INTEGRERING: Statsminister Erna Solberg mener både innvandrere og nordmenn har et ansvar for integrering i det norske samfunnet. Foto: Helge Mikalsen VG

Erna Solberg: – Jeg mener vi kan mestre å ta imot og bosette 30.000 flyktninger i året

Statsminister Erna Solberg mener Norge har kapasitet til å ta imot langt flere flyktninger - men at integreringen er en utfordring.

Ida Christine Johannessen

Oppdatert 6. april 2016

Artikkelen er over fire år gammel

– Jeg mener vi kan mestre å ta imot og bosette 30.000 flyktninger i året, og at dette kan pågå over noen år, sier statsministeren i podcasten «Skartveit» med VGs politiske redaktør, Hanne Skartveit. Her kan du høre hele podcasten.

Solberg mener likevel at det ligger en stor utfordring i å skaffe nok arbeidsplasser til at alle kan være selvforsørget.

– Klarer vi å få de i jobb? Klarer vi å gi de et meningsfylt liv? Klarer vi å sørge for at de opplever å bli en del av vårt samfunn? Mange glemmer at det er veldig vanskelig å komme inn i det norske arbeidsmarkedet, sier hun.

Statsministeren påpeker at det ikke er overflod av ufaglærte jobber i Norge, og at de som finnes ofte er i servicenæringen hvor det i stor grad kreves at man snakker godt norsk.

– Dersom Norge får mange innvandrere og vi skal sørge for at alle får jobb må vi tenke på at samfunnet vårt vil forandre seg over tid, sier hun.

Få oversikt: Her er regjeringens asylinnstramminger

– Du har ingen makt over andre

Solberg forteller at de opplevde at mange kvinner ikke deltok og ble sittende fast i et «parallelt samfunn». Derfor mener hun at kravet om norskopplæring er ekstremt viktig. Ikke bare for å lære det norske språk, men også for å lære om det norske samfunnet.

– Det er noen tydelige stolper vi må sette ned i vårt samfunn. Det er for eksempel at vi må gjøre alle som kommer hit klare over at kvinner i Norge også har rettigheter. Her er det likestilling, sier hun.

Les også: Venstre-lederen om asylforslaget: Skuffende og arrogant

Statsministeren mener det er viktig å si at det er et annet mønster og en annen kultur i Norge som innvandrere må forholde seg til, men at alle får gjøre frie valg på egne vegne.

– Din kone og dine døtre har rett til å gjøre sine egne valg. Du har faktisk ingen makt over andre voksne mennesker eller dine barn i grunnleggende spørsmål, slår hun fast.

Last ned VGs nye podcast «Skartveit» her

Liker ikke bruk av hijab i barneskolen

Tilknyttet kulturforskjellene ønsker Skartveit å vite hvordan statsministeren stiller seg til at stadig flere unge jenter bruker hijab i norske skoler.

– Jeg liker det ikke. Jeg irriterer meg ikke over bruk av hijab hos voksne kvinner for det er ofte knyttet til et politisk eller religiøst ståsted. Det må de få lov til og det skal respekteres. Barn er derimot ikke i stand til å ta slike beslutninger på egenhånd, og foreldre bør være ansvarsbevisste og ikke la barna gå med hijab i så ung alder, mener hun.

Statsministeren mener likevel at det vil være å gå for langt dersom bruk av hijab hos barn skulle lovreguleres.

Hun påpeker også at de som velger ikke å bruke hodeplagget opplever at både gutter og jenter ikke gir de samme respekt og behandler dem som mindreverdig.

– Jeg synes det er utrolig viktig å utfordre innvandrere til å lære sine sønner at alle har rett til å gjøre sine egne valg uten at de skal fordømmes.

Ansvar for «hverdagsintegrering»

Integrering er en tosidig affære, mener statsministeren, og påpeker at det det kan være vanskelige for innvandrere å komme i kontakt med nye mennesker.

– Det er jo ikke ofte man snakker med fremmede på bussen i Norge, selv om vi bergensere kanskje er litt annerledes der. I andre kulturer er dette langt mer vanlig, og mange opplever at de blir sett på som rare dersom de forsøker å ta kontakt, sier Solberg.

Les også: Her er regjeringens asylinnstramminger

Hun mener responsen vi gir andre mennesker i hverdagen har stor betydning for hvordan de tolker og føler seg delaktig i det norske samfunn.

– Det dreier seg ikke nødvendigvis om at man skal være bestevenn med alle, men gjøre enkle ting som å snakke med andre foreldre på foreldremøte eller ta med seg et ekstra barn i bilen på vei til fotballtrening, foreslår statsministeren og legger til:

– Da blir de introdusert for nye mennesker og blir kanskje kjent med noen. Det er ikke sikkert at alle innvandrere synes at det er så lett å oppsøke andre på egenhånd.

Publisert: 06.04.16 kl. 13:28 Oppdatert: 06.04.16 kl. 16:11

Les også