Vi må skille mellom tunge rusmisbrukerne som trenger behandling, og unge som trenger forebygging | Mina Gerhardsen

Mina Gerhardsen, generalsekretær i Actis – Rusfeltets samarbeidsorgan

18. nov. 2016 10:32 Sist oppdatert 18. november 2016

Det er grunn til bekymring dersom vi i Norge innfører en passiv avkriminalisering der samfunnet lar være å gripe inn mot en ungdom på vei inn i et rusproblem, skriver Mina Gerhardsen. MARK BLINCH / X02025

Det er viktig at politiet fortsatt har mulighet for å gripe inn tidlig mot et begynnende rusmisbruk, spesielt når det gjelder ungdom.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Som nestleder i Høyre har Bent Høie kommet med et forslag om å avkriminalisere bruk og besittelse av narkotika. «Hjelp, ikke straff» var budskapet, som har fått positiv mottagelse fra mange hold.

Det er bred oppslutning om at det sjelden vil hjelpe å bøtelegge tunge misbrukere og at det ofte vil gjøre vondt verre ved å øke en allerede høy gjeldsbyrde. Her trengs det andre virkemidler.

Samtidig er rusproblemene så sammensatte at det som kan hjelpe noen, ikke nødvendigvis hjelper andre.

I den videre diskusjonen må vi klare å skille de tunge rusmisbrukerne som trenger rusbehandling, fra de unge som trenger forebyggingstiltak.

Økt ungdomsbruk med avkriminalisering

Europeiske tall gjennom en årrekke viser at Norge lykkes bedre enn de aller fleste land vi vanligvis sammenligner oss med når det gjelder å holde rusbruken blant unge lav.

Vi ligger langt under snittet for bruk i EU, og norsk ungdoms cannabisbruk er halvert siden tusenårsskiftet, viser tall fra Folkehelseinstituttet (2015).

Portugal, som det ofte vises til i rusdebatten, har opplevd en økning i cannabisbruk blant unge siden landet avkriminaliserte bruk og besittelse i 2001 (ESPAD 2015).

Mina Gerhardsen. Stig B. Hansen

Selv om det er vanskelig å si noe om sammenhengen mellom avkriminalisering og økningen i bruk, viser det en trend det er vanskelig å se bort fra.

I Australia sank debutalderen blant unge i de delstatene som hadde avkriminalisert (Bretteville-Jensen 2014). Dette er utvikling vi ikke ønsker i Norge.

Forbud forebygger

I Høyres utkast til programforslag er det slått fast at forbudet mot narkotika har en forebyggende effekt. Det er Actis enig i.

Det er viktig at det ikke gis et signal gjennom endring av lovverket om at cannabisbruk er ufarlig.

Å holde ungdomsbruken lav er et av de viktigste målene for ruspolitikken, fordi unge hjerner under utvikling lettere tar skade av rusbruk.

At Norge har lavere ungdomsbruk, kan forklares med summen av holdninger, forebygging, forbud og tidlig innsats. Vi bør ikke eksperimentere med noe som fungerer.

Ikke se vekk

Det er grunn til bekymring dersom vi i Norge innfører en passiv avkriminalisering der samfunnet lar være å gripe inn mot en ungdom på vei inn i et rusproblem.

Det er ikke det disse ungdommene trenger. De trenger et fellesskap som griper inn, slik vi i stor grad gjør i dag, også når det ikke er ønsket fra den unge der og da. Som politiets mange tusen bekymringssamtaler i året, eller ungdomskontraktene, som for mange har vært en løsning og en redning.

Flest mulig må få hjelp og støtte, slik at færre utvikler rusproblemer.

En stille revolusjon

På dette området har det skjedd en stille revolusjon.

For unge som tas for bruk av narkotika, er det ikke lenger bøter og prikk på rullebladet som er hovedreaksjonen, men ungdomskontrakter og forebyggingsprogram. Erfaringene fra politi, helsearbeidere og andre er at dette virker godt.

For mange unge har disse tiltakene stoppet noe som kunne blitt et større rusproblem og et liv med reduserte muligheter.

Dersom håndteringen av mindre alvorlige narkotikasaker fullt og helt flyttes til helsesektoren, fjernes sanksjonsmuligheter som kan påvirke valg i positiv retning.

Det er viktig at politiet fortsatt har mulighet for å avdekke og gripe inn tidlig mot et begynnende rusmisbruk, spesielt når det gjelder ungdom, skriver Gerhardsen. Doug Shutter / Shutterstock

Politiets muligheter for å gripe inn

Hvis oppfølging utelukkende baseres på frivillighet, risikerer vi at mange unge takker nei til hjelp de kunne trengt og burde ha fått. Her er vi enige med Arbeiderpartiets Hadia Tajik. Hun har vært tydelig på at vi fortsatt bør ha noen sanksjonsmuligheter.

Det portugisiske systemet innebærer for øvrig at cannabis fortsatt er forbudt, og de har mulighet til å ilegge sanksjoner, som forelegg.

Det er også viktig at politiet fortsatt har mulighet for å avdekke og gripe inn tidlig mot et begynnende rusmisbruk, spesielt når det gjelder ungdom.

Politiet trenger lovhjemler for å etterforske videre ut fra enkle brukersaker der det er mistanke om større nettverk bak narkotikaomsetning og andre typer organisert kriminalitet.

To tanker

Rusproblemer er sammensatte, og brukerne er forskjellige. Vi kan ikke tilby en lik løsning til alle.

Behovet for behandling og tilrettelegging må kartlegges ut fra den enkeltes situasjon og forutsetninger.

Vår oppfølging av mennesker med tunge rusproblemer som ønsker rusbehandling, kan ikke være lik den som skal møte en 17-åring som nylig har begynt å bruke cannabis.

Men begge grupper fortjener et samfunn og et fellesskap som stiller opp.

Forslagene fra Høie er fullt gjennomførbare innenfor dagens lovverk, der både tverrfaglige nemnder og reaksjoner med påtaleunnlatelse og helseoppfølging kan finne plass.

For unge kan det være en risiko både i signaleffekt og realeffekt i å fjerne alle sanksjoner

Reaksjonene bør ikke være like for de ulike gruppene.

Bøter og økt gjeldsbyrde gjør vondt verre for tunge rusbrukere, så her er det klokt å vri reaksjoner vekk fra sanksjon og over til helse.

Men for unge kan det være en risiko både i signaleffekt og realeffekt i å fjerne alle sanksjoner. Vi kan miste sentral forebyggingseffekt og en mulighet til å stoppe negativ utvikling tidlig.

Vi håper Høie og Høyre klarer å ha to tanker i hodet når dette skal behandles og evner å skille ruspolitikk for tunge og unge brukere fra hverandre.

På Twitter: @MinaGerhardsen

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.