși s-a interesat în permanență de starea victimei, aparținătorii acesteia au refuzat să comunice cu el. După aproximativ o lună, a aflat că victima a decedat la o săptămână după producerea accidentului”, se arată în dosar.

În fața instanței, inculpatul a recunoscut acuzația ce i s-a adus prin rechizitoriu și a fost judecat în procedura recunoașterii învinuirii.

De la data accidentului și până la sentința din decembrie 2019 de la Judecătoria Cluj-Napoca, același tânăr a primit de la Tribunal o pedeapsă de 1 ani și 5 luni închisoare cu suspendare pentru trafic și deținere de droguri de risc. Tribunalul a fost sesizat cu acord de recunoaștere a vinovăției, iar sentința nu a fost atacată.

Judecătoria Cluj-Napoca a aplicat o pedeaspă de 2 ani și 5 luni închisoare pentru ucidere din culpă, cu suspendare, iar aceasta a fost contopită cu cea de la Tribunal, adăugându-se o treime, astfel că s-a auns la 2 ani, 11 luni și 10 zile, la care s-a putut dispune suspendarea, căci este sub 3 ani.

Daunele morale acordate sunt de 25.000 euro soției și 20.000 euro fiicei bărbatului decedat.

Cum s-a ajuns aici este explicat în Sentința penală nr. 1956 /2019 de la Judecătoria Cluj-Napoca, care a fost atacată de toate părțile la Curtea de Apel.

”La individualizarea sancțiunii instanța va avea în vedere dispozițiile art.74 C.pen. Față de împrejurarea că inculpatul a solicitat judecarea cauzei în baza procedurii recunoașterii vinovăției, limitele de pedeapsă pentru infracțiunea de ucidere din culpă se vor reduce cu o treime, conform art. 396 alin. 10 C .proc.pen. La aceste limite de pedeapsă se va raporta instanța la individualizarea pedepsei. În conformitate cu prevederile art. 74 alin. 1 C .pen., pentru evaluarea gravității infracțiunii săvârșite și a periculozității infractorului, instanța va avea în vedere împrejurările și modul de săvârșire a faptei, precum și mijloacele folosite, starea de pericol creată pentru valoarea ocrotită, natura și gravitatea rezultatului produs ori a altor consecințe ale infracțiunii, motivul săvârșirii infracțiunii și scopul urmărit, natura și frecvența infracțiunilor care constituie antecedente penale ale infractorului, conduita după săvârșirea infracțiunii și în cursul procesului penal, nivelul de educație, vârsta, starea de sănătate, situația familială și socială.

În privința circumstanțelor reale ale comiterii faptei, instanța, așa cum a arătat și cu ocazia expunerii situației de fapt, reține o participare culpabilă exclusivă a inculpatului la decesul vic timei , față de faptul că persoana vătămată traversa în mod regulamentar strada ca pieton, inculpatul neavând nici un fel de prioritate față de victimă, fiind obligat să îi acorde prioritate la trecerea străzii prin loc marcat. Atingerea adusă astfel de fapta inculpatului valorilor sociale ocrotite de norma de incriminare este una foarte gravă, puține elemente putând agrava fapta comisă de inculpat (conducerea autoturismului sub influența băuturilor alcoolice sau a substanțelor psihoactive sau cu o viteză foarte ridicată).

Instanța are în vedere și faptul că de la data faptei au trecut peste 3 ani, aspect ce reduce imperativitatea societății de sancționare drastică a inculpatului. În ceea ce privește circumstanțele personale ale inculpatului însă, acestea reduc gravitatea faptei, inculpatul fiind în vârstă de 22 de ani, are finalizat liceul (absolvind examenul de bacalaureat în anul 2019) și nu are un loc de muncă însă este implicat recent în activități de voluntariat în domeniul prevenirii și tratării dependenței de substanțe adictive.

