La 4 luni de la Colectiv, directorii de spitale sunt neschimbați. Cum i-au mințit ei pe părinți și pe medicii din străinătate – povestea emisiunii ”În premieră” Imagini filmate cu camera ascunsă arată cum medicii și oficialii din sănătate vorbesc despre ”bacterii pe care nu le mai poți scoate din organism că moare omul și nu mor ele!”

luni, 4 aprilie 2016, 3:14

Duminică seară, de la ora 21:00, emisiunea ”În premieră” de la Antena 3 a difuzat un reportaj de 45 de minute care a avut ca temă infecțiile din spitalele românești, minciuna ascunderii acestora și efectul mortal asupra pacienților.

Punctul de pornire a fost cazul ”Colectiv”.

”Martorii și documentele arată că aceste bacterii au făcut diferența dintre viață și moarte” Carmen Avram, ”În premieră”, 3 aprilie 2016

La finalul filmului, Carmen Avram spune: ”Vom continua subiectul și, pentru ca oamenii din spitale să aibă o șansă, vă rugăm să vorbiți! Urmează Mihai Gâdea și, apoi, emisiunea lui Mircea Badea. Bună seara!”.

Imediat după publicitate, la ora 22:00, începe ”Sinteza zilei”.

În studioul Antenei 3, Mihai Gâdea pornește emisiunea fără să facă nici o trimitere la ”O eroare colectivă”. De regulă, directorul canalului rostește măcar câteva cuvinte despre ”În premieră”, cînd aceasta îi precede apariția de duminică seara.

Cu o audiență medie mult mai mare, Gâdea folosește ocazia ca să atragă atenția asupra unor teme importante din reportajele lui Carmen Avram. Pentru că ”În premieră” este una dintre ancorele de prestigiu pentru canal și emisiunea românească care a adunat cea mai multă recunoaștere internațională în ultimii ani.

De această dată, nici un cuvânt.

De altfel, ”O eroare colectivă” a fost puțin spre deloc promovată pe Antena 3 în zilele de dinaintea difuzării.

Ediția din această duminică de la ”În premieră” începe cu o audiență sensibil mai mică decât ediția din duminica anterioară. Pe eșantionul național sînt 237.000 de telespectatori. Imediat însă se adaugă mai mult de 100.000 de oameni în al doilea sfert de oră.

Pentru comparație, într-o zi normală, un site relevant din România, cum e Gazeta Sporturilor, adună 300.000 de cititori. Dar într-o zi, nu într-o oră. E adevărat că în cazul presei scrise se cumulează audiența ediției tipărite, care la ziarele importante trece de 250.000 de cititori pe zi.

Duminică, până la finalul emisiunii, publicul care urmărește la TV ”O eroare colectivă” aproape că se dublează, ceea ce înseamnă că la fiecare televizor deschis pe reportaj în primul sfert de oră s-a adăugat încă unul pînă la finalul reportajului.

6% a fost share-ul în ultimul sfert de oră al emisiunii

3,3% a fost share-ul de început, în mediul urban, al emisiunii ”O eroare colectivă” din 3 aprilie 2016

Unul dintre invitații la ”Sinteza zilei” este, coincidență, Nicolae Bănicioiu, cel care fusese intervievat și pentru ”O eroare colectivă”. Fostul ministru al Sănătății declară în reportaj că o discuție sinceră despre infecții trebuie să înceapă de la investiții și de la bani.

Dar tema emisiunii lui Gâdea este alta, banii transportați cu camionul în afara țării. Bănicioiu nu e apelat deloc pentru subiectul infecțiilor.

Geneza reportajului ”O eroare colectivă” este, în sine, interesantă.

Reporter a fost Denisa Morariu, de la ”În premieră”, care a beneficiat de sprijinul Mirelei Neag, de la Gazeta Sporturilor.

Pe 3 decembrie 2015, Gazeta Sporturilor publica, în investigația despre ”Colectiv”, mărturia unui medic de la Spitalul de Arși: ”I-am salvat dintr-o bombă de foc și au murit într-o bombă cu microbi”.

Cu 17 ani de experiență în tratarea marilor arși, doctorul a vorbit sub protecția anonimatului despre faptul că spitalele au știut că, din cauza bacteriilor, șansele de supraviețuire ale pacienților de la ”Colectiv” scad în fiecare zi, dar nu au spus acest lucru părinților.

”Cauza morții a fost, aproape la toți pacienții de la Colectiv, infecția nosocomială dobândită în spitalele noastre” , medic de la Spitalul de Arși, Gazeta Sporturilor, 3 decembrie 2015

A urmat o conferință de presă la Spitalul de Arși, o recunoaștere parțială a infecțiilor, apoi ziarul a publicat al doilea episod al dezvăluirilor și subiectul s-a extins.

Practic, medicul nu a făcut decât să reia, într-un moment de mare încărcătură, o temă pe care presa o semnalase de multă vreme. Vlad Mixich, de la Hotnews, fusese jurnalistul care scrisese cel mai mult pe acest subiect, de-a lungul anilor.

