KA:s undersökning visar att både delade turer och många och korta pass är vanligt förekommande inom äldre- och funktionshinderomsorgen. Det är två schemalösningar som skapar dålig återhämtning, menar forskare som KA pratat med. Göran Kecklund, professor på Stressforskningsinstitutet, är kritisk till att dessa schemalösningar är så vanliga.

– Både delade turer och många korta pass kan störa återhämtningen, som är central för att schemat ska bli hållbart för personalen. Även om vi arbetar korta pass så aktiveras vi mentalt både inför och efter passet. Många arbetsdagar i följd, även om passen är korta, innebär en stressbelastning. Vi behöver kunna släppa jobbet helt för att återhämta oss, så att bara vara ledig en dag i veckan är definitivt för lite, säger han.

Även Marta Szebehely, professor i socialt arbete, är kritisk till att delade turer och många korta pass är vanliga lösningar. Hon har genomfört en enkätstudie där runt 1 500 slumpvis utvalda kommunalare inom äldreomsorg och LSS-verksamhet fått svara på frågor om arbetsvillkor och arbetstid­er. Studien visar att delade turer är fyra gånger så vanligt inom äldreomsorg jämfört med inom LSS-verksamhet.

– De delade turerna är som svenska krusbär, de är unika för Sverige. De måste bort om äldreomsorgen ska kunna attrahera personal. Och om LSS-verksamheterna lyckas få ner de delade tur­erna så är det också fullt möjligt inom äldreomsorgen, säger Marta Szebehely.

Marta Szebehely, professor i socialt arbete.

I studien fick även personalen svara på hur arbetstiderna passar ihop med familjelivet. Inom äldreomsorgen svarade 41 procent att arbetstiderna inte passar ihop med familjelivet, inom LSS-verksamheterna var siffran 30 procent. Det kan jämföras med att 15 procent av kvinnorna på svensk arbetsmarknad inte tycker att arbetstiderna och familjelivet går ihop.

Marta Szebehely menar att arbets­givarna inom omsorgsyrkena behöver ha ett mer långsiktigt tänk, och inte bara lägga de scheman som sparar mest resurser.

– När det gäller delade turer och de många och korta passen används de ju för att arbetsgivaren vill ha personal på de tider där det är arbetsintensivt. Det är ett kortsiktigt tänk, både för personalen och de äldre vore det bättre om personaltätheten är högre även andra tider på dygnet, säger Marta Szebehely.

Göran Kecklund, professor på Stressforskningsinstitutet.

Vad behövs för att personalens scheman ska bli bättre?

– Jag tror på arbetstidsförkortning inom omsorgsyrkena, som är tunga yrken med hög fysisk och psykisk belastning. Som det är i dag får inte personalen inom dessa yrken tillräcklig återhämtning, säger Marta Szebehely.

– Det handlar förstås om resurser, men också om kunskap hos dem som lägger scheman. Arbetsgivaren måste börja se arbetstiderna som den viktiga arbetsmiljöfråga den är. De kan inte bara se till att bemanna passen till lägsta kostnad. Det måste gå att göra hållbara scheman för personalen i omsorgen år 2019. Och det är illa att vi inte kommit längre än så här, säger Göran Kecklund.