Conform fișei de cazier judiciar a inculpatului, acesta nu era cunoscut cu antecedente penale la momentul comiterii faptei pentru care a fost cercetat în prezenta cauză, însă ulterior a fost condamnat prin s.p. 31/10.02.2017 a Tribunalului Cluj, definitivă prin neapelare la 01.03.2017, la o pedeapsă rezultantă de 1 an și 5 luni închisoare pentru comiterea de infracțiuni reglementate de legea 143/2000 privind prevenirea și combaterea traficului și consumului ilicit de droguri (infracțiuni privind droguri de risc), pedeapsă a cărei executare a fost suspendată sub supraveghere pe un termen de supraveghere de 2 ani. Infracțiunile pentru care inculpatul a fost condamnat prin această sentință penală au fost comise în aceeași perioadă cu cea din prezenta cauză și în concurs cu aceasta.

Instanța consideră că în ciuda faptului că circumstanțele reale ale faptei indică o gravitate ridicată a acesteia pentru valorile sociale ocrotite de norma de incriminare, față de modul de comitere ce a presupus culpa exclusivă a inculpatului în producerea din culpă a decesului persoanei vătămate, circumstanțele personale ale inculpatului precum și faptul că de la data faptei au trecut aprox. 3 ani reduc imperativitatea unei sancționări foarte drastice a inculpatului și indică faptul că suspendarea executării unei pedepse cu închisoarea ar fi o sancțiune necesară dar și suficientă pentru atingerea scopurilor punitiv, dar și preventiv ale legii penale. Se observă că inculpatul este în prezent integrat în societate și implicat în activități de voluntariat de natură a ajuta persoane depedente de substanțe și a depus efort pentru a atinge această stare de integrare socială. Mai mult, antecedentele penale ale inculpatului constau în fapte concurente cu infracțiunea din prezenta cauză, infracțiuni ce nu sunt de același gen cu cea pentru care a fost cercetat în prezentul dosar, care este o infracțiune comisă din culpă.

Instanța consideră astfel că pentru prevenirea săvârșirii de noi fapte pena le și formarea unei atitudini corecte față de ordinea de drept și regulile de conviețuire socială, dar și pentru o sancționare justă a inculpatului este necesară aplicarea față de inculpat a unei pedepse de 2 ani și 5 luni închisoare .

În temeiul art. 97 alin. 1 C .pen., se va dispune anularea suspendării sub supraveghere a executării pedepsei rezultante de 1 an și 5 luni închisoare aplicată inculpatului prin s.p. 31/2017 a Tribunalului Cluj.

Se va descontopi pedeapsa rezultantă aplicată inculpatului prin s.p. 31/2017 a Tribunalului Cluj, definitivă prin neapelare la 01.03.2017, în două pedepse componente, de 1 an și 4 luni închisoare și respectiv 3 luni închisoare.

În temeiul art. 40 alin. 1 și art. 39 alin. 1 lit. b C.pen. se vor contopi pedeapsa de 2 ani și 5 luni închisoare aplicată inculpatului prin prezenta hotărâre, cu cele două pedepse aplicate inculpatului prin s.p. 31/2017 a Tribunalului Cluj, și astfel aplică inculpatului pedeapsa ce mai grea de 2 ani și 5 luni închisoare la care se adaugă o treime din totalul celorlalte pedepse, respectiv 6 luni și 10 zile închisoare, rezultând pedeapsa finală de 2 ani, 11 luni și 10 zile închisoare .

În ceea ce privește modalitatea de executare a pedepsei de către inculpat instanța apreciază că sunt îndeplinite condițiile prev. de art. 91 alin. 1 C .pen. (având în vedere și disp. art. 97 alin. 2 C .pen.) pentru a se dispune suspendarea sub supraveghere a executării pedepsei aplicate inculpatului, după cum urmează: se constată pedeapsa aplicată acestuia nu depășește 3 ani închisoare, inculpatul nu a mai fost anterior condamnat (anterior comiterii faptei din prezenta cauză) și și-a exprimat consimțământul la prestarea unei munci neremunerate în folosul comunității.

