Halle: – Skjønner ikke hvordan jeg kunne ha behov for medisin

ASTMA-DEBATT: Siri Halle synes synd på Martin Johnsrud Sundby etter at nyheten om utestengelsen fra langrennssporten sprakk. Til VG forteller hun nå om sin tid på landslaget. Her er hun avfotografert på bryggekanten i Risør. Foto: Alf Øystein Støtvig VG

Eks-langrennsløper var frisk – fikk astmamedisin

OSLO/RISØR (VG) Siri Halle (44) er tidligere juniorverdensmester og landslagsutøver i langrenn på 90- og 2000-tallet. Hun sier at hun aldri hadde astma eller pustevansker, men hevder hun likevel ble bedt om å ta astmamedisinen Ventoline.

Oppdatert 27. juli 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Fordi «hun ville ha en fordel av å bruke det».

– Det ble ikke sagt rett ut at «nå får du noen sekunder ekstra». Det som ble sagt var «at du vil ha fordel av å bruke dette (Ventoline, journ.anm.), det vil du tjene tid på å bruke», og «jeg vil anbefale deg å bruke medisinen», sier Halle til VG.

Les også: 69 prosent av norske OL-medaljer tatt av løpere med astma-medisin

Den tidligere langrennsløperen er i dag blitt 44 år. For 25 år siden, i 1991, tok hun to gull i junior-VM. Det ga henne plass på elitelandslaget sammen med stjerner som Bjørn Dæhlie og Vegard Ulvang. Der var hun i to år før hun ga seg i 1994, bare 22 år gammel. Det var flere grunner til det, men det skal vi komme tilbake til senere.

GJORDE COMEBACK: Siri Halle kom tilbake på sprintlandslaget for ti år siden. Her er hun i aksjon i Davos i 2006. Foto: Cornelius Poppe NTB scanpix

Først: Astma og medisinering. Verdens beste langrennsløper de siste årene, Martin Johnsrud Sundby, ble i forrige uke dømt og utestengt i to måneder for brudd på dopingreglementet. Årsaken var feil bruk av astmamedisinen Ventoline. Tidligere landslagslege Knut Gabrielsen og Norges Skiforbund tok all skylden. Ventoline er medisinen flere norske langrennsløpere har brukt for å få bukt med astma og luftveisproblemer i lang, lang tid.

Halle har fulgt saken til Martin Johnsrud Sundby delvis den siste tiden, og hun har registrert diskusjonen rundt bruken av astmamedisin hos norske langrennsløpere, som har blusset opp i kjølvannet av Sundby-saken.

I forrige uke kunne VG fortelle at 42 av 61 OL-medaljer i langrenn siden 1992 er tatt av løpere med astma.

Les også: Sundby utestenges etter brudd på dopingregler

Trodde ikke på astmamedisinen

Da Halle var aktiv var Kjell Eystein Røkke landslagslege. Halle hevder han anbefalte henne å bruke Ventoline.

– Når det er sagt, jeg vil også gi ham honnør for at han tilrettela for et høydetilpasset opplegg som gjorde at Norge kunne prestere så godt i et høydemesterskap i 1992, blant annet etter OL i Calgary, fortsetter Halle.

Les også: Sundby om astma-problemene: – Markant handikap

Fakta om salbutamol Markedsført som: Ventolin Godkjent bruk: maksimumsdose på 1600 mikrogram per 24 timer. Grenseverdi i urin: Dersom laboratoriet oppdager konsentrasjon av salbutamol større enn 1000 nanogram pr milliliter i urin, vil dette ikke anses å være beregnet på terapeutisk bruk av stoffet. Verdien vil da vurderes som et mistenkelig analytisk resultat. Medisinsk fritak: Dosering over tillate maksdoser krever søknad om medisinsk fritak på forespørsel. Annet utstyr: Som f.eks. nebulisator/forstøverapparat, bør det søkes om medisinsk fritak. Dette skyldes at det kan gi økt mengde tilført legemiddel til lungene. Man kan da risikere overdosering. Kilde: Antidoping Norge Vis mer

Hun understreker at Røkke, som døde i 2008, var en flott lege. Og at han og Knut Gabrielsen «ønsker det beste for utøverne».

