Oslos byrådsleder Raymond Johansen kaller det «trygg og god økonomisk styring». I virkeligheten er det en ellevill kjøpefest betalt med nye lån.

NETTAVISEN MENER: Fra de rødgrønne overtok makten i Oslo og til 2021 vil kommunens gjeld nesten tredobles til 67,6 milliarder kroner. Stadig mer av budsjettet går til renter og avdrag.

- Trygg og god økonomisk styring, er byrådsleder Raymond Johansen (Arbeiderpartiet) sitt forsvar mot opposisjonens kritikk mot de nye lånene byrådet legger opp til.

Du kan lese mer her: Økonomiplan 2018-2021

Raymond Johansen er ganske modig sett på bakgrunn av den enorme gjeldsveksten:

De neste fire årene skal kommunen investere over 50 milliarder kroner, tre fjerdedeler av pengene kommer fra nye lån.

I denne perioden øker renter og avdrag på gjeld fra 3,5 til 4,9 milliarder kroner i året.

Dermed synker kommunens driftsresultat markant, og med 1,2 prosent i overskudd er det ikke mye å gå på.

Grafikken viser hvilken enorm gjeldsvekst Oslo kommune nå er inne i. De rødgrønne overtok i 2015, og før det lå gjelden på drøyt 20 milliarder kroner, eller omlag halvparten av årlige inntekter.

Gjelden øker fra 20 til nesten 70 milliarder kroner i 2021.Og da har ikke kommunen tatt med pensjonsforpliktelser eller lån til vann, avløp og renovasjon og havnevirksomheten. Foto: Oslo kommune

I 2021 vil Oslo kommune ha større gjeld enn årlige inntekter, og den vil ha økt til nærmere 70 milliarder kroner. Både Statistisk sentralbyrå og Norges Bank tror at rentene vil øke i denne perioden.

Stadig mer av kommunens inntekter vil gå til å betale renter og avdrag på lån. Foto: Oslo kommune

Dette innrømmer kommunen i budsjettforslaget: - Økt gjeldsgrad i planperioden gjør kommunen mer sårbar for renteøkninger, heter det i forslaget, hvor det opplyses at at kommunen har budsjettert med 2,45 prosent rente.

På kort sikt er renten bundet, men usikkerheten fremover er større: - På lenger sikt vil utviklingen i renten ha stor påvirkning på renteutgiftene, skriver byrådet.

I byrådets budsjettforslag mangler det ikke gode formål man vil bruke penger på. Og skatteinntektene øker betydelig. Blant annet skal eiendomsskatten økes fra 450 millioner kroner i året i år, til 1.780 millioner i 2021.

I valgkampen ble eiendomsskatten «øremerket» til gode formål, men slik fungerer ikke budsjettet. Man kan ikke følge enkelte inntektsposter til spesifikke kostnader. Sånn sett er det like riktig å si at økt eiendomsskatt fra innbyggerne gjør at kommunen kan kjøpe tomter og boliger - eller å fylle opp pensjonskassen (500 millioner) og gi de ansatte bedre pensjonsordning (koster over 300 millioner kroner).

Totalt vil 1/5 av alle inntektene gå til å betale renter, avdrag og pensjonskostnader frem mot 2021.

Over 20 prosent av Oslo kommunes frie inntekter vil gå til å betale renter og avdrag på lån, og til å betale pensjon for kommuneansatte. Foto: Oslo kommune

Inntrykket fra budsjettet er at man strekker strikken langt. Men så skal det nevnes at investeringer ikke nødvendigvis betyr at pengene kastes ut av vinduet. Man skaffer seg verdier som kan selges senere hvis rentene stiger, eller kommunen går med underskudd.

Likevel er det ingen tvil om at Oslo kommune vil sitte i en gjeldsfelle hvis rentene stiger kraftig, eller den økonomiske aktiviteten i hovedstaden synker. Det er også en tendens til at folk flytter til Oslo når de studerer, men flytter ut av byen når de etablerer seg med familie. Da tar de også med seg skattepengene til andre kommuner.

Nettavisen mener at låneopptakene i Oslo kommune er ekstremt høye og risikable. Kommunen lever på kreditt og skyver forpliktelsene foran seg. Det kan bli en offentlig variant av Luksusfellen.

Hva mener du? Er du bekymret over gjelden i Oslo kommune, eller er du trygg på at kommunen vil klare å betjene gjeld og pensjonsforpliktelser uten nye skatteøkninger?