DEBATT. Beskedet att regeringen för närvarande inte kan underteckna FN-konventionen om ett globalt förbud mot kärnvapen kan inte glädja andra än dåraktiga demagoger, som tror sig kunna finna säkerhet under ett radioaktivt paraply. Uppskovet går emot en kompakt svensk och internationell opinion och sakkunskap.

Konventionen, som antogs av FN i juli 2017, framröstades av 122 av 193 medlemsländer. Bland dessa fanns Irland, Lichtenstein, Mexiko, Nya Zeeland, San Marino, Sydafrika, Vatikanstaten och Österrike. Till dessa kom stöd från tusentals forskare och Nobelkommittén. I den senaste Sifo-undersökningen i frågan ansåg 86 procent av de tillfrågade svenskarna att vi borde skriva under.

Håller dörren öppen

Margot Wallström, som inte tillhör demagogerna, konstaterade i sin presskonferens att det inte finns en majoritet i riksdagen för att ansluta Sverige till konventionen.

Samtidigt meddelade hon att Sverige ska bli observatör vid konventionen, ge stöd till ett internationellt nedrustningssekretariat som ska följa efterlevnaden av nedrustningslöftena samt inrätta ett svenskt kunskapscentrum om kärnvapen.

Att leva på nåder under Donald Trump, Valdimir Putin, Kim Jong-Un och Bibi Netanyahu är raka motsatsen till global säkerhet.

Hon gav vidare ett löfte: om inte NPT-översynskonferensen 2020 leder till konkreta nedrustningslöften kommer frågan om kärnvapenkonventionen att återigen bli högst aktuell. Regeringen håller således ändå ”dörren öppen”.

Detta ledde till arga reaktioner från Allan Widman (L) och andra nyvordna kärnvapenvänner. USA:s mystiska kärnvapenparaply skulle dras tillbaka, vår och världens säkerhet äventyras.

Fem har blivit nio

Hur kommer det sig att den säkerhetspolitiska debatten i Sverige är så annorlunda än i till exempel Tyskland och Frankrike? Där ses inte Ryssland som det främsta hotet, där talas om en plan B för Europas säkerhet, inte minst inför mardrömmen om en återvald Trump.

Av de fem ursprungliga kärnvapenstaterna har det blivit nio, med nästan 15 000 kärnvapen av vilka 2 000 står i högt operationellt läge för insatser mot militära och civila mål.

Den globala kapprustningen domineras av de tre kärnvapenstaterna USA, Ryssland och Kina. USA står för 35 procent av världens totala militärutgifter, följt av Kina med 13 och med Rysslands 3,8 procent. Och nu skenar den nukleära kapprustningen ytterligare. USA:s nya strategi talar om tusentals ”lågintensiva” kärnvapen (av samma styrka som fälldes över Hiroshima och Nagasaki).

Sista tillåtna massförstörelsevapnet

Kärnvapen är det sista massförstörelsevapen som ännu inte förbjudits, tidigare har biologiska (1975), kemiska (1993) och antipersonella minor (1998) förbjudits och förstörts med internationella konventioner. I dessa processer spelade enskilda organisationers opinionsbildning en viktig roll.

Att söka skydd under ett kärnvapenparaply är som att sätta på sig en global självmordsväst. Att leva på nåder under Donald Trump, Valdimir Putin, Kim Jong-Un och Bibi Netanyahu är raka motsatsen till global säkerhet.

Utrikesministerns löfte borde därför, inte minst för att dämpa den vrede och ångest som finns bland så många engagerade medborgare, kompletteras med två saker fram till regeringens utvärdering nästa år:

1. Att till det nya kunskapscentrumet knyta den unika kompetens som finns i forskare och civilsamhällets organisationer, som Läkare mot kärnvapen och svenska sektionen av Nobelfredspristagaren ICAN.

2. Att det militära samarbetet med kärnvapenalliansen Nato inte tillåts vävas samman ytterligare.

Har vi inte övat nog med US marines på Gotland och Utö?

Av Pierre Schori

Ordförande Olof Palmes Minnesfond, fd FN-ambassadör och biståndsminister