Foto: Državni zavod za statistiku/Facebook

MEĐUNARODNI dan pismenosti obilježava se 8. rujna svake godine, a utemeljio ga je UNESCO davne 1967. s ciljem promoviranja važnosti učenja i pismenosti, ali i osvješćivanja javnosti o problemu nepismenosti koji još uvijek pogađa veliki dio svjetskog stanovništva.



Sudeći prema brojnim komentarima na društvenim mrežama i forumima dalo bi se zaključiti da je postotak nepismenih ljudi u Hrvatskoj daleko veći od onog kojeg daju statistički podaci.



Naime, prema podacima Državnog zavoda za statistiku iz popisa stanovništva provedenog 2011. godine u Hrvatskoj je zabilježeno samo 0.8 posto nepismenih, a od toga je 3,8 puta više žena.



Podaci Popisa 2011. pokazuju da većina nepismenih žena pripada starijim dobnim skupinama. Čak 64,6 posto nepismenih čine žene starije od 60 godina, a ostalih 35,4 posto nepismenih čine muškarci svih dobnih skupina i žene mlađe od 60 godina.



Najviše nepismenih u Šibensko-kninskoj županiji



Ako promatramo nepismene prema regionalnoj rasprostranjenosti, najveći je udio nepismenih osoba starih 10 i više godina u Šibensko-kninskoj županiji i iznosi 2,0 posto ukupnog stanovništva te županije, dok najmanji udio imaju u Primorsko-goranskoj županiji, samo 0,3 posto.



Državni zavod za statistiku na svojoj je Facebook stranici objavio da je prema posljednjim raspoloživim UNESCO-vim (http://bit.ly/1KDDHZC) podacima iz 2013., u svijetu bilo 757 milijuna nepismenih osoba starih 15 i više godina, od čega je 63 posto žena.



Nepismenost je najrasprostranjenija u južnoj i zapadnoj Aziji, gdje živi 51% nepismenog stanovništva.



Kako se definira pismena osoba? Prema metodologiji korištenoj u Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine, pismenom se smatra osoba koja može s razumijevanjem pročitati i napisati kratak, jednostavan sastavak o svome svakidašnjem životu, bez obzira na to na kojem jeziku ili pismu osoba čita odnosno piše.



Zašto su muškarci pismeniji?



Prema podacima Popisa 1953. godine 16,3 posto ukupnog stanovništva Hrvatske starog 10 i više godina čine nepismeni. Ako promatramo promjene u broju nepismenih osoba kroz popise, primjećujemo da se udio nepismenih osoba smanjuje te je 2011. iznosio samo 0,8 posto.



Većinu nepismenih osoba čine žene, kojih je 1953. bilo 2,8 puta više nego nepismenih muškaraca, a 2011. bilo ih je čak 3,8 puta više, prije svega zbog činjenice da žene u prosjeku žive 7 godina dulje od muškaraca te da u proteklim desetljećima nisu u tolikoj mjeri bile zastupljene u obrazovnom sustavu kao danas.