ARBEIDS- OG SOSIALMINISTER: Robert Eriksson (FrP). Foto:Frode Hansen,VG

NAV skjerpet kravene - flere kom seg i jobb

Over 19.000 nordmenn får overgangsstønad. Etter at kravene ble skjerpet har stadig flere av dem kommet seg ut i jobb, viser ny NAV-undersøkelse.

Marie Kingsrød

Oppdatert 2. juni 2015

Artikkelen er over fem år gammel

I 2012 ble kravene for å få overgangsstønad av NAV strengere: For å få overgangsstønad er det nå et krav at mottaker er i aktivitet fra yngste barn fyller ett år. Før endringen kunne mottakeren gå i tre år uten aktivitet som innebærer enten minst 50 prosent arbeid, utdanning eller at man er arbeidssøker hos NAV.

Innstrammingen av stønads-kravene skapte reaksjoner. Blant annet har NHO tidligere uttalt at en endring som dette krever en kraftig opptrapping av tiltak for å hjelpe flere i jobb.

INNSKJERPET OVERGANGSSTØNAD FUNGERTE: Nå er elleve prosent flere av mottakerne i arbeid eller går på skole. Foto:Morten Holm,NTB scanpix

Nå viser imidlertid en ny NAV-undersøkelse at endringen har gitt positive effekter.

– Etter innskjerpingene har elleve prosent flere av mottakerne av overgangsstønad enten kommet seg i jobb eller begynt på et utdanningsløp. Det har vært en markant økning som tyder på en klar effekt av skjerpede aktivitetskrav, sier seksjonssjef i NAV, Ole Christian Lien, til VG.

– Tydelig at det å sette krav fungerer

Lien forklarer at dette har bidratt til at flere kan bli selvforsørget på sikt.

– Det er tydelig at det å sette krav til aktivitet fungerer. Og hvis man ikke får seg arbeid eller utdanning kan man melde seg som arbeidssøker. Derfor er det i utgangspunktet ingen som faller utenfor som følge av denne endringen, sier Lien.

NAV informerer også om at stadig færre får overgangsstønad.Ved utgangen av 1. kvartal 2015 ble det utbetalt overgangsstønad til 19 069 mottakere. Dette betyr en nedgang på 1 100 mottakere fra utgangen av 1. kvartal 2014 og en nedgang på 7 400 fra utgangen av 1. kvartal 2006.

Men dette er ikke nødvendigvis en konsekvens av innskjerpelsene i arbeidskravet.

– Vi forventer også at effekten vil øke over tid siden endringen bare gjaldt nye mottakere, sier Lien.

LES OGSÅ: Eriksson vil gjøre Nav-svindlerne utrygge

Arbeidsministeren: – Gledelig å se

Arbeids- og sosialminister Robert Eriksson (FrP) sier til VG at han synes utviklingen er gledelig.

– Det er gledelig å se at økt krav om aktivitet fører til at flere kommer seg i jobb eller utdanning. Det viser at regjeringens politikk virker. Hele poenget med å stille krav om aktivitet er at mottakerne av overgangsstønaden ikke skal miste tilknytningen til arbeidsmarkedet. At færre får utbetalt stønad er også positivt, for det betyr at flere har fått hjelp til å komme i aktivitet, sier Eriksson.

– Kritikere mener innskjerpelser av kravene til overgangsstønad kan gi økt barnefattigdom. Hva tenker du om det?

– Det beste vi kan gjøre for å forebygge fattigdom er å sørge for at flest mulig kommer seg i arbeid. For å hjelpe flere i jobb har jeg foreslått og fått gjennomslag i Stortinget for blant annet et nytt og varig lønnstilskudd. Vi har også fått på plass et nytt inkluderingstilskudd, som gjør at arbeidsgivere kan tilrettelegge for arbeidstakere som trenger det.

Eriksson håper og tror at den gode trenden som følge av innskjerpelsene vil fortsette.

– Effektene på lang sikt er at flere mennesker raskere kommer i jobb og blir selvforsørget gjennom egen inntekt. Det er bra for de voksne selv, og det er ikke minst bra for barna, som opplever større trygghet ved at foreldrene er i jobb, sier arbeidsministeren.

LES OGSÅ: Ekspertutvalg mener NAV gjør for lite for å få folk i arbeid

Publisert: 02.06.15 kl. 13:28 Oppdatert: 02.06.15 kl. 14:26

Mer om Nav