Nej, ingen hel klass könsstympad - och det spelar rollI midsommarhelgen spreds en nyhet som en löpeld i Sverige och över världen: I Norrköping hade man upptäckt 60 könsstympade flickor, och 30 av dem gick i samma klass. Det var en nyhet som var så oväntad och fasansfull att världens medier riktade blicken mot Sveriges tionde största stad. Brittiska Independent och amerikanska Daily News rapporterade men nyheten var så spektakulär att även tidningar i Malaysia och Indien slog upp stora rubriker. Problemet var bara att det här inte alls stämde. Det var inte en enda klass och när det klargjorts att det rörde sig om en grupp nyanlända flickor från länder där 97 procent av flickorna könsstympas och inte om flickor som varit i Sverige innan övergreppet, ja då försvann nyhetsvärdet.Det var i all sin tragik inte något nytt eller överraskande. Vår reporter Karin Hållsten tog tåget till Norrköping för att ta reda på hur det gick till när nyheten som inte var en nyhet… blev till en världsnyhet. "Felen var inte stora problemet i Caremadrev - utan det som inte sades"För två år sedan var han mitt i en sårig strid i spalterna om journalistiken om åldringsvården. Samtidigt låg hans egen far på sitt yttersta. Nu har journalisten Thord Eriksson skrivit en bok om åldringsvård och journalistik med titeln Folk dör här och som är full av mediekritik. Martin Wicklin träffade honom i veckan, två år efter Carema-skandalen, för att höra hur han i dag, efter arbetet med boken, ser på journalistiken då och sin egen roll i debatten. Nu sker stora ändringarna av medieanvändningenNu händer det. Sedan Internet kom i mitten av 1990-talet har man talat om hur det kommer att förändra våra medievanor. Men mycket har ändå hängt kvar. Men i veckan kom en rapport som visade att användningen av sociala medier fördubblats på bara ett år och nu tar mer tid än morgontidningsläsning på både papper och nät. Och samtidigt kom siffror om TV-tittande som också tyder på att nu - nu har vi ändrat vårt beteende. Och vad betyder då det? Reporter: Tonchi Percan.