Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Finland sliter for tida. Ledighetstallene har tippet ti prosent, og er oppe i nær 23 prosent hos unge. Nå har finske NAV, Kela, et radikalt forslag: Å innføre en borgerlønn til alle voksne i landet. 800 euro utbetalt uten at du trenger søke, rett i lomma.

Borgerlønn er en besnærende tanke som har blitt foreslått med jevne mellomrom. Flere framtredende økonomer, deriblant Milton Friedman og Tobin, er også positive til en slik ordning.

Grunntanken er denne: At et velferdssystem der man må søke om ulike ordninger, og der ordningene er basert på din tidligere inntekt, er ineffektive, dyre å administrere og lite treffsikre. Derfor burde alle voksne i landet få en garantert minsteinntekt som er nok til å leve på, og som ikke faller bort selv om man får jobb og inntekt der. Haken er at ingen andre ytelser gis. Alle voksne får det samme, ca. nok til å akkurat klare seg, uansett situasjon.

De to store innvendingene mot ordningen materialiserer seg ganske raskt: Hvorfor skal man jobbe om man ikke trenger? Og litt relatert: hvem skal betale for dette gildet?

Forkjemperne hevder at ordningen vil gjøre det MER attraktivt å jobbe for de i marginene av arbeidslivet. Med behovsprøvde ytelser kan du risikere at det å få en jobb gjør at inntektene ikke øker noe særlig, siden du mister like mye penger som den nye lønna.

Borgerlønn løser muligens også problemet med «karuselldør»-arbeidslivet. En del yrker er godt kjent for midlertidige eller sesongbaserte jobber. Og det å gå inn og ut av arbeidsliv og trygdeordninger med stadig ny usikkerhet og nye søknader er utmattende og minsker lysten til å ta småjobber eller vikariater.

Spørsmålet er selvfølgelig om finnene får råd. Innsparingen ved å erstatte alle ytelser, fra barnetrygd til uførepensjon med en fast sum vil redusere en del administrasjonsutgifter. Mange vil antakelig få langt mindre penger. Men hvilken effekt det har på arbeidslivet og skatteinngangen må man antakelig vente og se.

Om finnene finner ut at det er lønnsomt for både staten og folket i et nordisk land ... Vil vi innføre det her?

- Helt sikkert ikke.

Ett av kjennetegnene på den norske velferdsstaten er en veldig høy «kompensasjonsgrad». Det vil si at ytelsene du får om du mister jobben eller blir ufør er en stor andel av din tidligere inntekt. Innføring av borgerlønn ville fjernet så sjenerøse ordninger som sykelønna og pensjonssystemet. Det ville blitt ramaskrik.

Som vanlig er det uansett tapere. Single og aleneforsørgere og barnerike familier ville få mindre per hode. Om du ikke kan jobbe, så er det heller ikke mer å hente.

Her beholdes i hvert fall ett aspekt ved dagens system: Det er bedre å ha to gode inntekter enn én dårlig, og bedre å være frisk enn syk.