Det var under en rättegång under måndagen – gällande grov misshandel och grovt övergrepp i rättssak – som åklagaren Linda Wiking kallat in Merlander som sakkunnig.

Han dök upp för att ge åtalen en extra dimension, för att understryka att brottsligheten är organiserad.

Något som i sin tur kan ge upphov till strängare påföljder.

Tredje gången

Det har hänt förut att polischefer anlitas som så kallade expertvittnen, för att förklara de sammanhang inom vilka de misstänkta lever och agerar.

Strategin lanserades hösten 2014, i förhandlingen mot det då uppdelade Bergsjögänget. Den fick en fortsättning i fjol i processen efter skjutningarna på Vår Krog & Bar i Biskopsgården.

Ulf Merlander var allt annat än försiktig när han beskrev den familjesammanslutning som han anser vara dominerande i den undre världen i Hammarkullen, Hjällbo, Gårdsten och runt Angereds Centrum.

– Totalt pratat vi om ett hundratal individer, varav 60 stycken som är straffmyndiga. 30 av dessa förekommer i polisens register. De har figurerat i förundersökningar som rör mord, utpressning, vapenbrott, narkotikabrott, grov kvinnofridskränkning, misshandel och olaga hot, uppger lokalpolischefen.

Två av dem inför rätta

Två män ur den utpekade släkten står inför rätta i det pågående målet.

– Jag har jobbat i många år i dessa stadsdelar. Merparten av personerna i den här familjekonstellationen har haft svårt att etablera sig i landet. Nio av dem tjänar över 200 000 kronor om året. Resten redovisar ingen taxerad inkomst alls, påstår Merlander.

Detta är en grupp som vanliga medborgare i nordost är rädda för. Enligt polischefen vågar inte folk vittna mot medlemmar i släkten.

– Människor som sett eller hört något drar sig ur i tidiga skeden av utredningarna.

Anklagelserna i det nu aktuella ärendet handlar bland annat om hur två unga målsäganden – efter att ha slagits sönder och samman i entrén på Angeredsgymnasiet – beordrats ut till en industritomt i Storås och där uppmanats att ta tillbaka sin anmälan.

Enligt åklagaren visade gärningsmännen upp att de hade automatvapen.

Skrämsel som vapen

Skrämseltaktiken tillhör, menar Ulf Merlander, ett inarbetat modus där storfamiljen har ett väl underbyggt våldskapital att hänvisa till.

– Genom mer subtila hot försöker man även utöva inflytande på poliser som tjänstgör i närområdet, säger polischefen.

Han tillägger:

– När vi ingriper mot den här släkten tvingas vi ofta använda ett betydande antal polismän. Det uppstår liksom en kraftmätning oss emellan.

Rykten och svartmålning

Två av advokaterna, Thomas Ekbrand och Edip Samuelsson, var synnerligen kritiska till polischefens uppgifter, som de kallade för grundlös "ryktesspridning" och "svartmålning".

– Alla de som har samma efternamn här, skulle de automatiskt ha smittats och blivit kriminella, undrade Samuelsson irriterat.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.