De asemenea, raportat la persoana inculpatului precum și la posibilitățile acestuia de îndreptare, apreciez că aplicarea pedepsei este suficientă, chiar și fără executarea acesteia, fiind necesară însă supravegherea conduitei inculpatului pe durata termenului de supraveghere (nu se poate pune problema efortului inculpatului de înlăturare sau diminuare a consecințelor infracțiunii care sunt unele ireversibile). Instanța consideră că executarea în regim de detenție a pedepsei cu închisoarea de către inculpat ar fi o sancțiune mult prea drastică raportat la circumstanțele concrete ale comiterii infracțiunii (inculpatul necirculând sub influența băuturilor alcoolice, neexistând probe că viteza autoturismului ar fi fost peste limita legală , iar circumstanțele personale ale inculpatului fiind favorabile acestuia ).

În consecință instanța va dispune suspendarea sub supraveghere a pedepsei rezultante aplicate inculpatului și va stabili un termen de supraveghere de 4 ani conform art. 92 alin. 1 C .pen. , termen care curge de la data rămânerii definitive a sentinței penale nr. 31/2017 a Tribunalul Cluj (definitivă prin neapelare la 01.03.2017), potrivit art. 97 alin. 2 teza finală C.pen., respectiv de la data de 01.03.2017 .

În temeiul art. 93 alin. 1 C .pen., pe durata termenului de supraveghere inculpatul va trebui să respecte următoarele obligații:

a) să se prezinte la Serviciul de Probațiune Vaslui la datele fixate de acesta;

b) să primească vizitele consilierului de probațiune desemnat cu supravegherea sa;

c) să anunțe, în prealabil, schimbarea locuinței și orice deplasare care depășește 5 zile;

d) să comunice schimbarea locului de muncă;

e) să comunice informații și documente de natură a permite controlul mijloacelor sale de existență.

În temeiul art. 93 alin. 2 C .pen. se va impune inculpatului să execute obligația prevăzută de lit. b a acestui articol, respectiv să urmeze un program de reintegrare socială derulat de serviciul de probațiune sau organizat în colaborare cu instituțiile din comunitate (cu luarea în considerare a obligațiilor deja executate de la rămânerea definitivă a s.p. 31/2017 a Tribunalul Cluj).

În temeiul art. 93 alin. 3 C .pen., pe parcursul termenului de supraveghere se va impune inculpatului obligația de a presta o muncă neremunerată în folosul comunității în cadrul Primăria mun. Bârlad sau a Parohiilor Ortodoxe de pe raza mun. Bârlad, pe o perioadă de 120 de zile lucrătoare (cu luarea în considerare a zilelor de muncă deja prestate de la rămânerea definitivă a s.p. 31/2017 a Tribunalului Cluj).”, se arată în motivarea sentinței.

Cu privire la daunele acordate părților civile se precizează:

”În privința daunelor morale se observă că atât fiica cât și soția victimei au solicitat daune morale în cuantum de câte 500.000 euro pentru suferința trăită în urma decesului victimei. Cu privire la cuantumul daunelor morale solicitate, instanța apreciază că acesta este exagerat în privința ambelor părților civile. Se reține că daunele morale stabilite trebuie să aibă efecte compensatorii și nu să constituie amenzi excesive pentru autorii prejudiciilor și nici venituri nejustificate pentru victimele incidentelor. Așa cum se arată în literatura de specialitate „sumele de bani acordate cu titlu de daune morale trebuie să poată fi calificate numai ca despăgubiri ”.

Instanța consideră că ar fi juste raportat la trauma suferită de părțile civile și modul de producere a accidentului sumele de 25.000 euro pentru soția victimei și 20.000 euro pentru fiica victimei. Instanța constată că din declarațiile martorilor audiați în cauză, familia victimei era o familie unită, familie care în continuare își poartă sentimente de dragoste și care se îngrijesc unul de celălalt. Argumentele și probele depuse cu privire la creșterea și susținerea fiicei victimei de către tatăl său și activitatea din prezent părții civile G. A nu pot fi primite, față de faptul că în mod evident nu se poate proba o legătură între o anumită susținere din partea părinților (susținere normală de altfel) și modul în care s-a format și educat o anumită persoană. În plus, aceste aspecte țin de legătura strânsă din interiorul familiei, care este avută în vedere de instanță și a fost probată într-adevăr prin martorii audiați în cauză.”

Comments

comentarii