BOMBE: Oljefondet har investert milliarder i åtte atomvåpenselskaper, ifølge ny rapport. Etikkrådet vil ikke avvise at fondets egne etiske retningslinjer er brutt.

ATOMVÅPEN

Statens pensjonsfond utland, populært kalt oljefondet, har investert sju milliarder kroner i selskaper som bidrar til å utvikle og vedlikeholde atomvåpenkapasiteten i USA, Frankrike og Storbritannia. Dette til tross for at det i fondets etiske retningslinjer heter at fondet ikke skal være investert i selskaper som «produserer våpen som ved normal anvendelse bryter med grunnleggende humanitære prinsipper».

Investeringene avsløres i rapporten «Don’t bank on the bomb» som offentliggjøres i dag. Bak rapporten står blant andre den nederlandske fredsorganisasjonen Pax og Ican, en internasjonal organisasjon som jobber for atomvåpenforbud.

Etikkrådet: • Statens pensjonsfond utland (SPU), ofte kalt oljefondet, er verdens største statlige investeringsfond og har en markedsverdi på over 7300 milliarder kroner. • Etikkrådet er et uavhengig råd som vurderer om investeringer i enkelte selskaper er i strid med de etiske retningslinjene for forvaltningen av SPU. • Etikkrådet består av fem medlemmer som oppnevnes av Finansdepartementet etter innstilling fra Norges Bank.

– Klart brudd

Investeringene er fordelt på åtte selskaper. Lederen av Ican Norge, Anne Marte Skaland, er kritisk til alle selskapene og de norske investeringene i dem, men erkjenner at selskapenes nærhet til atomvåpenproduksjon varierer.

To av investeringene skiller seg imidlertid ut som klare brudd på de etiske retningslinjene, mener hun: Fluor og Huntington Ingalls. Begge disse selskapene produserer tritium, en radioaktiv isotop som brukes i hydrogenbomber.

Tritium har en relativt kort halveringstid på om lag 12,5 år, noe som gjør atomvåpenmaktene avhengig av stadig nye leveranser. Både Fluor og Huntington Ingalls har ifølge rapporten kontrakter på Savannah River National Laboratory i USA, som er den eneste kilden til nytt tritium for det amerikanske atomvåpenarsenalet.

Ifølge rapporten hadde det norske oljefondet investert litt over én milliard i disse to selskapene ved utgangen av fjoråret.

– Vi kan ikke forstå at disse investeringene kan være i tråd med de etiske retningslinjene. Det er på ingen måte omstridt at atomvåpen er omfattet av retningslinjenes forbud. Og det disse selskapene produserer, brukes direkte i selve atomvåpnene, sier Skaland.

– Men tritium brukes vel også i andre ting?

– Ja, blant annet til selvlysende komponenter i klokker. Men vårt poeng er ikke at disse selskapene produserer noe som kan brukes til atomvåpenproduksjon, men at de faktisk gjør det. De har kontrakter og leverer tritium som etter alle solemerker benyttes av det amerikanske atomvåpenarsenalet.

Hun vil heller ikke frikjenne de øvrige selskapene.

– Om det er slik at disse investeringene er tillatt etter retningslinjene, så er retningslinjene for dårlige. Så lenge selskaper har en lillefinger borti atomvåpenproduksjon, vil vi mene at det ikke er greit, sier Skaland.

Avviser ikke kritikken

Etikkrådet for oljefondet avviser ikke kritikken, sier fagsjef i Etikkrådets sekretariat Aslak Skancke til Klassekampen.

– Vi har ingen annen ambisjon enn å følge retningslinjene, så langt det lar seg gjøre. Vi skal vurdere rapporten nøye. Og om vi finner informasjon der eller i andre kilder som tilsier at selskaper burde utelukkes, så vil vi agere, sier Skancke.

Samtidig er han klar på at saken koker ned til et spørsmål om hvor man setter grensa. Et mylder av ulike selskaper er i mer eller mindre grad knyttet til atomvåpenproduksjon, og det vil alltid være selskaper som er i en gråsone, sier Skancke.

– Vi må gjøre en skjønnsmessig vurdering, uten å trekke det ut i det absurde. Men jeg avviser ikke kritikken i denne rapporten i utgangspunktet.

kjetils@klassekampen.no