Analysesjef regnet på boligkjøp med forbrukslån: – Hvis dette tallet stemmer, er det skremmende

Inntil 30 prosent av veksten i forbrukslån siden 2015 kan ha gått til boligkjøp, viser ferske beregninger.

OPPSIKTSVEKKENDE ANSLAG: Langt flere boligkjøp i Norge kan være finansiert av forbrukslån enn tidligere antatt, ifølge analysesjef. Meglertopp kaller det nye anslaget skremmende. Vis mer byoutline Foto: Håkon Mosvold Larsen NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 9. august 2019 12:27 , Publisert: 9. august 2019 09:01

– Da er ikke kredittkort medregnet, sier Anders Lund til E24.

Han er modell- og analysedirektør i Eiendomsverdi, som utarbeider boligstatistikken som presenteres hver måned av meglerbransjen.

Beregningene hans indikerer at langt flere boligkjøp i Norge har blitt finansiert av forbrukslån enn tidligere antatt.

Anslaget forbløffer Eiendom Norge-sjef Christian Dreyer.

– Vi har lenge mistenkt at en del har brukt forbrukslån som egenkapital til boligkjøp. Men hvis dette tallet stemmer, er det overraskende og skremmende, sier meglertoppen til E24.

I 2015 kom nye, strengere regler for å få boliglån. Likevel har nordmenn brukt mer på å kjøpe boliger, og boligprisene har steget.

Hvor får vi egentlig pengene fra, når boliglånsbankene selv kniper igjen?

Les også Hadde nesten 600.000 i forbrukslån: – En typisk sum

Fant inntil 14 mrd. i økte forbrukslån



To masterstudenter ved NHH mener å ha påvist en klar sammenheng mellom innføringen av boliglånsforskriften, og nordmenns opptak av forbruksgjeld.

– Hovedfunnet er at forskriftens innstramminger er en direkte årsak til opptak av mellom 8,75 og 13,95 milliarder kroner i økte forbrukslån, sier Thomas Jebsen til E24.

REGNET PÅ FORBRUKSLÅN TIL BOLIG: Modell- og analysedirektør Anders Lund i Eiendomsverdi. Vis mer byoutline Foto: Privat

Han står bak oppgaven «Consumer Borrowing after Regulations on Mortgages» sammen med medstudent Hanne Tveit.

– I oppgaven argumenterer vi sterkt for at når myndighetene gjør restriksjoner ett sted, men ikke et annet, så agerer forbrukerne for å få dekket sitt kredittbehov, sier Jebsen.

Hvor mange av forbrukslån-milliardene som har blitt brukt til boligkjøp, er imidlertid utenfor rammen til oppgaven – og det er her analysedirektøren i Eiendomsverdi har regnet videre.

Les også: (+) Dette kan felle forbrukslånsbankene

Lund presiserer at han ikke har funnet en endelig fasit. De fleste banker har ikke tillatt bruk av forbrukslån til boligkjøp, slik at lånesøkerne har måttet holde tilbake eller gi gale opplysninger.

Les også En femtedel av all gjeld til inkasso: – Ikke engang min verste fiende fortjener å være i situasjonen jeg var i

– Absolutt ikke ønskelig



Det gir mørketall som utløser behov for å legge til grunn noen forutsetninger, påpeker Lund.

Hans beste anslag – at inntil 30 prosent av forbrukslån-økningene siden 2015 har gått til boligkjøp – legger blant annet til grunn tall som masterstudentene har innhentet fra låneagenter, rapporter fra Norges Bank og Finanstilsynet.

– Det høres veldig mye ut?

– Ja, men det er også veldig logisk: Når du lukker døren til kreditt et sted [gjennom boliglånsforskriften, red.anm.], så tyter kreditten ut et annet sted. For etterspørselen er jo like sterk, sier Lund.

– Blir du bekymret?



– På vegne av forbrukerne hadde jeg vært mer bekymret om alle forbrukslånene gikk til rent forbruk. Men for myndighetene del er det jo absolutt ikke ønskelig at folk kjøper bolig med forbrukslån. Og det er noe Finanstilsynet prøver å stramme inn på.

Lund fortalte først om beregningen sin da han gjestet Boligbobla, podkasten til Eiendom Norge.

– SKREMMENDE: Men Eiendom Norge-sjef Christian Dreyer håper og tror bruken av forbrukslån til boligkjøp blir en kortlivet affære etter regjeringens siste innstramminger. Vis mer byoutline Foto: Carina Johansen NTB scanpix

Tror kranene stenges



Meglerforeningens direktør presiserer at anslaget bygger på forutsetninger om usikre tallstørrelser, og at det derfor er nødvendig å ta forbehold. Men skulle fasiten være noe i nærheten av hva Lund anslår, så er det urovekkende, sier Dreyer.

– Vi har jo lenge visst at forbrukslån har vært enkelt tilgjengelig for dem som mangler egenkapital til boligkjøp. Men jeg tror få har forestilt seg at det kan ha blitt brukt i et såpass stort omfang, sier Dreyer.

Les også «Usmakelige» gjeldsregister-lånetilbud fjernet

– Det gjør boligmarkedet mer sårbart ved et omslag?

– Ja, og derfor er det veldig bra at regjeringen nå har gjort forbrukslån-innstramminger. Hvis ikke kunne denne utviklingen ha fortsatt, sier Dreyer.

Les også: (+) Her er de kvinnelige supermeglerne

Blant innstrammingene er det nye gjeldsregisteret, som ble innført 1. juli. Registeret gir bankene informasjon om nordmenns forbruksgjeld.

De som tar opp forbrukslån for å stille med egenkapital, skal dermed bli avslørt.

– Vil se milliarder forsvinne



– Nå vil bankene oppdage at penger de før trodde var oppsparte, egentlig er forbrukslån, forklarer Lund.

– Vi kommer til å se milliarder i forbrukslån forsvinne fra boligmarkedet fremover, spår han.



Torsdag offentliggjorde Norges Bank en fersk undersøkelse som viser at nordmenns etterspørsel etter boliglån økte i andre kvartal, tross flere renteøkninger.

Bankene tror imidlertid at lånehungeren vil bremse fremover. Sentralbanken har varslet nok en renteøkning som kan komme i september, etter flere hevinger siden i fjor. I tillegg venter også bankene at gjeldsregisteret omsider vil få en dempende effekt.

Boligprisene falt mer enn ventet i juli, men sommerkorreksjonen følger flere sterke boligmåneder.

Meglerbransjen mener boligprisene fortsatt er på en svak vei oppover, og venter at august-tallene vil underbygge dette.

Her kan du lese mer om Bolig Forbrukslån