Varannan svensk anser att de globala plattformsbolagens datainsamling av vad vi gör online utgör ett större hot mot den personliga integriteten än samhällets behov av datainsamling. Det visar resultatet av en landsomfattande undersökning.

– Redan med boken 1984 förutspåddes och problematiserades samhällets övervakning av individen och kollektivet. Men när vi nu i dag lever med insamling av vår personliga data, då är det storföretagens övervakning som oroar oss mest, säger forskaren Markus Lahtinen.

Frågan om vilka intressen och motiv som ligger bakom datainsamlingen om våra vardagsbeteenden har varit föremål för intensiv medial debatt de senaste åren. Cambridge Analytica-skandalen som involverade Facebook gjorde många uppmärksamma på den vidareförsäljning av konsumentdata som sker bakom de digitala kulisserna.

Olika typer av datainsamling

I andra sammanhang har frågan om samhällets (till exempel statens och andra myndigheters) datainsamling varit av intresse, men även frågan om hur privatpersoner dokumenterar varandra, till exempel genom smygfotografering och dolda ljudupptagningar. Säkerhetsforskargruppen Lusax på Ekonomihögskolan vid Lunds universitet ville veta hur allmänheten rangordnar dessa olika typfall – något som inte tidigare gjorts i Sverige.

– Jag forskar framför allt om kamerabevakning, men frågan kring den personliga integriteten är starkt sammanlänkad med förekomsten av kamerabevakning. De senaste åren har frågan om digital utveckling och behovet av personlig integritet blivit allt viktigare. Därför är det intressant att veta hur allmänheten ser på olika typfall av datainsamling, säger Markus Lahtinen, universitetsadjunkt i informatik på Ekonomihögskolan vid Lunds universitet.

Företagens datainsamling oroar mer

I början av december beställde därför forskarna en landsomfattande undersökning från opinionsinstitutet SIFO. I undersökningen tillfrågades ett för landet representativt urval på tusen personer om deras syn på kamerabevakning och integritet.

Av de tusen deltagarna som intervjuades i undersökningen svarade 55 procent att det är företagens datainsamling som oroar mest. En femtedel (20 procent) oroade sig mest för att andra privatpersoner samlar in data om andra privatpersoner. En på tio (11 procent) var mest oroliga över samhällets datafångst. Resterande 15 procent svarade att de inte visste.

– Det är tydligt att allmänheten påverkats negativt av nyheterna om hur konsumentdata används i kommersiella syften. Här finns det såklart risker som behöver hanteras, inte minst bör GDPR förstås utifrån ett konsument- och integritetsperspektiv. Men jag tycker att vi inte får glömma bort att den kommersiellt drivna datainsamlingen även möjliggör positiv individualisering. Med andra ord: Det är en bra idé att försöka se på datainsamlingen som en metod att få relevant reklam i din brevlåda – missriktad reklam i brevlådan är ju ofta irriterande, säger Markus Lahtinen.

Storebrors skrämmer mindre

Undersökningen visar alltså att scenariot med ”storebror” som övervakar oroar allra minst. Markus Lahtinen ser resultatet som ett klargörande utifrån perspektivet kamerabevakning.

– Samhället som huvudman för datainsamling oroar i låg utsträckning, säger han.

Resultatet ligger i linje med hur den amerikanska allmänheten ser på samma frågeställning. Högst ansedda opinionsinstitutet Pew har under hösten 2019 publicerat studier som visar att amerikaner är mer misstänksamma mot företags datainsamling än samhällets, till exempel brottsbekämpande myndigheters datainsamling.

Övervakad av storföretagen

Markus Lahtinen ger exempel på några tänkare som har kommit att bli starkt förknippade med de olika perspektiven på datainsamling. Sociologen Soshana Zuboff är förmodligen den samtidstänkare som tydligast problematiserat företags datainsamling av våra konsumentbeteenden, framför allt i hennes bok Surveillance Capitalism från 2018.

En kanske mer känd övervakningsföreställning är den som kopplas ihop med George Orwells skönlitterära roman 1984 – skriven i slutet av 1940-talet om en dystopisk framtid där idén om ”Storebror ser dig” har sitt ursprung. I den framställningen är det framför allt samhällets eller statens övervakning av allmänheten som skärskådas.

– Det är viktigt att hålla isär perspektiven när det handlar om övervakning och datainsamling. Pratar vi om företag som samlar in data? Eller staten? Under de år jag engagerat mig i frågan om kamerabevakning har det varit tydligt att dessa perspektiv ofta blandats ihop. Jag tror det har funnits en iver och angelägenhet att diskutera personlig integritet i mer allmänna ordalag, säger Markus Lahtinen.

Opinionsundersökningen:

Allmänhetens uppfattning om användningen av bevakningskameror i samhället (pdf)

Kontakt:

Markus Lahtinen, Universitetsadjunkt i informatik på Ekonomihögskolan vid Lunds universitet, markus.lahtinen@ics.lu.se