DNB bidrar med milliarder til omstridt oljerørledning, som har fått Sioux-indianerne i USA til å gå rettens vei

Urfolksgrupper og miljøvernorganisasjoner over hele verden protesterer mot ny oljerørledning i USA. DNB har bidratt med 3 milliarder kroner for å finansiere prosjektet.

Flere tusen har gått i demonstrasjoner i solidaritet med Standing Rock Sioux-folket og deres kamp for å stanse utbyggingen av oljerørledningen i Nord-Dakota. Her fra en demonstrasjon ved Det hvite hus i september. Jacquelyn Martin / TT / NTB Scanpix

28. okt. 2016 21:30 Sist oppdatert 4. november 2016

Den planlagte oljerørledningen Dakota Access i USA skal krysse fire stater, fra Nord-Dakota til Illinois.

Den vil også krysse Missourielven, som er Standing Rock Siouxindianernes hovedkilde til drikkevann.

Dette har ført til store protester fra urfolket og en foreløpig stans i prosjektet.

Blant de internasjonale bankene som bidrar med kapital til utbyggingen av den omstridte oljerørledningen, finner man Norges største bank, DNB.

Den delvis statseide banken finansierer om lag 10 prosent av prosjektet, som har en ramme på rundt 30 milliarder kroner.

Her skal den planlagte rørledningen gå:

Urfolket frykter drikkevannet deres vil forurenses

Den planlagte oljerørledningen skal legges bare 800 meter unna Standing Rock Sioux-folkets reservat ved Lake Oahe og Missourielven. Råolje skal transporteres under Missourielven dersom rørledningen blir bygget.

Urbefolkningen frykter at hellige landområder og gravsteder vil bli ødelagt under byggearbeidet og at eventuelle oljelekkasjer i fremtiden vil forurense drikkevannet deres.

De hevder også myndighetene ikke rådførte seg med dem før de godkjente byggeplanene, slik loven slår fast at de skal.

Både menneskerettighetene og urfolksrettighetene trues dersom prosjektet gjennomføres, mener støttespillerne.

Gir millionlån via Caymanøyene og New York

Det er dette prosjektet DNB har gitt kapital til. Utlånsvirksomheten er delt i tre transaksjoner:

Datterbanken i New York, DNB Capital LLC, har lånt 100 millioner dollar til Sunoco Logistics, selskapet som skal drifte rørledningen når den er ferdig.

DNB Capital har også lånt 175 millioner dollar til Energy Transfers Partners.

DNBs filial på Caymanøyene har lånt ut 65,6 millioner dollar til Energy Transfer Equity, morselskapet til det ovennevnte.

Det er Energy Transfers Equity og datterselskapet Energy Transfers Partners som er ansvarlig for prosjektet og utbyggingen av rørledningen.

Begge selskapene er etablert i det amerikanske skatteparadiset Delaware.

De tre rammelånene fra DNB tilsvarer 2,8 milliarder norske kroner.

Ifølge DNBs egne retningslinjer skal ikke banken medvirke til krenkelse av menneskerettigheter.

– DNB har så langt ikke fått bekreftet informasjon som tilsier at prosjektet bryter menneskerettighetene. Likevel ser vi alvorlig på påstandene som den siste tiden er blitt fremstilt. Derfor stiller vi nå ytterligere spørsmål til prosjektet, skriver informasjonsdirektør i Even Westerveld i en e-post til Aftenposten.

Les hele svaret fra DNB nederst i denne saken.

– DNB bør stanse finansieringen av slike prosjekter

Den ideelle organisasjonen Framtiden i våre hender jobber for tiden sammen med Forbrukerrådet med å utvikle en etisk forbrukerguide overfor finanssektoren.

I arbeidet med dette har de blant annet sett på DNBs involvering i prosjektet, som har fått en urbefolkning til å gå rettens vei.

– Det som er overraskende, er den store summen DNB har gått inn med og måten det er gjort på. Lån via skatteparadiser som Caymanøyene og Delaware gjør at finansieringen blir skjult for allmennheten og betyr dessuten tapte skatteinntekter, sier Arild Hermstad, leder i Framtiden i våre hender.