Inspecția efectuată de Direcția de Sănătate a Municipiului București (DSMB) a absolvit spitalele. Nu s-au găsit infecții sau s-au găsit foarte puține.

Imediat au apărut reacții care au atacat faptele afirmate de medic și pe jurnaliștii care obținuseră mărturia.

Mirel Palada, fostul purtător de cuvînt al premierului Victor Ponta, posta pe Facebook: „Câinelui de serviciu Tolontan i s-a dat drumul din lanț și i s-a servit și materie primă proaspată, să fie din nou coada de topor în îndeplinirea atribuțiilor de serviciu. Și dă-i cu coada de topor în stânga și în dreapta. Acum, cel mai recent chichirez: infecțiile nosocomiale”.

Mihai Gâdea realizează, chiar pe 3 decembrie 2015, ziua primei dezvăluiri a ziarului, o emisiune din care rezultă că mărturiile medicului sunt lipsite de substanță și necredibile. Ziariștii sunt blamați pentru că au publicat așa ceva. ”Demascarea unei manipulări criminale”, scrie pe burtieră în timpul unei emisiuni furioase, patriotice și profetice.

Se prezice înlăturarea unor mari competențe.

Realitatea arată că, după patru luni, n-a plecat nimeni, cu excepția secretarului de stat Dorel Săndesc, demisie petrecută acum câteva zile după ce Corpul de Control al guvernului a arătat că rapoartele infecțiilor nu sunt credibile.

Atunci însă se invoca o acțiune criminală de distrugere a valorilor românești. Lumea se aprinsese sub reflectoarele de la ”Sinteza zilei”.

”Puteți să credeți dumneavoastră pe un medic sub protecția anonimatului?”, declamă Mihai Gâdea. Potrivit lui Mugur Ciuvică, ”mintea ăstora e mai obișnuită cu fotbalul decât cu gînditul”. Se referă la jurnaliștii Gazetei.

Invitați precum medicul Adrian Streinu-Cercel, o somitate în materie de infecții, sau numeroase vedete ale Antenei 3 explică în cor de ce nu trebuia publicat articolul, care e ”o mizerie” și ”o manipulare ordinară”. La un moment dat, între atâtea capete de acuzare la adresa dezvăluirilor Gazetei, cei de pe scaune nu se mai înțeleg nici între ei.

”Medicii din străinătate spun că totul a fost impecabil. Ce se întâmplă la noi cu interviul medicului din Gazetă e absolut revoltător! Cine sunt manipulatorii? O diversiune ordinară. Oamenii ăștia poate că merită câte o flegmă!” Mihai Gâdea, 3 decembrie 2015, după apariția articolului din Gazeta Sporturilor

În aceeași zi, Raed Arafat postează pe Facebook un mesaj în care dă link aprobator la emisiune, explicînd că toată povestea transportului în străinătate e cu totul altfel decât o prezintă medicul respectiv și părinții și că, priviți la Antena 3!, doctorii din străinătate au vorbit elogios despre colegii lor din România.

Au trecut patru luni.

Niciunul dintre managerii de spital nu a fost schimbat. Toți sunt pe pozițiile lor.

DSMB, Ministerul Sănătății și spitalele în cauză au continuat să nege dimensiunea problemei infecțiilor.

Dar, în același timp cu nemișcarea autorităților, continuă investigațiile presei.

Și, pentru fiecare vedetă TV care își dă cu părea, există un jurnalist care caută și adună fapte, documente și mărturii.

O investigație a ”României libere”, semnată de Petre Bădică și Petre Răchită, arătă că toți cei 8 răniți transportați la spitalul din Bruxelles fuseseră contaminați. Mai departe, autoritățile medicale refuză să răspundă echipei de la Rl.

O pistă blocată pentru unul dintre noi înseamnă o înverșunare în plus a altui jurnalist.

Rise Project obține rezultate de analize care indică prezența infecțiilor în sângele victimelor de la Spitalul de Arși. Gazeta Sporturilor discută cu familiile, încercând să reconstituie povestea celor care au murit contaminați.

Cei de la DOR scot un număr special dedicat nopții de la ”Colectiv”. Digi 24 și Discovery prezintă propriile reconstituiri ale evenimentului.

La fel au procedat Carmen Avram, Denisa Morariu și Mirela Neag. Vreme de câteva luni, ele au mers strict pe subiectul infecțiilor intraspitalicești, același care stârnise indignarea lui Mihai Gâdea și a invitaților săi pe 3 decembrie 2015.

Întrebate, unele dintre sursele Gazetei au fost de acord să vorbească și pentru ”În premieră”. Unii oameni au vorbit sub anonimat.

Duminică, 3 aprilie 2016, episodul 1 al filmului a fost difuzat.

Pentru prima oară, românii au putut vedea cum directorul Spitalului Militar de la Bruxelles povestește felul în care medicii din România le-au ascuns faptul că pacienții erau infectați, fiecare, cu mai multe bacterii!

”Ne-am dat seama ce se întâmplă când am văzut antibioticul Colistin în tratament. Văzusem zeci de pacienți în România și nu ne spuseseră că sunt infectați”, i-a mărturisit Serge Jennes, directorul spitalului de la Bruxelles, Denisei Morariu.

