Hva er intense søtstoffer? Intense søtstoffer er tilsetningsstoffer som tilsettes mat og drikke for å gi en søt smak. De kan tilsettes i små mengder og gir søt smak uten å tilføre energi (kalorier). Intense søtstoffer er fra hundre til flere tusen ganger søtere enn sukker. Vanlige intense søtstoffer er aspartam, sukralose, sakkarin og steviolglykosid (stevia). Myndighetene må være sikre på at det intense søtstoffet ikke utgjør noen helserisiko i den mengden som tilsettes mat og drikke. Et tilsetningsstoff blir derfor bare godkjent hvis det regnes som trygt. Les mer

Siden stadig flere utvikler overvekt og fedme, er det viktig å finne ut om det å erstatte sukker med intense søtstoffer kan hjelpe folk å opprettholde en sunn vekt – eller det motsatte.

‒ Resultatene fra de beste oversiktsartiklene vi fant, antyder at folk som bytter ut sukkeret i mat og drikke med intense søtstoffer, vil få i seg mindre energi (færre kalorier), noe som er positivt for å holde en lavere vekt. Den oppsummerte forskningen som finnes støtter derfor ikke påstanden om at lettbrus gjør deg tjukk, sier seniorforsker på Folkehelseinstituttet Trine Husøy.

Vanlig brus inneholder omtrent 55 gram sukker i hver halvliter. Det tilsvarer 18 sukkerbiter. Denne sukkermengden vil tilføre kroppen 935 kj/200 kcal med energi, det vi på folkemunne kaller 200 kalorier. For eksempel gir da en halvliter sukkerholdig brus rundt 10-15 prosent av den energien mange kvinner og tenåringer trenger på et helt døgn.

Lettbrus inneholder ikke sukker eller andre næringsstoffer som inneholder kalorier. Hvis man vil drikke brus, gir en lettbrus derfor mye mindre energi (færre kalorier) enn en sukkerholdig brus.

Fremdeles grunn til å tro at intense søtstoffer er trygge

Inntaket av søtstoffer i den norske befolkning har blitt vurdert flere ganger. Selv personer som drikker mye lettbrus og lettsaft får ikke i seg mer intense søtstoffer enn det norske og europeiske myndigheter regner som trygt.

Trine Husøy synes likevel det er viktig å påpeke at vann er den beste tørstedrikken.

‒ I Norge har vi godt vann rett fra springen. Vann er gratis, inneholder ingen kalorier og tilfører kroppen det den trenger av væske. Vann er dessuten bedre for tennene enn alle typer brus, sier hun.

• Fakta om søtstoffene

• Fakta om stevia og søtstoffene fra steviaplanten

Hva er opphavet til påstandene?

På internett og i media finnes det mange sterke meninger om mulige skadevirkninger ved intense søtstoffer i mat og drikke. Påstander om at intense søtstoffer kan føre til vektøkning ser ut til å stamme fra store amerikanske undersøkelser. Forskerne har observert at personer som drikker mye lettbrus har høyere gjennomsnittsvekt enn de som ikke drikker lettbrus. Forskerne kan imidlertid ikke svare på om lettbrus er årsaken til den høyere vekten. Det kan også være motsatt – at folk med vektproblemer velger å drikke mer lettbrus. I tillegg klarer ikke forskerne bak disse studiene å beregne godt nok hvor mye intense søtstoffer deltakerne totalt har fått i seg gjennom mat og drikke.

Lite og svak forskning

Når det finnes polariserte meninger om et helsespørsmål, er det en fare, også for forskerne, at dette påvirker hvilke forskningsresultater man velger å stole på og hvordan disse tolkes. Forskerne fra Folkehelseinstituttet og Vitenskapskomiteen for mat og miljø har derfor brukt systematiske og etterprøvbare metoder for å samle alle vitenskapelige oversiktsartikler om søtstoffer og vekt som er publisert internasjonalt de siste ti årene.

Forskerne fant 40 oversiktsartikler som oppsummerte forskning på intense søtstoffer, og effekten på vekt og appetitten. I under halvparten av disse (14 av 40) forklarte forfatterne hvordan de hadde valgt ut studiene de hadde tatt med i oversiktsartiklene. Mens forfatterne i noen av oversiktsartiklene hadde forsøkt å finne alle relevante studier, hadde andre forfattere bare tatt med resultater fra noen få studier.

Det å kun presentere resultater som støtter en fremsatt teori, i stedet for å ta med både de som støtter teorien, og de som ikke gjør det, omtales som cherry-picking i forskningsverdenen. Dette kan være bevisst eller ubevisst fra forskernes side. Uansett vil konklusjonene som trekkes i slike oversiktsartikler være ufullstendige.

For at det skal være mulig å si noe om hva som er sannsynlige sammenhenger og årsaker, må man se systematisk på all tilgjengelig forskning. Det vil si at man forsøker å finne all forskning som kan belyse spørsmålet, ikke bare de studiene som er lette å finne eller som har oppsiktsvekkende funn. Det er også viktig å vurdere styrkene og svakhetene til studiene. Kun tre av de 40 oversiktsartiklene forskerne fant, fulgte gode forskningsmetoder for en systematisk oversikt.

Tynn av intense søtstoffer?

Dersom man for eksempel bytter ut sukkerholdig brus med lettbrus, vil energi-inntaket umiddelbart bli lavere. Forskningsoversikten viste imidlertid at få studier har sett på hvordan mat og drikke med intense søtstoffer påvirker vekten på lang sikt, det vil si etter flere måneder og år. Over tid vil de fleste kompensere med å spise eller drikke mer av noe annet, siden kroppen justerer appetitten for å holde vekten relativ stabil. Det viktigste for kroppsvekten er hvor mye energi vi får i oss fra mat og drikke, i forhold til hvor mye energi kroppen bruker. Får du i deg mindre energi enn kroppen bruker reduseres vekten, mens det motsatte skjer hvis du får i deg mer energi enn kroppen bruker.

Noen kan oppleve at å velge en lettbrus kan gi litt bedre samvittighet og rettferdiggjøre å spise for eksempel en ekstra sjokolade eller et ekstra kakestykke. Da kan energien man spiser totalt bli like høy, eller til og med høyere. At lettprodukter kan gi «god samvittighet» til å spise mer av noe usunt, er en teori som finnes i oversiktsartiklene, men det er få som har forsket på den.

Teorier som bør undersøkes videre

I oversiktsartiklene presenterer forfatterne flere teorier om hvordan intense søtstoffer potensielt kan føre til overvekt. To vanlige teorier er:

Intense søtstoffer forstyrrer appetittreguleringen slik at vi spiser for mye.

Intense søtstoffer endrer sammensetningen av bakteriene i tarmen, og denne endringen kan føre til overvekt.

Forskerne fant ingen oversikter som systematisk har gjennomgått forskningen for disse teoriene. Det finnes noen studier som belyser teoriene, men de har som regel kort varighet. Videre forskning på slike teorier kan lære oss mer om hvordan kroppen fungerer. Inntil flere gode studier er gjennomført, er det imidlertid ingen grunn til å tro at disse teoriene stemmer eller at intense søtstoffer fører til overvekt.