Klokken ni i dag starter norgeshistoriens første klimarettssak. Dagen før rettssaken lokket miljøbevegelsen pressen til tinghuset med en gigantisk isskulptur og pressekonferanse.

Nå satser de alt:

– Dersom vi vinner er det historisk. Da vil vi få slått fast at miljøinteresser må veie mye tyngre når man skal dele ut oljelisenser. Det vil bety en endring i hvordan det norske oljeregimet fungerer i dag, sier leder i Natur og Ungdom Ingrid Skjoldvær.

Følg norgeshistoriens første klimarettssak her fra klokken ni. Greenpeace, Natur og Ungdom og Besteforeldrenes klimaaksjon har saksøkt staten for oljeboring i Barentshavet Du trenger javascript for å se video. Følg norgeshistoriens første klimarettssak her fra klokken ni. Greenpeace, Natur og Ungdom og Besteforeldrenes klimaaksjon har saksøkt staten for oljeboring i Barentshavet

Bakgrunnen for klimasøksmålet er at miljøorganisasjonene Greenpeace og Natur og Ungdom mener statens bryter miljøparagraf 112, ved å ha åpnet for oljeleting i Barentshavet.

Oljelisenser - 23. konsesjonsrunde Ekspandér faktaboks Kongen i Statsråd tildelte 10. juni 2016 10 nye utvinningstillatelser i 23. konsesjonsrunde.

Alle tildelingene er i Barentshavet, hvorav tre er i det nyåpnede området i Barentshavet sørøst utenfor Øst-Finnmark.

Nominasjonene viste størst interesse for arealet i Barentshavet sørøst som nå er erklært utenfor den sårbare iskanten.

Statoil og Det norske er tildelt operatørskapene i de mest omstridte områdene, i Barentshavet Sørøst.

Miljøbevegelsen raser etter at regjeringen for første gang på mer enn 20 år delte ut letelisenser i et nytt område for olje og gass på norsk sokkel.

– Det beste er om vi både får avlyst oljelisensene tildelt i 23. konsesjonsrunde og slått fast at man i fremtidige saker må vurdere klimakonsekvensene når man skal dele ut nye oljelisenser, noe som ikke gjøres i dag, sier Skjoldvær.

Paragrafen fikk en presisering i 2014 som i større grad gir staten et større ansvar i å sørge for at «Enhver har rett til et miljø som sikrer helsen og til en natur der produksjonsevne og mangfold bevares».

– Hva skjer hvis dere taper?

– Dersom vi taper vil staten fortsette å bore etter olje i Arktis. Det vil føre til mer klimaendringer og en usikker fremtid for vi som er unge i dag, og for dem som kommer etter, sier Skjoldvær.

Klimarettssaken kort forklart Du trenger javascript for å se video.

Tror på seier

Greenpeace-leder Truls Gulowsen sier de ikke hadde gått til søksmål dersom de ikke trodde på seier.

– Vinner vi må det få konsekvenser for fremtidige tildelinger av oljelisenser. Dersom vi vinner, og vi får erklært de ti oljelisensene i Barentshavet ugyldige, så vil neste runde i Barentshavet også være ugyldig, dersom det gjøres på samme måte.

– Dette kan få store, positive konsekvenser. Taper vi får vi jobbe videre med noe annet, sier Gulowsen.

Regjeringsadvokat Fredrik Sejersted møter miljøbevegelsen i retten. Foto: Kristine Hirsti / NRK

– Ikke lovstridig

Regjeringsadvokat Fredrik Sejersted vektlegger at rettssaken vil dreie seg om tolkningen av miljøparagrafen 112.

– Saksøkerne mener at den gir en slags individuell menneskerett som enhver kan påberope seg. Staten mener paragrafen utløser en plikt for myndighetene til å treffe tiltak som bevarer naturen. Så lenge man etterlever den plikten mener staten det ikke er lovstridig.

Men også Sejersted tror et tap vil føre til endringer for norsk petroleumspolitikk.

– På tide med miljørettssak

Professor ved Institutt for offentlig rett ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo, Ole Kristian Fauchald mener det er på tide at vi får en miljøsak for retten i Norge.

Professor ved Institutt for offentlig rett ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo, Ole Kristian Fauchald sier miljørettssaker er en del av en internasjonal trend. Foto: Lill Haugen/Norsk Friluftsliv

– Søksmålet har brede forbindelser også til utlandet hvor det er pågående miljøsaker for retten. Det vil si at det som skjer i Norge i denne saken vil ha mye å si for hvordan disse spørsmålene blir vurdert andre steder.

– En avgjørelse i miljøbevegelses favør vil bli lagt merke til og vil være en viktig presedens. Så det som kan vinnes er mye, sier Fauchald.