– Jeg har kommet frem til at det er både nødvendig og riktig å sette på en ny leder som kan ta dette viktige arbeidet videre, samt styrke kraften til avdelingen i denne kritiske fasen, skriver Kjersti Monland til NRK.

– Alle oppgaver i avdelingen og linjen må kunne ivaretas på en tilfredsstillende måte, både mot departementene, ledelsen i Nav og omverdenen. Jeg stiller meg selvfølgelig til disposisjon for å bidra inn i det videre arbeidet med EØS-saken, sier Monland videre.

Gjennom de siste ukene har Nav fått kraftig kritikk for sin håndtering av EØS-regelverket på kontantytelser. Det erkjennes også at tilliten til Nav er kraftig svekket og at mange ansatte i Nav har en vanskelig arbeidshverdag.

– Som ytelsesdirektør erkjenner jeg at dette arbeidet burde vært løst annerledes og vi burde gjort det raskere, sier Monland.

Utviklingsoppgaver

Hun forteller til NRK at hun nå ønsker å jobbe med de store utviklingsoppgavene som Nav har, blant annet når det gjelder digitalisering. På Dagsnytt 18 onsdag sa hun at det ikke er avklart om hun beholder direktørlønnen, men at det skal hun snakke med Nav-sjef Sigrun Vågeng om.

Sigrun Vågeng sa i Dagsnytt 18 at hun ikke har presset Kjersti Monland til å trekke seg fra jobben. – Dette var helt og holdent Kjerstis valg, sa hun.

Vågeng sa også at så lenge hun har tillit fra regjeringen til å rydde opp og rette opp feil, så vil ikke hun vurdere å trekke seg.

Nav-direktør Sigrun Vågeng (t.h.) har forståelse for at Kjersti Monland ønsker å gå av som ytelsesdirektør. Foto: Lokman Khorbani / NRK

Fortsetter i en annen stilling i Nav

Nav-direktør Sigrun Vågeng sier hun forstår Monlands valg, men er samtidig glad for at hun vil fortsette å bruke sin kompetanse og kapasitet «til beste for utviklingsarbeidet i organisasjonen».

– Jeg har respekt og forståelse for Kjerstis valg, og er glad for at hun vil fortsette å bruke sin kompetanse og kapasitet til beste for utviklingsarbeidet i organisasjonen. Kjersti har vært en sentral pådriver i NAVs utviklingsarbeid og har gjennomført store digitaliseringsprosjekter og organisasjonsutviklingsprosjekter i de sju årene hun har vært ytelsesdirektør i Nav, skriver Vågeng til NRK og legger til:

– Kjersti vil derfor også få en sentral rolle i utviklingsarbeidet vårt fremover. Kjersti stiller seg også til disposisjon for å bidra med avklaring og kunnskap inn i det videre arbeidet med EØS-saken, sier Vågeng.

Bjørn Lien vil fungere som ytelsesdirektør fra mandag og inntil en permanent løsning er på plass. Han har også tidligere jobbet som fylkestrygdedirektør i Hedmark.

NRK forklarer Kva er trygdeskandalen? for svar Ei rekke nordmenn er straffa fordi dei fekk støtte frå Nav medan dei var i utlandet. Minst 80 kan vere feildømte i retten. Rundt 4100 saker er feilbehandla. Dette er trygdeskandalen. Kven er ramma? Dei som har fått sjukepengar, arbeidsavklaringspengar eller pleiepengar - og som reiste til andre europeiske land. Kva er feilen? Nav stilte krav om at dei som fekk slik støtte måtte opphalde seg på norsk jord. Men EØS-avtalen slår fast at alle kan bevege seg fritt. Kven har gjort feil? Mange. Nav, regjeringa, domstolane, Stortinget, politi og påtalemakt har alle hatt feil forståing av reglane. Kor lenge har det pågått? Reglane har vore tolka feil sidan det kom eit nytt EU-regelverk i 2012. Kanskje var det gjort feil også før det. Kva skjer no? Alle sakene blir gjennomgått. Dei som er ramma ventar på å få pengane tilbake. Eit granskingsutval har undersøkt korleis det kunne skje. Dette er trygde­skandalen Forrige kort Neste kort

Arbeids- og sosialdepartementet vil ikke vil kommentere saken overfor NRK onsdag ettermiddag, og viser til Nav-direktøren.

Feiltoklet siden 2012

Både Vågeng og arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie (H) har vært under et voldsomt press etter at trygdeskandalen ble kjent. 28. oktober opplyste de to, sammen med avtroppende riksadvokat Tor-Aksel Busch, om at Nav siden 2012 har feiltolket en EU-forordning som gir rett til å ta med seg trygdeytelser til andre EØS-land.

Minst 85 personer kan være uriktig dømt for trygdesvindel på grunn av dette, og minst 2.400 trygdemottakere har urettmessig fått krav om tilbakebetaling.

Rødt fremmet nylig mistillitsforslag mot Hauglie i Stortinget, men forslaget fikk bare støtte fra partiets stortingsrepresentant. Imidlertid holder flere andre partier muligheten åpen for at de på et senere tidspunkt kan komme til å stemme for et mistillitsforslag.