Denne ukjente tyskeren driver en stiftelse som har mottatt nær en halv milliard kroner for å ta seg av norske fosterbarn. Stiftelsen går med store overskudd, lederne får millionlønninger — og store summer er ført ut av landet.

Fra Köln har den norsk-tyske forretningsmannen Peer Salström-Leyhs (63) bygd opp et fosterhjemsimperium i syv europeiske land.

Ved å kalle seg ideelle organisasjoner som ikke skal ha som mål å tjene penger, har Salström-Leyhs stiftelser fått tilgang til en offentlig milliardpott i Norge og sluppet å betale skatt.

Samtidig har det statlige barnevernet godtatt en prislapp som over fire år har gitt en fortjeneste på 52 millioner kroner.

Nå kan VG fortelle hvordan norske skattepenger har gått til millionlønninger, bonusordninger og finansiering av 63-åringens virksomhet i andre land.

Til tross for gjentatte bekymringer har pengestrømmen fra norske myndigheter fortsatt.

Norge brukte to milliarder på fosterhjem i fjor. En kraftig vekst de siste årene skyldes i hovedsak private aktører. I fjor fikk de private 752 millioner kroner. 132 av disse gikk til Stiftelsen Fyrlykta. Stiftelsen har brukt penger på eiendommer, millionlønninger og medlemsavgifter. Ifølge regnskapene har rundt halvparten av pengene gått til drift og oppfølging av fosterhjemmet.

Fosterhjemsåret

Peer Salström-Leyh opprettet sin norske avdeling 4. mai 2011, to dager før kjøp og salg av fosterhjem for alvor ble et marked i Norge.

Behovet for familier var skrikende.

I flere år hadde målet vært at barn i størst mulig grad skulle ut av institusjoner og inn i vanlige hjem. Samtidig hadde barnevernet over tid tatt over omsorgen for stadig yngre barn som dermed trengte hjelp over lengre tid.

Fosterhjem og private På 20 år ble antallet barn i fosterhjem doblet. Ved utgangen av 2015 bodde 11.500 barn i fosterhjem. 572 av disse hadde Bufetat plassert i et hjem tilknyttet en privat leverandør. Myndighetene anslår at det er behov for om lag 1000 nye fosterhjem i året. De siste årene har bruken av private fosterhjem økt kraftig. I 2015 var 4 av 10 av Bufetats fosterhjem private. Det var dobbelt så mange som året før, ifølge en rapport fra Vista Analyse. I fjor brukte det statlige barnevernet to milliarder på fosterhjem, en økning på en halv milliard fra 2012. Fosterhjem tilknyttet private utgjør størstedelen av veksten. De siste tre årene har rundt 60 private aktører levert fosterhjemstjenester til Bufetat. Les mer

2011 skulle bli «det store fosterhjemsåret», erklærte Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir).

6. mai lyste de for første gang ut en konkurranse om seks år lange avtaler med en totalverdi på opptil 1,5 milliarder kroner. I tråd med politiske føringer fikk kun ideelle organisasjoner søke. Disse ble prioritert av det da SV-ledede departementet fordi de ikke skal ha som mål å tjene penger.

Avtalene la til rette for at de ideelle kunne tilby fosterhjem til de mest krevende barna, samtidig som det kunne kjøpes enkeltplasser fra kommersielle leverandører.

Prisen de private tok var langt høyere enn de sammenlignbare statlige fosterhjemmene. Men de neste årene gjorde barnevernet seg avhengig av disse:

I 2012 kjøpte Bufdir fosterhjemtjenester for 371 millioner kroner.

I 2016 hadde beløpet økt til det dobbelte – 753 millioner kroner.

Over en sjettedel av disse pengene gikk til Peer Salström-Leyh og Stiftelsen Fyrlykta.

FAKTA: Slik foregår kjøp av private fosterhjemstjenester.

Fyrlyktene

Historien om Peer Salström-Leyhs europeiske fosterhjemsnettverk startet i Portugal på 90-tallet.

Den tyske matrosen, med norsk mor, hadde jobbet over ti år i ulike shippingselskaper da han begynte å engasjere seg i sosialt arbeid.

I 1993 startet han et prosjekt som tilbød fosterhjem til tyske ungdommer i den sørlige regionen Algarve. Ved årtusenskiftet ble konseptet overført til Estland under navnet Tuletorn – Fyrlykta.

De neste femten årene opprettet Salström-Leyh stiftelser i ytterligere seks europeiske land. Mye av aktiviteten styres fra det som i dag omtales som morstiftelsen – Stiftung Leuchtfeuer i Köln.

I tillegg til å være grunnlegger har 63-åringen sentrale posisjoner i minst fire av stiftelsene. Det har også hans kone, som er både ansatt og innehar betalte verv.

VG har de siste månedene kartlagt Salström-Leyhs omfattende europeiske nettverk.

Fosterhjemsnettverket I disse landene har Peer Salström-Leyh opprettet stiftelser som i dag utgjør nettverket av europeiske «fyrlykter». I de fleste har han og kona Meeli Salström sentrale posisjoner.

Antall roller Interpharus Fyrlyktenes paraply- organisasjon. Salström-Leyh er daglig leder og eneste styremedlem. 1 1 2 2 1 3 8 1 4 5 1 Majakan Valo Ziburio Fondas Fyrljuset Fonds Baka Fyrlykta Tuletorn Leuchtfeuer Meeli Salström Rådsmedlem, styremedlem eller ansatt i flere land. Tallet viser antall roller i hvert land. Selström-Leyh Styremedlem, rådsmedlem eller daglig leder i flere av stiftelsene. Er i tillegg involvert i en rekke andre virksomheter. Finland Litauen Sverige Latvia Norge Estland Tyskland Klikk på landene for å se detaljert oversikt Virksomhet Selskapsform Registrert i Salström-Leyhs rolle Meeli Salströms rolle Algarve Projekt Prosjekt under Stiftung Leuchtfeuer (Tyskland) Portugal, 1993 President Stiftung Leuchtfeuer Fyrlyktenes morstiftelse Köln, 2001 Oppretter, styreleder Rådsmedlem Leuchtfeuer Heimspiel AS, Stiftung Leuchtfeuers partner Köln, 2016 Styremedlem og partner. Hamburg Leuchtfeuer AS, Stiftung Leuchtfeuers partner Hamburg, 2005 RheinFlanke gemeinnützige AS, Stiftung Leuchtfeuers partner til 2016 Köln, juni 2007 Stiftelsen Fyrljuset Fyrlykt, stiftelse Sverige, 2013 Oppretter, styremedlem Fyrljuset i Sverige AS Sverige, 2013 Styreleder Stedfortreder Majakan Valo Fyrlykt, stiftelse Finland, 2015 Oppretter, styremedlem Rådsmedlem Fonds Baka Fyrlykt, stiftelse Latvia, 2015 Oppretter Ziburio Fondas Fyrlykt, stiftelse Litauen, 2014 Oppretter Stiftung Leuchtfeuer Norskregistert utenlandsk foretak (NUF) Norge, 2011 Tidligere representant og styreleder Toldbodbrygga 1 AS, Stiftelsen Fyrlyktas datterselskap Fredrikstad, 2010 Styremedlem Stiftelsen Fyrlykta Fyrlykt, stiftelse Fredrikstad, 2012 Oppretter, daglig leder, styremedlem Rådsmedlem Oü Elukaar Norskregistert utenlandsk foretak (NUF) Oslo, 2011 Eier Elukaar i Estland Interpharus Paraplyorganisasjon til fyrlyktene i Europa, EEIG Estland, 2013 Styremedlem og "executive officer" Tuletorn Fond Fyrlykt, stiftelse Estland, 2010 Oppretter, styremedlem til oktober 2016 Styremedlem, ansatt AHK Service AS Estland, 2005 Styremedlem InboundWatch AS Estland Deleier Elukaar AS Estland, 2000 Eier, styremedlem Styremedlem Salström AS Estland, 2003 Deleier, styremedlem Deleier, styremedlem Tapurla Sadam Stiftelse Estland, 2006 Rådsmedlem Styremedlem Tuletorn Projekt AS Estland, 1999 Eier, styremedlem Styremedlem

VG har vært i kontakt med Meeli Salström. Hun sier at lønnen hun mottar fra den estiske stiftelsen er på nivå med estiske lønninger og at hun ikke får betalt for annen virksomhet i Estland.

Regnskapene til den tyske stiftelsen er ikke offentlige. Men VG kan dokumentere at omsetningen var rundt 59 millioner kroner i 2009 og 65 millioner kroner i 2011.

