10.000 boliger kjøpt uten egenkapital

Hver femte bolig i prisklassen 1 til 3 millioner kroner ble i fjor kjøpt helt uten egenkapital.

UTEN EGENKAPITAL: 20 prosent av boligene i prisklassen 1 til 3 millioner kroner ble kjøpt uten egenkapital i fjor. Bildet er fra Groruddalen i Oslo. Vis mer byoutline Håkon Mosvold Larsen

Publisert: Oppdatert: 23. februar 2013 09:45 , Publisert: 23. februar 2013 09:29

Forklaringen er at kjøperne fikk såkalt startlån fra Husbanken, skriver Dagens Næringsliv (DN).

Startlånene muliggjør boligkjøp for folk som ikke oppfyller kravet om 15 prosent egenkapital som Finanstilsynet innførte i 2011. Husbankens utlån økte med 1,2 milliarder kroner til 7,5 milliarder kroner fra 2011 til 2012.

I praksis er det kommunene som tildeler startlånene, og de kan brukes til å finansiere hele eller deler av kjøpesummen.

Formålet med Finanstilsynets egenkapitalkrav er å bremse veksten i husholdningenes gjeld. Statssekretær Anne Beathe Tvinnereim (Sp) i Kommunal- og regionaldepartementet innrømmer at det er en konflikt mellom tilsynets mål og målsettingen om at vanskeligstilte skal ha mulighet til å bli boligeiere.

Informasjonsdirektør Thomas Midteide i DNB mener ordningen med startlån fører til at mange får kjøpt bolig selv om de har en økonomi som vil være veldig sårbar ved et eventuelt fall i boligprisene.

Til sammen fikk 12.512 personer startlån i fjor. 10.000 boliger i prisklassen 1 til 3 millioner ble kjøpt av personer som i utgangspunktet ikke hadde noe egenkapital, ifølge Dagens Næringsliv. Det tilsvarer én av fem omsatte boliger.

Føres ikke kontroll

I privat sektor er det Finanstilsynet som kontrollerer lånetildelinger. Det er derimot ingen som fører kontroll med utdelingene av kommunale start- og grunnlån.

Husbanken gir retningslinjer om hvem som kan motta lånene, men behandling av søknadene skjer gjennom skjønnsmessig vurdering i hver enkelt kommune, skriver Finansavisen.

Korrupsjonsekspert og forsker ved Universitetet i Bergen, Tina Søreide, mener ordningen kan åpne for korrupsjon.

– Hvis lånene blir tildelt basert på et skjønnsmessig grunnlag uten at det i praksis er noen form for eksternt tilsyn, er det klart at det er fare for korrupsjon. Om kommuneledelsen selv ikke vurderer korrupsjonsrisikoen, og ikke selv har tenkt tanken en gang, kan det virke naivt, sier hun.

Les også:

Forbrukerombudet positivt til gjeldsregister

Boliggjelden tredoblet i barnefamiliene

Boligprisveksten skaper bekymring

DNB: Boligprisene stagnerer neste år



Her kan du lese mer om Eiendom