På spørsmål om hvordan astmamedisinen kunne gi noen sekunder ekstra, svarer Halle følgende:

– Når det er sagt, så husker jo jeg også at jeg tok sånn en sånn test, hvor jeg blåste litt og masse ut. Så fant man noe irritasjon der og det kvalifiserte til å være en slags astma, eller en irritasjon, noe som var nok til å få Ventoline. Jeg kan den dag i dag ikke skjønne at jeg var astmatiker, jeg har heller ikke hatt pusteproblemer, men jeg skjønner ikke i dag hvordan jeg kunne ha behov for medisin, sier Halle og fortsetter:

– Det er påfallende hvor mange toppidrettsutøvere, det er friske folk med topp fysikk, hvor andelen astmatikere er så høy. Jeg lurer på om en uavhengig lege ville kommet frem til det samme resultatet, sier Halle, som etter langrennskarrieren først jobbet for utenrikstjenesten i mange år, mest med bistand gjennom organisasjonen NORAD. Nå er hun daglig leder i Learn2Ski, som holder kurs i langrenn.

– Brukte du astmamedisinen?

– Ja, men jeg trodde ikke på det. Jeg skjønte ikke poenget. Jeg følte ikke at «det knep i halsen». Jeg hadde ikke noe ønske om å bruke det. Jeg så ikke på meg som noe mer edlere eller mer ansvarlig enn andre, men det var pussig å bruke medisin for noe som åpenbart ikke var noe problem for meg.

– Lønnet det seg å få diagnosen astma den gangen?

– Dette er en diagnose, men det begrepet ble ikke brukt i særlig grad. Ventoline er knyttet til astma, men vi hørte ikke om dette med astma, men fikk beskjed om at vi hadde bruk for Ventoline. Det ble ikke definert som alvorlig, kanskje bare på et par utøvere. Den defineringen av sykdommen astma, den var mer begrenset overfor oss utøvere. Det var mer «du trenger Ventoline». Det er mer ufarlig å formidle til en utøver, sier Halle.

Les også: VG mener: Skandalen må få følger

Slankepress og overtrening

I 1999 ga Halle ut boken «Sporet fanger» på Aschehoug Forlag. Der forteller hun om årsakene til at hun la opp i 1994. Hun nevner slankepress, overtrening, skader, isolasjon, maktmisbruk og det hun hevder var inkompetente ledere i toppidretten. Fra hennes ståsted – for 17 år siden – var ikke toppidrettssystemet nødvendigvis sunt.

«Selv opplevde jeg aldri doping, men vi tøyde grensene så godt vi kunne innenfor regelverket. Vi trengte ikke store snev av vondt i halsen før vi kunne få medisiner mot luftveisinfeksjoner eller astma. Det kunne nemlig gi noen ekstra sekunder», fortalte Halle til Aftenposten i 1999.

Les også: Välbe: – Den norske astma-syken er merkelig

Men Halle var ikke ferdig i skisporet. I 2006 gjorde hun comeback på landslaget og gikk blant annet verdenscup.

– Jeg har inntrykk av at det ikke har skjedd noen ting, svarer Halle på spørsmål om hun så noen endring i bruken av astmamedisinen fra 90-tallet.

Les også: Sundby ønsket hemmelighold

Synes synd på Sundby

Hun mener forskjellen på det medisinske støtteapparatet og tilnærmingen til astma er liten, og hun har gjort seg opp noen tanker om hvorfor så mange tilsynelatende har fått astmadiagnosen både da og nå.

– Jeg lurer på om antallet astmatikere ville vært det samme om det var en uavhengig lege som gjorde vurderingene. Og så lurer jeg på om det er slik at det ikke er prestasjonsfremmende. Hvis ikke, så er det rart at mange får Ventoline. Det at så mange har astma høres rart ut. Nå betviler jeg overhodet ikke at Martin har 100 prosent edle hensikter. Han har vunnet med så mye (i tid) at det ville han ha gjort uansett, sier Halle.

I dag synes hun bare synd på Martin Johnsrud Sundby. Halle mener dette er en «system-sak».

