Regjeringen stenger Svalbard som skatteparadis

Finansdepartementet tetter smutthull i loven og avvikler Svalbard som spekulantenes skatteparadis. John Fredriksens boreriggselskap Seadrill rammes direkte av forslaget.

Publisert: Publisert: 27. juni 2011

John Fredriksens boreriggselskap Seadrill har trolig lokket frem regelendringen. Seadrill har én ansatt på Svalbard som fakturerer ut leie av to borerigger. De omsatte i fjor for 719 millioner kroner, og betalte 115 mill i skatt. Foto: Furulund, Svein Erik/Aftenposten

Ole Magnus Rapp

Denne artikkelen er over ni år gammel

Tirsdag sender departementet ut forslag til nye skatteregler for Svalbard. I dag betaler et selskap på Svalbard 16 prosent skatt, mot 28 prosent på fastlandet. Men nå vil Regjeringen ha «norsk» skatt for alt overskudd over 10 millioner kroner.

John Fredriksens boreriggselskap Seadrill er ikke nevnt i Finansdepartementets regelendring. Men det er trolig dette selskapet som har lokket frem en regelendring. Seadrill har én ansatt på Svalbard som fakturerer ut leie av to borerigger. De omsatte i fjor for 719 millioner kroner, og betalte 115 mill i skatt.

Til sammenligning omsatte gruveselskapet Store Norske på Svalbard, med sine 400 ansatte, for 665 millioner kroner og betalte 89 millioner i selskapsskatt.

— Vil hindre utnytting

— Et hovedformål med endringene er å hindre at det gunstige skattenivået på Svalbard utnyttes for å spare skatt på avkastning av investeringer som er gjort utenfor Svalbard, og som ikke bidrar til aktivitet og sysselsetting på Svalbard, sier statssekretær Roger Schjerva i Finansdepartementet til Aftenposten.no.

Det presiseres i skatteloven at Svalbard ikke skal anses som lavskatteland etter reglene om skattlegging av eiere av norskkontrollerte selskaper hjemmehørende i lavskatteland.

Kommunikasjonsdirektør Hilde Waaler i Seadrill Offshore har ikke vært tilgjenglig for å kommentere saken overfor Aftenposten.no i dag, men hun har tidligere sagt at Seadrill vil satse mer i nord. Hva selskapet vil gjøre med sitt Svalbard-kontor etter at nye skatteregler blir innført er imidlertid uklart.

— Vi ønsker å styrke vår tilstedeværelse i norske farvann. Store deler av virksomheten vår er på norsk kontinentalsokkel. Det er viktig å ha en tilknytning til Norge, også på eiersiden, sa Waaler til Svalbardposten tidligere i år.

Ønsker flere til Svalbard

Myndighetene ønsket på 80-tallet at bedrifter skulle etablere seg på Svalbard, slik at øygruppen fikk flere bein å stå på enn kullgruven. Derfor ble det innført lavere skatt. I dag betaler bedrifter 16 prosent skatt på Svalbard, mens bedriftsskatten på fastlandet er rundt 28 prosent.

Hilde Waaler legger ikke skjul på at gunstig skatt er en årsak til at riggselskapet er etablert på 78 grader nord.

— Gunstige skattevilkår er også en del av bildet, bekrefter hun til Svalbardposten. Waaler påpeker også at Seadrill er glad for å bidra til lokalsamfunnet.

- Rammer kun Seadrill

De 115 millionene Seadrill betaler i skatt går rett i statskassen. Summen er større enn hele årsbudsjettet til Longyearbyen lokalstyre, byens «kommune».

— Vi ønsker mest mulig aktivitet i Longyearbyen, og Seadrill er et positivt innslag, sier administrasjonssjef Ivar Undheim i lokalstyret til Aftenposten.no.

Han skulle gjerne ha sett at mer av skatteinntektene hadde havnet på Svalbard, og håper nå at inntektene i hvert fall blir i Norge.

— Regelendringen vil slik jeg ser det kun gjelde Seadrill. Ingen andre her går med mer enn ti millioner i overskudd. Unntatt Store Norske, men de er jo eid av staten, sier han.