Av: Jon Olsen, NATT&DAGs ruskommentator. Foto: Skjermdump, YouTube

Onsdag vedtok Mexicos høyesterett (Suprema Corte de Justicia de la Nación) at landets lovforbud mot bruk og dyrking av cannabis er grunnlovsstridig, med 4 mot 1 stemmer. I dommen legger retten vekt på menneskerettighetsargumentasjon, og slår fast at det generelle forbudet mot bruk og ikke-kommersiell dyrking av cannabis krenker enkeltmenneskets rett til fri utvikling av egen personlighet. Dette gjelder ikke bare medisinsk, men også rekreasjonell bruk. Den banebrytende dommen kan medføre en bred nasjonal legalisering av cannabis, om den følges opp med lovgivning.

Argumentasjon som vektlegger menneskerettigheter for å kritisere totalforbudet mot narkotikabruk, er også fremmet her til lands. Tidligere høyesterettsdommer Ketil Lund har gjennom sitt arbeid med foreningen Emma Sofia tatt til orde for at forbudet mot bruk av psykedeliske stoffer er et uforholdsmessig inngrep i enkeltpersoners rett til fritt å utøve sin religion, livssyn og privatliv, rettigheter som beskyttes av menneskerettighetskonvensjoner. Lunds holdning ser ut til å være sammenfallende med den som vektlegges av meksikansk høyesterett.

Cannabisdebatten i Mexico har hatt et spesielt fokus de siste månedene, etter at saken til 8 år gamle Graciela Elizalde ble offentlig kjent. Unge «Grace» lider av Lennox-Gastaut syndrom, en sykdom som kan medføre opptil 400 epileptiske anfall om dagen. Etter å ha prøvd alle lovlige metoder, søkte foreldrene om tillatelse til å benytte seg av cannabis-virkestoffet CBD, som er kjent for å være effektivt for å redusere slike anfall. Foreldrenes søknad ble godkjent, og saken har siden vakt stor nasjonal oppmerksomhet og satt i gang en rettsprosess som i går fikk sitt endelige sluttpunkt. De negative konsekvensene av cannabisforbudet synliggjøres på en særlig brutal måte når man ser dem hindre uskyldige barn i å få den medisinen som kan hjelpe dem mest. Nå er mulighetene åpnet for hele den meksikanske befolkningen.

Restene av krigen mot narkotika gjennomgår nå store forandringer på den andre siden av Atlanteren. USA er nå i ferd med å gjennomføre den største benådningen i landets historie, der 6000 fanger skal slippes fri tidligere, i et forsøk på å frigjøre plass i fengslene og gjøre opp for at narkotikaforbrytere har fått særdeles strenge dommer i løpet av de siste 30 årene. Flere vil også slippes fri i nær fremtid. Benådningen sender signaler om at politiske krefter faktisk ser behovet for en endret kurs, etter at narkotikakrigens siste krampetrekninger har bidratt til å fylle opp amerikanske fengsler, og medført fatale konsekvenser for deres naboland i sør.

Mexico har endt opp med en særegent uheldig rolle i den globale narkokrigen, etter at landets narkokarteller de siste 15 år har iverksatt en rekke svært voldelige aksjoner som har tatt livet av over 120,000 mennesker i landet siden 2013. Cannabis-eksport har vært en hovedinntekt for kartellene, men etter de politiske endringene i USA, har tollens beslag av cannabis på grensen falt med 37% siden 2011. Ting ser ut til å være i endring.

Etter at 23 amerikanske stater nå har myket opp i sin cannabislovgivning, har også en rekke initiativer for å endre på cannabisforbudet dukket opp på de amerikanske kontinentene. Uruguay ble det første landet til å innføre en total legalisering av planten, og Canada vil trolig snart følge etter.

Den gryende cannabis-reformen som nå er i ferd med å spre seg globalt kommer, i likhet med den mislykkede krigen mot narkotika, fra Amerika. I Norge er det per i dag kun pasienter med ressurser til å hente sin cannabis i Nederland, som slipper straff for å bruke planten som medisin. Dette er en uholdbar situasjon. Muligheter for hjelp og medisinering bør ikke forbeholdes de ressurssterke, og dagens strafferegime koster langt mer enn det smaker. Forhåpentligvis vil også våre styresmakter snart innse at det gamle totalforbudet har utspilt sin rolle, og at det nå er ingen vei tilbake.

LES OGSÅ: Cannabis-notatet til Actis smaker av propaganda