Medicul a mai spus ceva. Că esența tratamentului unui mare ars este curățenia. ”Să-l speli îndelung, ore nu minute, în fiecare zi să-l speli și să-l pansezi bine”. Singurul spital unde victimele de la Colectiv au fost spălate este Spitalul de Arși din București.

Echipa lui Carmen Avram a prelevat probe din mai multe spitale. Și de la Spitalul de Arși. A dus la analize probele. Și cele din apa folosită la spălatul chirurgilor și pacienților. Au depistat, de fiecare dată, mai multe bacterii deosebit de agresive. Prima dintre ele, pioceanicul.

În film vorbesc mai mulți dintre părinții victimelor, familiile Golu, Geambașu, Hogea și Iancu. Și unul dintre supravieţuitori, Cezar Marin.

Ruxandra Geambașu, mama Ioanei Geambașu, 18 ani, își amintește că fata ei nu era arsă deloc pe piele. Ruxandra sau Andra Geambașu, așa cum o cunosc cei din spitalul din provincie unde activează, este medic chirurg. A stat lângă fată și a înregistrat, cu nedumerire inițial, și mai apoi cu stupoare, efecte ale unor infecții care nu trebuiau să fie acolo.

Ioana nu și-a mai revenit și a murit, după cum povestește mama, cu un aer dureros și rătăcit, ”într-o serie de patru, unul după celălalt, toți fiind internați la Sf. Ioan”. Ca și cum același cocktail de factori și de bacterii a decis dincolo de cazurile particulare ale fiecăruia dintre oameni! ”Pe coliva acestor copii sînt bomboane românești”, a mai spus, ca un personaj îndoliat de film, medicul care și-a pierdut copilul.

”Deşi au obligaţia de a raporta numărul cazurilor de infecţii nozocomiale din fiecare unitate sanitară, este o practică generalizată pentru manageri să ascundă cifrele reale. Atunci când sunt confruntaţi cu adevărul, neagă. Şi îl iau pe „nu ştiu” în braţe. Diferenţa între noi şi Occident este că acolo sunt asumate şi prezentate ca atare. Poate că, dacă am fi fost mai sinceri cu noi şi cu publicul larg, numărul victimelor din incendiu ar fi fost astăzi mai mic”, constată Carmen Avram.

La un moment dat, un medic a acceptat să fie filmat în momentul în care vorbea cu un oficial de la Direcția de Sănătate, care povestește cum doi pacienți au fost întorși de pe aeroporturile din Germania și Austria, din cauza infecțiilor.

În reportajul Antenei 3 apar câțiva medici filmați în umbră și a căror voce a fost modificată.

Pentru toți cei care se întreabă de ce nu aleg acești martori să se exprime la vedere, iată câteva explicații. Nu s-a văzut în film, dar ei îi acuză direct pe managerii de spitale unde lucrează. Cu nume și, uneori, cu sume. Și nu doar pe directorii generali, ci și adjuncți, pe șefii de secții sau pe unele dintre somitățile medicale ale momentului.

Martorii spun ceva fundamental.

Că nu e vorba doar de subfinanțare, ci și de organizarea proastă și de corupție. În ultimii zece ani, cheltuielile din sănătate s-au dublat, potrivit calculului Ziarului Financiar. Îmbunătățirile sunt însă greu de sesizat.

”Puțini dintre șefii sistemului spitalelor sau ai sistemului medical pot să-și justifice averile”, a povestit pentru Gazeta Sporturilor unul dintre medici. Omul nu se referă la banii veniți dinspre pacienți, un obicei vechi și general acceptat. Ci la sume mult mai mari, din marile contracte.

”Mă refer la contractele de dotarea spitalelor, la echipamentele ultrascumpe care sunt nefolosite, la antibioticele de zece ori mai scumpe decât cele produse la noi care sunt achiziționate de către spitale. Toate acestea se fac pe bani mulți pe care-i încasează baronii sistemului de sănătate, doctori și ei”, spune medicul.

7 miliarde de euro este bugetul Ministerului Sănătății în 2016

Multe dintre afirmațiile surselor au o încărcătură penală. Dacă nimeni nu le dovedește, medicii nu riscă doar să fie dați imediat afară, ci și să fie acționați în judecată pentru calomnie.

În al doilea rând, unii dintre cei vizați de mărturii sunt doctori extrem de populari, care au salvat mii de vieți de-a lungul carierei.

Pentru noi, ca jurnaliști, să relatăm faptele, chiar dacă ele vin împotriva opiniei majoritare a publicului, este o obligație. Dar pentru niște profesioniști ai sănătății să pună în discuție mituri iubite de oameni și să fie apoi supuși dizgrației publice, doar pentru că au depus mărturie împotriva puterii afective a mulțimii, nu e un lucru obișnuit.

Însăși transmiterea reportajului de duminică n-a fost o chestiune simplă. Au existat, din afara postului, presiuni enorme.

Antena 3 a ales să-l difuzeze. Îl găsiți aici.