Hermstad, som for øvrig er innstilt som toppkandidat for Miljøpartiet De Grønne i Hordaland til stortingsvalget neste år, mener saken er særlig oppsiktsvekkende fordi DNB er en delvis statseid bank.

Han oppfordrer DNB til å stanse finansieringen av prosjekter som bryter med internasjonale klimaavtaler.

– Banken er med på å finansiere en infrastruktur som knuser det internasjonale målet om å forhindre mer enn to graders global oppvarming. Denne oljerørledningen vil gjøre USA fossilavhengig i mange år fremover. Når prosjektet i tillegg ser ut til å bryte med urfolkets rettigheter, så er det tydelig at DNB ikke burde ha gått inn her, sier Hermstad.

Les også Ny OECD-rapport: Klimaplanene til verdens land er på langt nær nok for å nå togradersmålet

Har hatt over 200 oljelekkasjer på seks år

Det er selskapet Sunoco Logistics Partners (Sunoco) som skal drifte den 190 mil lange planlagte oljerørledningen. Dersom den blir ferdig skal rørledningen transportere rundt 470.000 fat med råolje hver dag. Det er på størrelse med en tredjedel av hele Norges daglige oljeproduksjon.

Sunoco er en av de største operatørene av rørledninger i USA. Det er også involvert i oljesøl langt oftere enn sine konkurrenter, ifølge nyhetsbyrået Reuters, som har analysert datamateriale fra myndighetene.

Siden 2010 har Sunoco hatt over 200 oljelekkasjer fra sine rørledninger.

Sunoco og dets enheter har sølt 3406 netto fat med råolje de siste seks årene. Selskapets talsperson Jeffrey Shields skriver i en e-post til Reuters at de har iverksatt tiltak som svar på statistikken. Han fremholder at de er blitt bedre siden den nåværende ledelsen tok over i 2012.

Men senest forrige helg var det en oljelekkasje fra en av Sunocos rørledninger like ved elven Susquehanna i Pennsylvania. Lekkasjen tilsvarte rundt 1300 oljefat. I september lekket 800 oljefat fra en nybygget Sunoco-rørledning i Texas.

På prosjektets nettsider heter det at de vil ta i bruk avansert teknologi for å forhindre lekkasjer fra den planlagte oljerørledningen, og at de vil forsøke å beskytte kulturelle områder.

Dave Archambault II, sjef for Standing Rock Sioux-folket, talte for FNs menneskerettighetskomité (HRC) i Sveits i slutten av september. DENIS BALIBOUSE

Obama-administrasjonen har satt prosjektet på pause

Urfolkets protester har pågått i månedsvis. Siden mars har flere tusen indianere fra hele landet reist til Cannon Ball, et lite område i Sioux i Nord-Dakota, i solidaritet med Stand Rock Sioux-folket.

Det hele toppet seg i forrige måned, da sikkerhetspersonell angivelig skal ha brukt hunder og pepperspray for å stanse demonstrantene.

En formell klage fra urbefolkningen har nå ført til at Obama-administrasjonen har grepet inn og beordret en foreløpig stans i utbyggingen ved Lake Oahe. Et søksmål fra urbefolkningen er under arbeid.

Saken har også skapt stort engasjement i det samiske miljøet. Flere skal ha reist til USA for å delta i protestene og vise sin støtte til Standing Rock Sioux-folket.

Sametingets plenum behandlet saken i slutten av september, og da ga et tilnærmet samlet Sameting (28 mot 2 stemmer fra Frp) sin støtte til Sioux-folket. Sametinget har også sendt støttebrev til Sioux-folket, der de blant annet oppfordrer partene til å respektere og implementere menneskerettighetene og urfolksrettigheter (se faktaboks).

