Tirsdag formiddag la Statistisk sentralbyrå (SSB) frem ferske beregninger av hvordan Norges befolkning utvikler seg.

I dag er folketallet i Norge 5,2 millioner. Ifølge SSBs beregninger vil Norge nå seks millioner innbyggere like etter år 2030.

Da vil Norge ha gått fra fem til seks millioner innbyggere på under 20 år, noe som er den raskeste millionpasseringen i norgeshistorien.

SSB lager ulike alternativer for befolkningsutviklingen. Hovedalternativet viser hvordan utviklingen blir når SSB legger til grunn middels utvikling i både fruktbarhet, levealder, innenlandske flyttinger og innvandring. Hovedalternativet spår følgende:

Seks millioner innbyggere rundt 2030.

Byområdene vokser raskest.

Sterk aldring i distriktene.

1,4 millioner innvandrere i 2045.

Sju millioner innbyggere innen 2060.

Åtte millioner innbyggere før 2090.

– Veksten er ujevnt fordelt

VOKSER: – Det er tydelige tegn på at byområdene ekspanderer, sier SSB-forsker Stefan Leknes. Foto: SSB

– Vi blir mange flere fram mot 2040, 20 prosent, men veksten er ujevnt fordelt, ifølge SSBs hovedalternativ. Det er særlig de sentrale kommunene som vokser mye, sier forsker Stefan Leknes.

Han er ansvarlig for de regionale befolkningsframskrivningene i SSB.

Ifølge befolkningsframskrivninger fortsetter folketallet å øke framover, fordi tallet på innvandringer og fødte fortsatt vil være høyere enn tallet på utvandringer og døde.

Les også: Slik ble vi fem millioner nordmenn

Byområdene vokser raskest

Byer som Oslo, Sandnes og Drammen vokser med minst 30 prosent fram mot 2040, mens veksten blir enda høyere i noen av kommunene som ligger i nærheten av en storby.

Det er derimot kommuner som ligger i nærheten av de store byene som vokser mest i prosent. For eksempel har Rennesøy, Ullensaker og Ås over 50 prosent vekst i perioden.

– Det er tydelige tegn på at byområdene ekspanderer, og sentraliseringen fortsetter framover, sier Leknes.

Videre framover forventer SSB fortsatt vekst, men ikke like rask som de første årene. Innen 2060 passerer vi sju millioner og før 2090 har vi blitt vi åtte millioner, dersom hovedalternativet slår til.

En av tre over 70 år

Siden det i hovedsak er de unge som flytter fra distriktet til byen, bidrar dette til en sterk aldring i distriktet, i hovedalternativet.

– I 2040 vil hver tredje person i enkelte distriktskommuner være 70 år eller eldre, mens i Oslo vil det tilsvarende tallet være hver åttende, sier Leknes og fortsetter:

– Hvis utviklingen fortsetter som i dag, kan derfor utkanten få den relativt største utgiftsbyrden til pleietrengende eldre.

Ifølge hovedalternativet vil en fjerdedel av alle kommunene få nedgang i folketallet fram mot 2040.

Les også: Snart dobbelt så mange eldre som i dag

Vanylven får størst nedgang

– Kommunene som får nedgang, er typisk små, ligger i usentrale strøk og er ofte i nord. Av de 15 kommunene som har mer enn 15 prosent nedgang i folketallet, ligger 9 av dem i Nord-Norge, sier Leknes.

De kommunene som har størst nedgang i antall innbyggere, er Vanylven i Møre og Romsdal, Porsanger i Finnmark og Bø i Nordland.

Loppa har størst prosentvis nedgang, med 38 prosent lavere folketall i 2040 enn i dag.

1,4 millioner innvandrere rundt 2040

Ifølge hovedalternativet bor det stadig flere innvandrere i Norge framover: Tallet på innvandrere dobles fra 700.000 i dag til 1,4 millioner i midten av 2040-årene, og øker videre til 1,7 millioner i 2060.

Også antall personer født i Norge med to innvandrerforeldre øker betydelig. Dette henger sammen med at SSB venter en relativt høy nettoinnvandring framover.

Framskrivingene av innvandringen til Norge er svært usikre, og derfor er det også usikkert hvor mange innvandrere som vil bo i Norge framover.

I alternativet med høy innvandring er tallet på innvandrere i Norge i 2060 2,4 millioner.