KLAIPEDA/PAGIRIAI/OSLO (Dagbladet): - Dette er planlagte lovbrudd. Det skjer ikke fordi det tilfeldigvis dukker opp mer arbeid. Dette er systematisk.

Det sier Steinar Krogstad, nestleder i Fellesforbundet, etter at Dagbladet har vist ham en oversikt over arbeidstimer for to av de tre litauiske arbeiderne som omkom i kvikkleireraset på Sørum i 2016.

Dagbladet har fått tilgang til de private kalenderne til omkomne Paulius Kuliesius (27) og Arturas Miskinis (46). Der skrev de ned hvor mye de jobbet for bonde og næringsdrivende Hans-Ove Kirkeby.

Kirkeby eier, sammen med kona, både et konferansehotell og en aktivitetspark på Sørum, men de litauiske arbeiderne var ansatt i Kirkebys enkeltpersonforetak.

Kalenderne Dagbladet har funnet viser massive brudd arbeidsmiljøloven.

Arbeiderne har jobba opp mot 90 timer i uka, sammenhengende i ukes- og månedsvis uten fri, og fikk ifølge dokumenter Dagbladet har fått innsyn i, ikke betalt overtidstillegg.

Kalenderne Dagbladet sitter på viser at:

LANGE DAGER: I denne Rimi-kalenderen førte Arturas Miskinis opp hvor mye han jobba sommeren og høsten 2016. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

Arturas Miskinis jobbet på det meste tre måneder i strekk, sju dager i uka, uten en eneste fridag. I denne perioden jobbet han 92 dager på rad, i snitt 12 timer om dagen (11 timer og 48 minutter). Den lengste arbeidsuka var på 89 timer.

Miskinis jobbet i snitt oppunder 80 timer i uka i jobb-periodene kalenderne dekker (totalt ca. 70 uker fordelt periodevis over to år). Den lengste arbeidsuka var på 90 timer, og den lengste arbeidsdagen 17,5 timer.

På de to åra viser kalenderne at Miskinis jobbet minst 2500 overtidstimer (se faktaboks). Arbeidsmiljølovens grense er 200 timer overtid i året. På to år jobbet Miskinis dermed flere overtidstimer enn hva loven normalt tillater på 12 år.

For Paulius Kuliesius, den yngste som omkom i raset, dekker kalenderne Dagbladet har bare det siste halve året før han døde. Kalenderen viser at:

Den lengste arbeidsuka var 88,5 timer. Den lengste arbeidsdagen var 18,5 timer.

I løpet av 77 dager hadde han tre dager fri, og jobba i snitt 68 timer hver uke.

Dagen han døde hadde ikke Kuliesius hatt fri på 39 dager.

I arbeidskontraktene, som Dagbladet har signerte kopier av, står det at «overtid er inkludert i timelønna».

HOME!: Paulius Kuliesius (27) hadde skrevet ned dagen han skulle hjem til Litauen, 17. desember. Raset som drepte ham skjedde 10. november. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

Da Arbeidstilsynet undersøkte forholdene etter dødsraset, fant også de at Kirkeby ikke betalte de litauiske arbeiderne tillegg for overtid.

Arbeidsgiver Hans-Ove Kirkeby har ikke villet stille til intervju, eller svare på direkte spørsmål fra Dagbladet knyttet til Arbeids- og lønnsvilkår for de omkomne arbeiderne.

I to svarbrev til Dagbladet skriver han at arbeiderne selv fortalte ham at de har vært fornøyd med å jobbe for ham. Han viser til at etterlatte, også overfor Dagbladet, har gitt uttrykk for at arbeiderne trivdes. Han viser videre til at Arbeidstilsynet ikke lenger har noen merknader til driften på gården. (Se fullstendig tilsvar nederst i saken)

Utregning av overtid Regnestykket: Dagbladet har tatt utgangspunkt i arbeidsmiljølovens definisjon av normal arbeidstid på 40 timer i uka, og at alt utover det er overtid det skal betales tillegg for.

Dagbladet har tatt utgangspunkt i arbeidsmiljølovens definisjon av normal arbeidstid på 40 timer i uka, og at alt utover det er overtid det skal betales tillegg for. Normaluke er 40 timer: Dagbladet har summert opp antall timer utover 40 timer arbeiderne har jobbet i uka, i periodene de var på jobb. (Fordi det alltid skal betales overtid når man jobber mer enn ni timer på en enkeltdag, er det reelle tallet på overtidstimer noe høyere.)

Dagbladet har summert opp antall timer utover 40 timer arbeiderne har jobbet i uka, i periodene de var på jobb. (Fordi det alltid skal betales overtid når man jobber mer enn ni timer på en enkeltdag, er det reelle tallet på overtidstimer noe høyere.) Regnet på samme måte: Da Arbeidstilsynet ga Kirkeby pålegg for brudd på loven, var det alminnelig arbeidstid på 40 timer i uka, og maks ni timer om dagen de la til grunn.

Da Arbeidstilsynet ga Kirkeby pålegg for brudd på loven, var det alminnelig arbeidstid på 40 timer i uka, og maks ni timer om dagen de la til grunn. Kan avtale mer jobbing: Arbeidsmiljøloven åpner for å gjøre avtaler om at arbeidstiden skal beregnes gjennomsnittlig over en periode. Arbeidstilsynet fant ingen slik avtale da gjorde tilsyn hos Hans Ove-Kirkeby, men i de nye arbeidskontraktene Kirkeby tegnet for arbeiderne etter raset, er det avtalt gjennomsnittsberegning.

Arbeidsmiljøloven åpner for å gjøre avtaler om at arbeidstiden skal beregnes gjennomsnittlig over en periode. Arbeidstilsynet fant ingen slik avtale da gjorde tilsyn hos Hans Ove-Kirkeby, men i de nye arbeidskontraktene Kirkeby tegnet for arbeiderne etter raset, er det avtalt gjennomsnittsberegning. Max 50 timers uke: Den nye avtalen innebærer at arbeidernes normale arbeidstid er inntil 10 timer om dagen og 48 timer i uka i periodene de jobber, beregnet gjennom en periode på åtte uker. Dette kompenseres av lengre friperioder i stedet for overtidstillegg. Den alminnelige arbeidstiden kan likevel ikke være mer enn 50 timer i en enkelt uke, ifølge avtalen som ble gjort.

LO: - Utnyttelse

- Man forsøker å se for seg hva slags liv det er. Å jobbe, jobbe, jobbe på den måten. En ting er hva det gjør med helsa til folk, på sikt, men det handler også om hva slags liv man lever, rett og slett, sier Jonas Bals i LO.

Bals har lang erfaring i å jobbe med arbeidskriminalitet.

- Jeg synes det her er grovt, sier han.

KRITISK: - Jeg synes dette er grovt, sier Jonas Bals, rådgiver i LO. Foto: Arbeiderpartiet Vis mer

- Å jobbe i tre måneder uten en eneste fridag... Da utnytter du folks vilje til å stå på og jobbe på en måte som er veldig lite bærekraftig for den enkelte arbeideren og for samfunnet vårt. Du kan presse folk så hardt i noen år når de er unge og sterke, men på et tidspunkt sier det stopp. Og da skal noen plukke opp den regninga.

Tok ikke vare på timelister

I etterkant av det fatale kvikkleireraset i november 2016, kom Arbeidstilsynet på tilsyn hos Hans-Ove Kirkeby.

Tilsynet ville undersøke om rasulykken kunne ha noe å gjøre med arbeidsgivers eventuelle brudd på arbeidsmiljøloven, men ba i tillegg om timelister, arbeidskontrakter og lønnsavregninger for arbeiderne, i perioden før raset.

Kirkeby hadde bare tatt vare på timelister for to uker, som var ukene det ennå ikke var utbetalt lønn for. Resten av timelistene fantes ikke lenger, opplyste han:

«Praksis har vært at jeg får enkle oppstillinger fra hver enkelt om hvor mange timer de har arbeidet siden siste avlønning. Jeg har alltid stolt på dem og utbetalt lønn etter det de oppgir til meg. Når lønnen er utbetalt har jeg ikke lenger tatt vare på listene», skrev Kirkeby til Arbeidstilsynet.

Han skrev videre at «Jeg er nå blitt oppmerksom på at timelistene skal oppbevares som en del av regnskapet. Jeg beklager at mine rutiner her har vært mangelfulle, og vil heretter benytte meg av fortrykte timelister som blir attestert og oppbevart i en egen perm».

Kirkeby opplyste også at «Det har heller ikke blitt utarbeidet og levert lønnsslipper til de ansatte».

De to ukene Arbeidstilsynet fikk utlevert timelister for, overlapper med kalenderne Dagbladet har funnet.

I de overlappende ukene er timene ført nøyaktig likt i kalenderne Dagbladet har, og i timelistene Kirkeby leverte til Arbeidstilsynet.

Toppen av isfjellet

Fordi Arbeidstilsynet bare hadde timelister for de to siste ukene før skredet, var lovbruddene de avdekket bare toppen av isfjellet.

Utover at arbeiderne ikke fikk utbetalt overtidstillegg, fant tilsynet at det i «noen tilfeller» ble jobbet over 60 timer i uka, og «noen dager» lengre enn ni timer om dagen.

Kalenderne Dagbladet har funnet viser derimot at i periodene Arturas Miskinis jobba i 2015 og 2016, jobbet han så godt som aldri under 70 timer i uka, og helt unntaksvis under ti timer om dagen.

Arbeidstilsynet kunne heller ikke se at Paulius Kuliesius hadde opp mot 18,5 timer lange dager, og jobbet så mye som 88,5 timer i uka.

Utfallet av tilsynet Arbeidstilsynet gjorde var at de påla Kirkeby å begynne å følge bestemmelsene i arbeidsmiljøloven om arbeidstid og overtidsbetaling. Det ble fulgt opp ved at Kirkeby sendte nye timelister, som viste at arbeiderne ikke lenger jobbet ulovlig mye. De ansatte fikk også nye arbeidskontrakter som var i tråd med arbeidsmiljøloven.

Kirkeby bekreftet også på telefon overfor Arbeidstilsynet at «det vil bli utbetalt overtidstillegg for timene og liknende overtidsarbeid for framtida», ifølge dokumenter Dagbladet har fått innsyn i.

- Ville ikke endret saken

Arbeidstilsynet har takket nei til å få oversendt Dagbladets dokumentasjon. Seksjonsleder Cathrine Prahl Reusch skriver i en e-post at det ikke ville kunne «tilføre tilsynssaken noe nytt».

«Dette både fordi de reaksjoner Arbeidstilsynet ga basert på det vi hadde innhentet av dokumentasjon ville være de samme, og at evt. brudd som framkommer i timelistene Dagbladet har, er for gamle til å kunne følges opp i en straffesak nå, pga foreldelsesfrist», skriver Reusch.

Ifølge Reusch var ikke bruddene Arbeidstilsynet avdekket så alvorlige at det var grunnlag for å politianmelde Kirkeby. Reusch skriver videre at det er vanskelig å si om det ville stilt seg annerledes dersom de hadde hatt timelister for flere måneder, fordi «en anmeldelse vil bero på en konkret vurdering».

Arbeidsgiver: De ansatte var fornøyde

Dagbladet har vært i Litauen og møtt etterlatte etter alle de omkomne etter dødsraset. De etterlatte har vært klar over at deres kjære jobbet mye når de var i Norge, men har inntrykk at de trivdes godt og var fornøyd med lønna.

De etterlatte har sagt til Dagbladet at de ble fortalt at arbeidsgiver Hans-Ove Kirkeby behandlet arbeiderne bra, og at de fikk betalt for timene de jobbet.

- Jeg møtte ham også, han var en god mann, sier Jolanta Miskiniene, enka etter Arturas Miskins, om Kirkeby.

Kirkeby har ikke villet stille til intervju med Dagbladet, men Dagbladet har stilt ham flere spørsmål på e-post om innholdet i kalenderne Dagbladet har funnet, og om at Arbeidstilsynet fant at det ikke ble betalt overtidstillegg.

Kirkeby har sendt Dagbladet et svarbrev der han skriver:

«Frem til dine spørsmål har jeg ikke hørt at noen har uttrykt at det mangler noen lønnsutbetalinger. De ansatte fikk lønn etter avtale som ble betalt som avtalt. (…)

De ansatte har fortalt at de har vært veldig godt fornøyd hos meg og likt å jobbe sammen med meg. Uoppfordret fortalte den tillitsvalgte til meg kort tid etter skredet - «husk at vi har vært fornøyd hos deg og ikke hatt noe å utsette på lønn». Dette har han gjentatt flere ganger i åra etter den tragiske ulykken. Etter skredet har media besøkt pårørende i Litauen, og jeg er informert om at samme signal også da [er] blitt gitt. Arbeidstilsynet hadde gjennomgang hos meg etter skredet, og jeg har svart ut alle deres spørsmål og sendt inn den dokumentasjonen de etterspurte».

Dagbladet har også oversendt denne artikkelen til Kirkeby. I et brev skriver han:

«Som det framgår av artikkelen har de etterlatte gitt uttrykk for at de ansatte hadde blitt behandlet bra, og at de har fått betalt for de timene de har jobbet. De personene saken gjelder har altså hatt en helt annen opplevelse enn hva som påstås i artikkelen. Jeg konstaterer videre at Arbeidstilsynet ikke mener det er framkommet noen ny informasjon med betydning for de reaksjonene som er gitt. Arbeidstilsynet har etter oppfølging i mars 2017 ikke hatt noen flere merknader til driften.»