– Vi i Norge vil gjerne slå oss på brystet med medaljer og sole oss i glansen. Da gjør utøverne hva de kan. Det er så stor motivasjon å lykkes på ski og mange gjør hva som helst, som betyr at man stoler veldig på systemet. Skiforbundet må holde seg innenfor lovlighetens rammer, og Norge bør holde seg godt innenfor. Ikke så nære grensen at en Martin henges ut som han gjør nå. Han henges ut fordi de har operert så hårfint innenfor grensene. Det synes jeg er helt forferdelig. Jeg synes synd på Martin også, han gjør det alle andre ville gjort. Han stoler på det medisinske apparatet.

Lege: – Var et behov for å rydde opp

En av Norges fremste eksperter på allergi og astma, Kai-Håkon Carlsen (70), forteller at det ble etablert et prosjekt for å bedre deltagernes luftveishelse før OL på Lillehammer i 1994.

RYDDET OPP: Professor Kai-Håkon Carlsen er en av Norges fremste eksperter på allergi og astma. Foto: Jørgen Braastad VG

Les også: Ekspert radbrekker dopingreglementet som felte Sundby

Professoren ved universitetet i Oslo deltok i dette prosjektet – som ble satt i gang på grunn av mye sykelighet under VM på ski i Falun i 1993. Før 1994, som blant annet omhandler Siri Halles første periode på landslaget, var det ingen restriksjoner på bruken av astmamedisiner blant idrettsutøvere og mange brukte slik medisin uten å ha gjennomgått en nøyaktig diagnostikk.

– Etter de opplysningene jeg fikk, så brukte 40 prosent av alle deltagerne i VM i Falun i 1993 astmamedisin. Det hadde være foreskrevet ganske mye medisiner uten spesielle kriterier. I prosjektet før OL på Lillehammer reduserte vi bruken av astmamedisin ganske kraftig. Vi behandlet de som trengte det, og tok bort medisiner fra de som ikke trengte det. Men det var også flere som hadde fått foreskrevet astmamedisin uten at de brukte den, sier Carlsen til VG.

– Var ditt inntrykk at mange brukte astmamedisin i 1993 uten at de hadde behov for det?

– Det kan jeg ikke si noe om for jeg kom først inn i bildet etter den sesongen. Men det var et behov for å rydde opp etter at mange ble syke i Falun-VM. Mer enn halvparten av de som hadde fått foreskrevet astmamedisin, ble fratatt det etter 1993-sesongen. Det var langt færre som brukte astmamedisin under OL på Lillehammer enn i 1993, svarer den erfarne legen.

Han mener mye unøyaktigheter er blitt trukket frem i debatten rundt bruken astmamedisin blant toppidrettsutøvere.

– Det er mange som sier at det bedrer prestasjonene, men det finnes mye rikholdig litteratur som viser at det ikke er tilfelle. Hvis ikke hadde ikke medisinene blitt sluppet fri av WADA og IOC. Mange var redd for at det skulle forbedre prestasjonene, så det ble satt i gang mange studier etter 1993 som viser at så ikke er tilfelle, sier Kai-Håkon Carlsen.

At så mange langrennsløpere har utviklet astma mener han har en naturlig forklaring.

Mange utøvere i kondisjonsidretter får utviklet astma. Hard trening i kald luft påvirker luftveiene, og det er de eldste langrennsløperne som i størst grad er plaget med dette, sier professoren.

Tidligere trener for kvinnelandslaget, Arild Jørgensen, ønsker ikke å kommentere uttalelsene fra Siri Halle.

– Jeg hadde Siri på laget bare ett år. Jeg kan ikke si om det var lett eller ikke å dele ut astmamedisin. Jeg er ikke fagmann. Men Kai-Håkon Carlsen ble koblet inn etter 1993-sesongen og er den som kan svare på dette. En meget dyktig mann som ikke var slepphendt, sier Jørgensen.

Les også: Northug tjener på Sundby-disk

* VG har forsøkt, men ikke lyktes med å komme i kontakt disse langrennsprofilene fra 90- og 2000-tallet: Bjørn Dæhlie, Vegard Ulvang, Thomas Alsgaard, Erling Jevne og Terje Langli.

* VG har også forsøkt å nå tidligere landslagslege Knut Gabrielsen i forbindelse med denne saken, men uten hell.

Publisert: 27.07.16 kl. 09:38 Oppdatert: 27.07.16 kl. 10:50

Les også