En av fem mener at dette bør være lov

Tross en rekke forslag til nytenkning i narkotikapolitikken er folk flest fortsatt skeptiske til legalisering av hasj. Men politiet er skremt over hvor mange som ønsker legalisering.

Piotr Gleichgewicht mener ganske mange støtter ham i kampen for legalisering av stoffer som marihuana og hasj. – Det er blitt mer akseptert å røyke cannabis på fest de siste årene, sier lederen i foreningen NORMAL. Jon hauge

11. april 2012

Piotr Gleichgewicht har akkurat fyrt opp dagens første joint.

– Jeg anbefaler ingen å røyke cannabis, sier han.

Litt overraskende, kanskje, fra en mann som gjennom mange år har kjempet for at stoffet han står med i hånden, skal bli lovlig.

– Men jeg anbefaler jo ingen å drikke alkohol heller. Det er rusmidler, og det skal man være forsiktig med.

Bekrefter hasjmyter

Gleichgewicht er styreleder i foreningen NORMAL, som har jobbet for legalisering av marihuana i mange år.

– Jeg har tro på en regulering av salget gjennom et monopol, der staten kan ta seg godt betalt i form av avgifter. Da vil man få bukt med en stor mafiaøkonomi også i Norge. I tillegg er det veldig rart at folk skal kriminaliseres hvis de røyker hasj, mens alkohol er helt lovlig. Jeg mener folk må velge selv, sier Gleichgewicht.

Selv røyker han daglig, men vil ikke kalle seg avhengig.

– Jeg kjenner andre som blir paniske hvis de ikke får tak i marihuana, men jeg er ikke helt der selv.

Han mener det er blitt mer akseptert å dra frem slike milde narkotiske stoffer på fest.

– Du blir ikke sett på som narkoman lenger. Nå ser kanskje folk mer på deg som en ”lat sofagris” om du røyker, sier Gleichgewicht.

– Stemmer den myten da?

– Jo, man blir kanskje litt asosial og slapp av å røyke mye. Det er et avslappende nytelsesmiddel, men de fleste jeg kjenner har jobb og fungerer i samfunnet, sier han.

Skremt av oppslutningen

I Oslo har rundt halvparten av befolkningen prøvd hasj før de er 30 år, ifølge en SIRUS-studie fra 2007. I en meningsmåling Respons har gjort for Aften, ønsker nå 19 prosent av befolkningen i Oslo legalisert hasj, mens 13 prosent ikke har noen mening. Det store flertallet på 68 prosent er likevel for et fortsatt forbud.

Meningsmålingen skiller seg noe fra tidligere målinger på feltet. I 2010 svarte 12 prosent at de er for hasjlegalisering i en landsomfattende undersøkelse. Av Oslo-ungdom ønsket bare 8,3 prosent fri hasj i en undersøkelse fra 2008 i regi av SIRUS.

Mette Rooth er leder i Norsk narkotikapolitiforening og jobber som politispesialist på rus ved Manglerud politistasjon. Hun synes tallene er urovekkende.

– Når jeg ser hvilke skader cannabis forårsaker, er det et skremmende høyt tall. Noen av disse må være brukere selv, andre må ha fått lite informasjon om skadevirkningene, sier Rooth.

Dystert bilde av Lisboa

Hun mener Norge i dag er et av verdens beste land på forebygging av narkotikabruk.

– Det er færre ungdommer nå enn noen gang som begynner med hasj. Blir dette legalisert, blir det mer tilgjengelig og flere vil begynne med hasj, sier Rooth.

– Hvordan vet du det?

– Det viser forskning. Mange viser til Lisboas liberale narkopolitikk, men jeg har vært der, og har aldri blitt tilbudt så mye narkotika. Jeg ville aldri sendt min egen sønn eller datter dit, når man får tilbud om kokain tre ganger på ti minutter. Hele byen er jo i forfall, og bør ikke være noe forbilde for Oslos, sier Rooth.

Gleichgewicht i NORMAL mener også 19 prosent er et ganske høyt tall.

– Jeg tror det kommer av at informasjonsflyten rundt cannabis og marihuana er blitt bedre. I tillegg er det bare det siste halve året flere og flere politikere og andre som tar til orde for legalisering, slik at debatten blir mer aktuell og mer opplyst, sier Gleichgewicht.

Leder Kim-André Åsheim i St. Hanshaugen SV er en av mange politikere som har ønsket å åpne opp for legalisering. Han medgir at det ikke akkurat er noe folkekrav å endre narkotikapolitikken i mer liberal retning.

– Jeg tror dette skyldes en sunn skepsis til narkotika. Så er det vår utfordring å formidle at vi også vil ha redusert forbruket av narkotika, men har tro på andre virkemidler. Det har vi ennå ikke klart å vise frem, men en fordomsfri debatt om narkotika kan bidra til det. Å få den debatten er noe av det viktigste med vårt standpunkt, sier Åsheim.

Han påpeker også at tallet er høyere enn i tidligere målinger, men understreker likevel at det er langt igjen til man når den nødvendige oppslutningen for så drastiske endringer.

– Det er viktig med bred støtte i befolkningen til den ruspolitikken som føres, så det er ikke aktuelt med ny lovgivning med det første, sier Åsheim.

Aftens måling viser også at det er nesten ingen oppslutning rundt legalisering av sterkere narkotiske stoffer. Kun fire prosent ønsker dette legalisert.