De senere årene har det vært omfattende sikkerhetsopplegg rundt 17. mai-feiringen i Oslo. Blant annet har det flere år blitt satt ut lastebiler og busser for å blokkere veiene inn mot barnetogets rute gjennom sentrum av hovedstaden.

Før årets feiring viser det seg at politiet også har øvd på nye og mer tekniske trusler.

I månedsskiftet mars/april ble det gjennomført konkrete øvelser i å stoppe droner som anses som en trussel – både på et øvingsområde ved Mastemyr og på selve Slottsplassen. Spesialister fra Forsvaret har også deltatt i øvelsene, viser dokumenter NRK har fått innsyn i.

I dokumenter som NRK har lest, kommer det fram at øvelsene knyttes til barnetoget i Oslo.

For å kunne ivareta forsvarlig beredskap og effektiv bekjempelse av evt. uønskede droner under barnetoget i Oslo på 17. mai (..) Om bakgrunnen for øvelsen i dokumentene

Det kommer også fram at man øvde sammen med eksplosiveksperter på en mulig situasjon der droner er utstyrt med våpen.

Aktiviteten på Mastemyr har til hensikt å trene samhandling med bombeteknikerne med henblikk på å øve scenarier hvor drone nyttes som angrepsplattform (IED eller CBRN). Om formålet for deler av øvelsen i dokumentene

Politiet: – Ingen reell trussel

NRK har med bakgrunn i aktiviteten i luftrommet over Oslo på øvelsestidspunktet og innsyn i offentlige dokumenter, spurt Oslo-politiet om de kan avklare hva det er de har øvd på og hvorfor.

Oslo politidistrikt er svært tilbakeholdne med å kommentere denne øvelsesaktiviteten, og uttrykker at de helst hadde sett at den ikke ble offentlig omtalt.

Johan Fredriksen i Oslo-politiet forteller at de ikke har noen reell trussel om droneangrep, men øver. Foto: Patrick da Silva Sæther / NRK

De bekrefter likevel at slike øvelser har foregått, men understreker at det ikke er knyttet til noen konkret kjent trussel mot 17- mai-feiringen i hovedstaden.

– Vi har ingen reell trussel om dette, men dette er ett av mange forebyggende tiltak politiet må vurdere og øve på, sier leder for Felles enhet for operativ tjeneste, politiinspektør Johan Fredriksen i Oslo politidistrikt til NRK.

NRK velger å ikke publisere tekniske detaljer knyttet til politiets mottiltak.

Lastebiler sperret gater som her i 2017. Foto: Fredrik Varfjell / NTB scanpix

17. mai-komiteen: – Tillit til politiet

Fra tidligere år har det vært økt fokus på terrorfaren knyttet til helligdager og store høytidsdager. Spesielt i 2017 var det betydelig mer beredskap rundt 17. mai-feiringen.

Årets 17. mai-komité i Oslo understreker at de ikke kan gå inn på detaljer i sikkerhetsopplegget, og henviser til politiet.

– Vi har tillit til politiet. Vi har kjempegod dialog med dem, og har over lang tid hatt et tett og godt samarbeid, sier leder for 17. mai-komiteen i Oslo og varaordfører Kamzy Gunaratnam (Ap) til NRK.

Leder for 17. mai-komiteen i Oslo, Kamzy Gunaratnam, forteller at de er opptatt av at barna skal få ei fin feiring. Foto: Oslo kommune/Sturlason

Tidligere år har hele gater vært sperret av med busser og politiets store lastebiler. Politiet har også bevæpnet seg i forbindelse med de store menneskemengdene som samles i Oslo sentrum.

17. mai-komiteens leder forteller at de gleder seg til 17. mai, og at det aller viktigste for dem er barna.

– Dette er barnas dag, og de må få en fin dag. Det er det viktigste for meg. Det må hele byen bidra til, sier Gunaratnam.

Brukte hjemmebygde angrepsdroner

Hva som er bakgrunnen for at Oslo-politiet øver sammen med Forsvaret på å stoppe droner med våpen, er usikkert. Politiet ønsker ikke å svare på detaljerte spørsmål med henvisning til at de vil holde tilbake informasjon som en motpart kan ha nytte av.

Samtidig er det offentlig kjent at terrororganisasjoner som IS har aktivt brukt droner med våpen i sin virksomhet.

Men da stort sett bare i selve krigsområdene i Syria og Irak.

Disse dronene og delene for å lage hjemmelagde droner ble funnet i et verksted i Mosul i Irak i 2017, etter at IS var slått tilbake. Foto: Khalid Mohammed / AP

– Det er kjent at IS hadde en egen droneavdeling i en periode. Den satset de ganske mye på en stund, før de ble presset tilbake i kampene i Irak og Syria, sier forsker Truls Hallberg Tønnessen ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) til NRK.

Han har sett på hvordan IS har brukt teknologi i sin krigføring.

FFI-forsker Truls Hallberg Tønnesen har sett på teknologibruken hos IS. Foto: Paal Wergeland / NRK

– Det var ikke droner laget spesifikt for militære formål. Det de brukte var i større grad andre mer hjemmelagde løsninger, forteller han. Forskeren sier at selv om dronene var mer hjemmelagde ble de brukt til krigføring i form av overvåking, propagandaproduksjon og angrep.

Andre forskere som reiste inn til Irak og Syria der IS var drevet tilbake, har funnet spor av denne ganske omfattende satsingen på droner fra IS. I Mosul i Irak ble det funnet droneverksteder og papirer som viste hvordan de planla og gjennomførte satsingen.

IS har selv også publisert en del propagandamateriale som viser at de kan angripe stridsvogner og soldater fra lufta.

FFI-forskeren forteller at det er en del tvil om hvor effektivt dronekrigføringen egentlig var fordi IS ofte overdriver egne tall. Samtidig vet han heller ikke mye om denne kunnskapen er tatt ut av krigsområdene.

Les også: