Bygger for en milliard med polakker på minstelønn:

350 håndverkere – to lærlinger

Solid Entreprenør bygger skoler, sykehjem og politihus. Oppdrag som vil kreve at entreprenøren har lærlinger.

Solid får oppdragene ved å holde seg med bare to lærlinger selv, og så kreve at underleverandørene stiller med lærlinger for å fylle kravet i anbudet. Nå strammer kommunene til, og krever minst 10 prosent lærlinger.

Forretningsmodellen med fast ansatte polakker på minstelønn, har skapt høy aktivitet og milliardbutikk for Solid Entreprenør AS. I anbudsrunder hvor prisen teller opp mot hundre prosent, er det vanskelig å slå Solid. Til jul står nye Spetalen skole i Østfold ferdig, men uten at en ny generasjon murere, tømrere og malere har fått muligheten til praksis.

Krav til underleverandørene

Solid har hatt to lærlinger i sving på Spetalen skole, men det er ikke nok til å oppfylle kravet kommunen satte om 30 måneder (6 prosent) lærling og 40 prosent godkjente fagarbeidere.

– Vi må ta det igjen på underleverandørene, sier HR-sjef Richard Høilund.

På Spetalen skole vil de greie det, men med de nye kravene på 10 prosent, vil det bli mer krevende.

– Det vil ekskludere oss fra mange jobber, sier Høilund. Han synes det blir feil å kalle det seriøsitetskrav.

Solid kan vente seg større utfordringer med å oppfylle lærlingekrav hvis de vil bygge for det offentlige i framtida. Stadig flere kommuner strammer til for å sikre at de som bygger også tar ansvar for utdanning av framtidas fagfolk.

Nå vil de gå aktivt ut og søke etter lærlinger, siden det ikke er mange som henvender seg til dem for å få læreplass.

Håvard Sæbø

Får ikke tak i lærlinger

– Burde ikke dere stille med flere lærlinger selv?

– Vi vil ta samfunnsansvar, men får ikke tak i flere lærlinger. Til høsten er det usikkert hvordan det går, siden Greåker VGS har lagt ned TAF-linja med byggfag. Vi må lete andre steder, men nærmeste skole for oss nå er Vestby skole, fem mil unna, sier Høilund.

Ingen norske håndverkere

Solid-modellen er ikke særlig egnet for flere enn to lærlinger heller. Det er bare norske formenn, resten er polakker. De polske arbeiderne er ikke kvalifisert til å være opplæringsansvarlige. Det at alle reiser samtidig hjem til Polen, vil også gjøre det umulig. Polakkene jobber 54 timer i uka i seks uker, etterfulgt av to friuker.

Minimumslønn gir solid overskudd

Solid betaler allmenngjort minstelønn for bygg, som nå er 185,50 for dem med bransjeerfaring. Mange har jobbet her lenge og har fagbrev fra Polen, men blir ikke lønnet som fagarbeidere som er minimum 197,90. Ti kroner lavere timelønn vil for eksempel spare Solid for nesten 7 millioner i året i lønnskostnader. Pluss noen millioner spart i feriepenger, sosiale utgifter og skatter. (36 uker med 54 timer i uka, 10 kroner timen x 350 mann).

Til sammenligning er akkordlønna i Østfold på 275 kroner i timen. Akkord blir stort sett bare benyttet av entreprenører med norske bygningsarbeidere. Hadde Solid betalt en timelønn i nærheten av norsk nivå, ville det spist opp hele overskuddet, og vel så det.

Kommunen vil stramme til

Byggeleder for Råde kommune, Terje Kristiansen, følger opp kommunens interesser på Spetalen Skole.

– Det er helt nødvendig at det blir stilt krav om fagarbeidere og lærlinger. Vi trenger å utdanne norske fagfolk. Solid fikk oppdraget, men sliter med å oppfylle kravet. De må presse hardt på underleverandørene for å innfri våre krav. Dette anbudet med 30 måneder lærling er to år gammelt. Neste gang vil Råde kommune stille enda strengere krav om antall fagarbeidere og lærlinger, sier Kristiansen.

Solid rapporterer inn hver måned til kommunen om hvor mange timer de har hatt lærlinger på byggeplassen. Byggeleder, prosjektleder og baser er norske, resten er polske.

– Det skaper problemer for meg, siden jeg må ta all dialog med ledelsen. Arbeiderne kan ikke kommunisere på norsk eller engelsk, sier Kristiansen.

Håvard Sæbø

Delt byggeplass

Språk er også en utfordring for de to norske lærlingene Marius Oustorp og Mats Kopperud.

Begge har nylig bestått fagprøven med karakteren meget bra. De skal ikke satse videre som tømrere, men tar fagbrevet på veien til å bli bygningsingeniører. Marius har tatt et kort polskkurs, men det holder ikke til lange samtaler.

– I lunsjpausen sitter vi norske for oss selv, eller sammen med ledelsen. De polske spiser for seg, sier Mats.

Hvorfor vil så få unge bli tømrere?

– Det har lav status og blir sett ned på, siden unge har inntrykk av at det bare er polske og utlendinger som driver i bransjen, sier Marius. Faren til Marius, Runar Oustorp, er en av eierne og den første som ble ansatt i Solid for 30 år siden. Runar synes det er bra med strengere krav, og at de må tilpasse seg disse.

– Vi har en ny strategi om 10 prosent lærlinger. Når kommunene strammer inn, vil Obos og de andre komme etter. Vi er helt avhengige av det offentlige og Obos for å få kontinuitet. Den høye aktiviteten med leilighetsbygging vil flate ut, mens det offentlige alltid vil bygge mye, sier Oustorp.

Det siste året har de tilbudt

norskopplæring via AOF og Folkeuniversitetet, og satser på å få konvertert de polske fagbrevene til norske via den nye ordningen i NOKUT.

– Målet vårt er å få de polske til å bli opplæringsansvarlige og baser, sier Oustorp.

Alibilærling

Faglig leder, Espen Glemminge i opplæringskontoret Byggopp i Østfold sier at Solid stort sett har hatt to lærlinger hos dem de siste 10 årene, og at dette har fungert bra.

Utdanningsetaten i Østfold er ikke like begeistret over at Solid er godkjent lærebedrift, og mer enn antyder at det kan være andre grunner enn samfunnsoppdraget som gjør at de har lærlinger. I bransjen er det vanlig at man har en såkalt «alibilærling» for å få innpass i den offentlige pengesekken. Det blir det slutt på med de nye kravene.

Håvard Sæbø

– Vil ha det som oss

Runar Oustorp sier de aldri søker etter folk. Hver uke kommer det flere henvendelser fra polakker som vil jobbe hos dem.

– Vi har spesialisert oss på polsk arbeidskraft, og hele byggeplassen er rigget for det. Vi bruker mye ressurser på å tilrettelegge slik at de trives hos oss. Alle vet nøyaktig hvilke uker de skal jobbe og når de kan være sammen med familien i Polen. Kalenderen er lagt ut 2019, tilpasset de kristne høytidene. Da vil de være hjemme.

– Det handler om trygget. De vil ha det akkurat sånn som oss, sier Oustorp.