Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet.no): Politiets sikkerhetstjeneste setter i gang etterforskning knyttet til de falske mobiltelefon-basestasjonene som er avdekket gjennom Aftenpostens avsløringer de siste dagene.

- PST har i dag besluttet å iverksette etterforskning for å undersøke om opplysningene som har fremkommet den siste tiden rundt falske basestasjoner dreier seg om ulovlig etterretningsvirksomhet til fordel for fremmede stater jf. straffeloven § 91a, skriver PST i en pressemelding.

Bekreftelsen på at PST nå går aktivt inn i granskningen, kommer etter at regjeringen og de andre hemmelige tjenestene i dag fikk oversendt en rapport med de foreløpige konklusjonene til Nasjonal Sikkerhetsmyndighet (NSM) i saken.

- Vi har gjort undersøkelser over flere dager, ved bruk av forskjellige metoder og tekniske verktøy. Vår hovedkonklusjon er at det er sannsynlig at funnene Aftenposten har gjort gjennom sine undersøkelser er reelle, skriver direktør i Nasjonal sikkerhetsmyndighet, Kjetil Nilsen, i en pressemelding i ettermidag.

NSM mener det ikke er mulig å trekke absolutte konklusjoner, men vil heller ikke kommentare detaljer i undersøkelsene.

Rapporten klar At PST starter etterforskning innebærer trolig at rapporten peker mot at utenlandske etterretningstjenester kan stå bak en eller flere falske basestasjoner. Signalene som trolig stammer fra slike ulovlige overvåkningsenheter kom fra steder like ved blant annet Stortinget, Statsministerboligen og finansselskapene på Aker Brygge.

- Justisdepartementet, Forsvarsdepartementet og PST har nå fått oversendt rapporten. Deler av innholdet er gradert, så rapporten vil ikke bli offentliggjort, opplyser kommunikasjonssjef Kjetil Berg Veire ved NSM, til Dagbladet.

I forkant av Aftenpostens publisering av spionasjemistankene, gjorde NSM egne undersøkelser i Oslo sentrum som tilsvarer journalistenes, og gjorde lignende funn.

Kjent problem Teknologien i såkalte IMSI-catchere har blitt dramatisk billigere de siste årene, ned mot ti tusen kroner per enhet. Det har ført til at et bredt spekter av aktører - fra nysgjerrige privatpersoner og kriminelle til politi og de største etterretningstjenestene - har fått tilgang til slikt utstyr.

Straffeloven § 91a «Den som hemmelig eller ved ulovlige midler til fordel for fremmed stat søker å samle opplysninger om politiske eller personlige forhold hvis meddelelse til en annen stat han vet eller bør forstå kan skade Norges interesser eller volde fare for enkeltpersoners liv, helbred, frihet eller eiendom, eller som medvirker hertil, straffes med hefte eller fengsel inntil 2 år.»



Systemet som kan «tvinge» mobiltelefoner i en viss omkrets via overvåkningsenheten er nå å få i så små utgaver at de kan få plass i en stresskoffert eller til og med under klærne på en person i bevegelse.

Falske basestasjoner har i mange år vært en kjent sikkerhetsrisiko, og er en av hovedgrunnene til at norske myndighetspersoner og andre med sikkerhetsklarering ikke har lov til å diskutere sensitivt materiale i ordinære mobiltelefonsamtaler.

«Sikkerhetsgradert informasjon skal behandles på godkjente systemer, eller særskilte krypterte mobiltelefoner. Slike sikkerhetsgraderte telefonløsninger eksisterer for ulike sikkerhetsnivå, og er blant annet i bruk i forvaltningen», skriver NSM i sin pressemelding i dag.

Dagbladet.no kommer med mer.