FN-rapporten som ble lagt frem denne uken slår alarm. Urfolk sine stemmer må bli hørt i debatten om klodens fremtid.

Her advarer forskerne om at tapet av natur er en like stor trussel som klimaendringer.

Rettighetene, kunnskapen og verdiene til urfolk og lokalsamfunn må anerkjennes.

Rapporten er laget av 145 eksperter fra 50 forskjellige land med bidrag fra ytterligere 310 eksperter. Her under IPBES-samlingen i Paris. Foto: IPBES resoirce material

Urfolk bruker områdene

Det internasjonale naturpanelet (IPBES) vedtok lørdag den mest omfattende tilstandsrapporten om jordas natur og biomangfold.

Rapporten viser at vi går en mørk fremtid i møte dersom vi ikke gjør store endringer i hvordan vi forbruker naturressursene.

Og rapporten løfter også frem urfolk som en del av kloden. Urfolk bør ha en stemme her, blant annet fordi urfolk lever i store områder som blir berørt av endringer i naturen, går det frem i rapporten.

Fakta om urfolk Ekspandér faktaboks Minst en fjerdedel av det globale arealet er tradisjonelt eid, forvaltet, brukt eller okkupert av urfolk.

Natur som blir brukt av urfok og lokalsamfunn er under et økende press.

Områder i verden som forventes å oppleve betydelige negative virkninger fra endringer i klima, biologisk mangfold, økosystemfunksjoner og naturens bidrag til mennesker, er også store områder der store konsentrasjoner av urfolksgrupper og mange av verdens fattigste samfunn er bosatt Kilde: Det internasjonale naturpanelet (IPBES)

Kjenner på det daglig

På ei lita øy i Tjuktjerhavet ved Alaskakysten så bor Inuitten Patrick Iyatunguk med familien sin.

Patrick med sin familie. Foto: Anna Sunna / Anna Sunna/Sameradion & SVT Sápmi

Lenge før FN-rapporten har han og sambygdingene kjent endringene på kroppen. Det forteller han i SVT Sapmis dokumentar Öppet hav- fruset land.

– Jeg blir litt lei meg, sier inuitten.

Han bruker havet og isen for å jakte, og nå kan de nesten ikke gjøre det lenger. Isen forsvinner og smelter.

Inuitten Patrick Iyatunguk er bekymret for framtiden. Foto: Anna Sunna / Anna Sunna/Sameradion & SVT Sápmi

Patrick er redd for at hans gutt Clay (6) i fremtiden ikke kan utføre de tradisjonelle fangstmåtene som familien har gjort i generasjoner.

– Når ungene mine er i min alder, så tror jeg at de kan kjøre med båt hele året. For da kommer ikke vinteren til å være her lenger, sier Patrick.

Vanligvis er havet ved Alaskakysten islagt i februar, men i år har havet vært åpent.

Konkrete urfolksforslag

Mens Patrick sliter med havisen, kommer rapporten med konkrete forslag til hvordan urfolk sine stemmer bedre kan bli hørt.

FN-rapport konkluderer med at urfolk bør få større plass i klimadebatten i storsamfunnet. Her møter sametingspresident Aili Keskitalo statsminister Erna Solberg i 2015. Foto: Dan Robert Larsen / NRK

Urfolk må få innpass på nasjonale nivåer for eksempel ved anerkjennelse, og kunne være medforvaltere av områder, foreslår rapporten.

Det foreslås også at urfolk skal få rettferdige fordeler som oppstår ved bruk av områder.

Det mangler i dag kunnskaper på regionalt og globalt nivå. Det vil være nyttig å kjenne til urfolks synspunkter, perspektiver, rettighter, kunnskap og forståelse for store regioner og økosystemer, og deres ønskede fremtidige utviklingsveier.

Urfolk ofte i konflikt

Leder i Arktisk og miljøavdeling i Samerådet, Gunn Britt Retter, peker på at storsamfunnet og stater ofte forbruker urfolk sine områder mer enn nødvendig.

– Ofte går konflikten på om urfolk skal være med på å bestemme eller ikke. Nå er det bra at FN-eksperter og forskere sier at urfolk må være med, sier hun.

Samerådet er en NGO med representanter fra arktiske samiske områdene Norge, Sverige, Finland og Russland. Foto: Knut-Sverre Horn / NRK

– For eksempel er hogst en slik affære der vi ser at områder hugges ned og beplantes igjen. Det blir ikke det samme, mens urfolk vil ha den naturlige naturen, sier hun.

– Må lære naturen på nytt

Patrick Iyatunguk i Alaska mener at alle må ta ansvar i kampen om å bevare naturen.

– Alle må ta ansvar for klimaendringene, for den treffer oss hardt her i nord, sier inuitten.

Før var det vanlig at i Februar så er havet isbelagt. Nå opplever Patrick et åpent hav. Foto: Anna Sunna / Anna Sunna/Sameradion & SVT Sápmi

– I fremtiden tror jeg at vi må lære oss å bruke naturen på andre måter, sier Iyatunguk til SVT Sápmi.