– Jeg kan ikke bruke tamponger, det gjør vondt når jeg går tur og jeg kan ikke ha samleie, forteller «Helene».

Over et halvt år etter at hun fødte for første gang hadde østfoldkvinnen i slutten av 20-årene store smerter. Helenes problemer startet allerede under fødselen i august, som var lang og tøff.

På grunn av belastningen ønsker hun å være anonym. Hennes virkelige navn er ikke Helene.

– Jeg fikk følelsen av at noe var galt da jordmoren skulle sy meg. Jeg hadde innvendige, vaginale rifter. Hun brukte veldig lang tid og virket usikker, men tilkalte aldri en lege, forteller hun.

Etter tolv uker som nybakt mamma, kjente Helene fremdeles på store smerter og oppsøkte en privat gynekolog. Undersøkelsen viste at huden i underlivet hennes rett og slett hadde grodd feil etter at hun ble sydd. Hun hadde også fått en slags tapp, en slimhinneflik, i skjeden.

Gynekologen henviste Helene til Sykehuset Østfold Kalnes i oktober, men hun fikk ikke time før i januar. Hun gikk ytterligere tre måneder med smerter.

– Jeg gråt av smerte da legen satt inn apparatet han brukte for å undersøke. Legen var litt hardhendt og kunne ikke se noe annet enn tappen. Den ble han irritert over at han måtte fjerne, forteller hun.

Overlegen fjernet tappen likevel og sa at det ellers ikke var noe sykehuset kunne gjøre for henne.

Overlege ved sykehuset: – Bruk dildo

Ifølge kvinnens journal forklarte overlegen ved Sykehuset Østfold at han absolutt ikke kunne se noe galt. I journalen står det også at kvinnen ble anbefalt å tøye og bruke en dildo. Det skulle hjelpe på smertene og følelsen av at underlivet var stramt.

– Jeg trodde han tullet. Det var min første fødsel, jeg har vondt og det siste jeg vil er å putte noe oppi der. Da ble jeg så frustrert, forteller hun.

– Når man har vondt, men ikke får hjelp, så vet man ikke hva man skal gjøre.

Etter oppfordring fra sin mor oppsøkte hun nok en privat gynekolog.

– Her er det en tydelig feil. Jeg ser en fødselsskade, sa gynekologen til meg. Den indre kjønnsleppen min hadde vokst sammen med det som er inni der. Det hadde dannet seg en liten bro, så da jeg gikk, eller strammet, dro broen med seg alt på innsiden og jeg fikk vondt.

Helene fikk sitt første barn ved fødeavdelingen på Sykehuset Østfold på sensommeren i fjor. Foto: NRK

Da hun fikk bekreftet at det var noe galt, begynte hun å gråte av lettelse. Den private gynekologen henviste henne til Akershus universitetssykehus for operasjon.

Å reise tilbake til Sykehuset Østfold var ikke et alternativ for Helene.

Ble prioritert i Ski

Hos sykehuset i Ski ble kvinnen gitt prioritet fordi hun har et lite barn og har hatt langvarige smerter. Hun fikk operasjonstime bare to dager etter første besøk.

En overlege klippet henne opp og sydde henne på nytt. Helene forteller at smertene har forsvunnet etter inngrepet.

Men hun har blitt redd for å gå gjennom en ny fødsel.

– Jeg måtte gå med smerter i flere måneder, selv om jeg merket at ting ikke var som de skulle allerede to uker etter fødsel. Jeg har ikke veldig lyst til å føde igjen. Neste gang må det bli keisersnitt. Sykehuset Østfold har ødelagt hele opplevelsen av å føde, sier hun.

– Ikke uvanlig at leger vurderer ulikt

NRK har stilt Sykehuset Østfold flere spørsmål om behandlingen av Helene og om det er vanlig å gi råd om å tøye med dildo til noen som har smerter etter fødsel.

Helene har fritatt sykehuset fra taushetsplikten, slik at de skal kunne svare om hennes behandling.

Bjørn Hødal er kommunikasjonssjef ved Sykehuset Østfold. Foto: Rune Fredriksen/NRK

Kommunikasjonssjef ved Sykehuset Østfold, Bjørn Hødal, har sendt et skriftlig svar:

«Sykehuset Østfold følger nasjonale retningslinjer for oppfølging av fødende etter fødsel. Det betyr for de aller fleste at den videre oppfølgingen skjer hos fastlege. Anbefalingen som gis er at kvinnene skal til gynekologisk undersøkelse hos fastlege etter 6 uker. Er det behov for oppfølging hos spesialist, vil fastlegen henvise kvinnen videre.

Vi oppfordrer pasienter som sitter igjen med en dårlig erfaring med sykehuset til å ta kontakt med oss. Vi kan da gå igjennom de vurderinger som er gjort sammen med pasienten. Ofte gjøres det i samarbeid med Pasientombudet. Det er ikke uvanlig at ulike leger vurderer et tilfelle ulikt. Det er alltid en viss risiko forbundet med kirurgiske inngrep, og legene vil ofte se om det er mulig å løse problemet med mer lempelige metoder først.»