Ekspert på barnebortføringer mener dette er et særnorsk fenomen.

Martin Vaage er ekspert på barnebortføringer, med erfaring fra flere hundre saker. Han hjelper kvinner og menn i Norge og i andre land med å få hjem bortførte barn, og kjenner godt til saken til Fredrik Engebakken som Nettavisen har skrevet om.

Les også Mor kidnappet barnet til utlandet - nå betaler Fredrik barnebidrag

Vaage sier at en kidnapping er svært tøff både for en mor og far som blir sittende igjen i Norge, men at bare fedre må betale barnebidrag for et barn som er kidnappet til utlandet av den andre forelderen.

- Både menn og kvinner opplever vanskeligheter med rettsprosesser i utlandet og feil råd som gjør at de kommer feil ut. Når det kommer til barnebidrag så er det bare fedre som kreves for barnebidrag, og det er særnorsk. Det er kun fedre i Norge som må betale barnebidrag til en barnebortfører, sier Vaage til Nettavisen.

Vaage sier at utbetaling av barnebidrag kan være utløsende for en kidnapping, fordi mor vet at hun vil få norsk barnebidrag å leve av i hjemlandet.

- Det er med på å forverre og forlenge situasjonen for barnet, mener Vaage.

748 barn på 13 år

Hvor mange foreldre som betaler barnebidrag for barn som har blitt kidnappet til utlandet, finnes det ikke statistikk på.

VAAGE: Morten Vaage i Pro Risk AS er spesialist på å hjelpe foreldre å få hjem barna etter en barnekidnapping. På grunn av sitt arbeid har han mottatt en rekke trusler opp gjennom årene, og har derfor valgt å beskytte sin identitet. Foto: Kjetil B. Mæland (Nettavisen)

I følge regjeringens statistikk har 748 barn blitt bortført mellom 2005 og 2018. Tallene viser en svakt økende trend. 2013, 2017 og 2018 er de eneste årene der over 70 barn har blitt kidnappet.

Nav behandler saker der barnebidrag eller ytelser skal stoppes, etter denne loven som kom i 2015. Av 161 barnebortføringssaker fra 2015 til 2018 har Nav fått melding om 113 saker. Dette er saker der Nav har vurdert stopp i utbetaling av barnebidrag og ytelser.

Les også Reklamerte for barnebortføring.no

Av de 113 sakene er 63 avsluttet, slik at utbetalinger av ytelser og barnebidrag er gjenopptatt. Nav har ikke statistikk på hvordan disse sakene er avsluttet - om barnet er returnert til Norge eller om bortføringen har blitt omdefinert som følge av at mottakerlandet har avsagt dom på at barnet ikke skal returneres til Norge, slik tilfellet var i saken til pappa Fredrik Engebakken (les egen sak).

Overvekt kvinner

I 2018 begynte Nav å føre statistikk på om bortfører var mor eller far. Av 31 registrerte saker i 2018 og 2019, er far bortfører i sju saker og mor bortfører i 27 saker.

For å bekrefte eller avkrefte påstanden fra Morten Vaage, har Nettavisen bedt Nav om statistikk på hvor mange menn og kvinner, som har bortført sine barn fra Norge, og som mottar barnebidrag i utlandet.

- Vi har dessverre ikke statistikk på kombinasjonen bortførers kjønn (om det er mor eller far som er bortfører) og mottak av barnebidrag i utlandet. For å få statistikk på dette ville vi måtte gå gjennom hver enkelt sak og manuelt lage statistikk. Vi regner dette som for ressurskrevende, svarer Nav på Nettavisen begjæring om innsyn i dette.

Nav har derimot statistikk over totalt antall bidragmottakere i utlandet. Totalt mottar 7678 kvinner og 431 menn barnebidrag i utlandet, viser Navs statistikk.

- Premierer barnekidnapping

Advokat Morten Furuholmen sier at det er stort sett menn som blir sittende igjen med den psykiske og økonomiske belastningen ved å finansiere en barnekidnappers livsopphold gjennom barnebidraget.

Nettavisen ønsker å komme i kontakt med foreldre som betaler barnebidrag for barn bortført til utlandet. Vi ønsker spesielt å komme i kontakt med mødre. Send e-post hit.

- Fordi man har «barnas beste» i fokus, så kan man ikke stoppe bidrag selv om barnet skulle vært tilbakeført. Så kan man spørre seg om det er «barnets beste» å gjøre det økonomisk attraktivt å bortføre barn, å være med å finansiere en kriminell handling, eller om «barnets beste» hadde vært å gjøre barnebortføring lite lukrativt og sørget for at barnet kom tilbake raskest mulig.

- I dag blir barnekidnapping premiert. Mange av disse mødrene kan bli hjemmeværende med en inntekt (barnebidrag fra Norge) som er bedre enn en vanlig lønn i landet de oppholder seg, sier Furuholmen.

Les også Jeg hater feminismen - ideologien som frarøvet meg papparollen

- Haagkonvensjonen fungerer ikke

Morten Furuholmen har jobbet med en rekke barnebortføringssaker. Han sier at Haagkonvensjonen ikke fungerer, fordi konvensjonen åpner opp for omkamp om foreldreretten i mottakerlandet.

FURUHOLMEN: Advokat Morten Furuholmen har erfaring fra en rekke barnebortføringssaker. Han mener at Haagkonvensjonen ikke fungerer. Foto: Lise Åserud (NTB scanpix)

Ofte er mottakerlandet hjemlandet til kidnapperen. Da er det veldig vanskelig å få landet til å utlevere barnet til sin egen borger. Istedenfor ender det med en dom på at barnet skal bli i landet, som igjen utløser bidragsplikt fra forelderen som sitter igjen i Norge.

- Bruker man diplomatiske kanaler så blir sakene trenert og det blir sjelden noe ut av det. Skal man gjøre noe, så er det beste å hente ut ungen fortest mulig med utradisjonelle metoder, sier Furuholmen.

Furuholmen mener at Haagkonvensjonen bør endres, slik at den ikke åpner for omkamp i mottakerlandet, men returnerer barnet så fort som mulig.

En rettsprosess i mottakerlandet tar ofte så lang tid at barnet slår røtter i sitt nye hjemland. Dermed vil det, uansett utfallet av rettsprosessen i mottakerlandet, ikke lenger være til barnets beste å returnere til Norge.

- Konvensjonen bør endres slik at mottakerlandet respekterer en rettskraftig dom i annet medlemsland, avviser et søksmål og returnerer barnet, sier Furuholmen.