Fakta FNs erklæring om urfolkrettigheter Sametinget viser blant annet til følgende artikler i FNs erklæring om urfolksrettigheter og mener de trues i oljerørledning-prosjektet i USA. Aftenposten har forkortet noen punkter av plasshensyn. Hele erklæringen kan leses her. Artikkel 18: Urfolk har rett til å delta i beslutningsprosessen i saker som vil kunne berøre deres rettigheter, gjennom representanter de selv har valgt i samsvar med sine egne prosedyrer. Artikkel 19: Statene skal i god tro konsultere og samarbeide med vedkommende urfolk gjennom deres egne representative institusjoner for å oppnå deres frie og informerte forhåndssamtykke før vedtagelse og gjennomføring av lover eller administrative tiltak som kan berøre dem. Artikkel 29: Urfolk har rett til bevaring og vern av miljøet og av produksjonskapasiteten som deres landområder eller territorier og ressurser har. Statene skal treffe effektive tiltak for å sikre at det ikke lagres eller deponeres farlige stoffer på urfolks landområder eller territorier uten dere frie og informerte forhåndssamtykke. Artikkel 24: Individer tilhørende urfolk har samme individuelle rett som andre til å ha den høyest oppnåelige helsestandard både fysisk som psykisk. Statene skal treffe nødvendige tiltak for gradvis å sikre full gjennomføring av denne rettigheten. Vis mer

Les også Obama vil bruke veto mot omstridt oljerørledning

Sametinget: – Et voldsomt inngrep

– Oljerørledningen er et voldsomt inngrep i urfolkets reservat, og dette har store og alvorlige konsekvenser for dem som bor i området. Jeg tror alle hadde reagert hvis deres grunnleggende rett til rent drikkevann ble truet, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.

I et brev til DNB skriver Sametinget at banken som investor har et ansvar for å bidra til at rettigheter blir fulgt.

DNB har foreløpig ikke besvart brevet.

– Investorer og långivere har en avgjørende rolle i å realisere slike prosjekter, og vi ønsker å få klarhet i hva slags investeringer DNB har gjort. Vi mener at norske selskaper skal strekke seg langt for å sikre menneskerettigheter og urfolksrettigheter, særlig når den norske stat er stor eier, sier Muotka.

Har du tips om denne eller andre saker? Ta kontakt med Aftenpostens journalist på e-post eller bruk vår krypterte varslertjeneste.

DNB i dialog med representanter for prosjektet

DNBs informasjonsdirektør Even Westerveld har sendt følgende uttalelse på e-post i forbindelse med denne saken:

«I utgangspunktet er det mer miljøvennlig og sikrere å frakte olje gjennom rør enn med tog eller tankbiler, som er tilfellet på denne strekningen i dag. Samtidig forstår vi at slike prosjekter skaper reaksjoner. Nettopp derfor er det så viktig at prosjektet følger alle regler, lover og konvensjoner, og ikke minst har god dialog med alle berørte grupper.

Vi tar vårt ansvar som bank på alvor og vår policy er klar på at vi ikke skal finansiere selskaper som bryter menneskerettighetene. Da amerikanske myndigheter satte prosjektet på pause i september, tok vi umiddelbart kontakt med vår kunde for å få mer informasjon og tydeliggjorde våre forventninger til prosjektet.

DNB har de siste seks ukene tatt kontakt med representanter for prosjektet syv ganger og stilt minst 29 spørsmål om de sosiale og miljømessige aspektene ved rørledningen.

DNB har så langt ikke fått bekreftet informasjon som tilsier at prosjektet bryter menneskerettighetene. Likevel ser vi alvorlig på påstandene som den siste tiden er blitt fremstilt.

Derfor stiller vi nå ytterligere spørsmål til prosjektet for å være sikre på at prosjektet er i tråd med gjeldende regler og vår egen policy. Vi spør blant annet om hvordan dialogen med berørte grupper forut for byggingen har skjedd og om urfolkets rettigheter er ivaretatt på en tilfredsstillende måte.

For DNB er det en forutsetning at prosjektet blir gjennomført i henhold til gjeldende lover og reguleringer og FNs erklæring om urfolks rettigheter.»