Les mer om enn tyske stiftelsens økonomi i søknadene til norske myndigheter her: 2011 og 2013. (pdf)

Avtalene med det norske barnevernet har vist seg å være langt mer innbringende.

Økonomisk eventyr

I løpet av fem år i Norge har Salström-Leyhs stiftelser hatt inntekter på totalt 437 millioner skattefrie kroner, ifølge stiftelsenes offentlige regnskap og fjorårets utbetalinger fra Bufdir.

Den norske satsingen har vært lønnsom fra første stund.

150 000 000 Omsetningen i Fyrlykta* steg fra 19,8 millioner i 2012 til 134,6 millioner i 2015. 120 000 000 95 % av denne omsetningen kommer fra barnevernet* 90 000 000 60 000 000 Overskuddet i non-profit- stiftelsen steg fra 4,3 millioner i 2012 til 19,6 millioner i 2015 30 000 000 0 2012 2013 2014 2015 150 mill. Omsetningen i Fyrlykta* steg fra 19,8 millioner i 2012 til 134,6 millioner i 2015. 120 95 % av denne omsetningen kommer fra barnevernet* 90 60 Overskuddet i non-profit- stiftelsen steg fra 4,3 millioner i 2012 til 19,6 millioner i 2015 30 2012 2013 2014 2015 150 mill. Omsetningen i Fyrlykta* steg fra 19,8 millioner i 2012 til 134,6 millioner i 2015. 120 95 % av denne omsetningen kommer fra barnevernet* 90 60 Overskuddet i non-profit- stiftelsen steg fra 4,3 millioner i 2012 til 19,6 millioner i 2015 30 2012 2013 2014 2015 150 mill. Omsetningen i Fyrlykta* steg fra 19,8 millioner i 2012 til 134,6 millioner i 2015. 120 95 % av denne omsetningen kommer fra barnevernet* 90 60 Overskuddet i non-profit-stiftelsen steg fra 4,3 millioner i 2012 til 19,6 millioner i 2015 30 2012 2013 2014 2015 150 mill. Omsetningen i Fyrlykta* steg fra 19,8 millioner i 2012 til 134,6 millioner i 2015. 120 95 % av denne omsetningen kommer fra barnevernet* 90 60 Overskuddet i non-profit-stiftelsen steg fra 4,3 millioner i 2012 til 19,6 millioner i 2015 30 2012 2013 2014 2015 *Stiftung Leuchtfeuer NUF og Stiftelsen Fyrlykta totalt

I 2012, samme år som avtalen med Bufdir trådte i kraft, satt stiftelsen igjen med 22 kroner av hver hundrelapp den fikk fra det offentlige. Det var dobbelt så mye som den kommersielle barnevernsgiganten Aleris Ungplan.

Året etter ble aktiviteten flyttet fra en norsk filial av den tyske stiftelsen, Stiftung Lechtfeuer NUF, til helnorske Stiftelsen Fyrlykta.

Slik fordeles omsetningen (Gjennomsnitt for Stiftung Leuchtfeuer NUF og Stiftelsen Fyrlykta 2012-2015)

51 % gikk til fosterhjemmet (lønn/oppfølging/etc.) 15 % gikk til å lønne egne ansatte 18 % var overskudd 16 % gikk til administrasjon (husleie, reise, biler, eiendommer etc) 51 % gikk til fosterhjemmet (lønn/oppfølging/etc.) 15 % gikk til å lønne egne ansatte 18 % var overskudd 16 % gikk til administrasjon (husleie, reise, biler, eiendommer etc) 51 % gikk til fosterhjemmet (lønn/oppfølging/etc.) 15 % gikk til å lønne egne ansatte 18 % var overskudd 16 % gikk til administrasjon (husleie, reise, biler, eiendommer etc)

Den formidable lønnsomheten gjør at stiftelsene ved utgangen av fjoråret hadde bygd opp en egenkapital på totalt 54 millioner kroner.

Fyrlykta hadde solgt tjenester til Bufdir i over tre år før direktoratet begynte å spørre hvorfor en ideell organisasjon satt igjen med flere titalls millioner i overskudd – og hvor pengene ble av.

I dag svarer de «ingen kommentar» på spørsmål om den offentlige pengebruken har vært fornuftig.

Selv sier Salström-Leyh at overskuddet skyldes effektiv styring av stiftelsen og at de ønsker å bygge en sunn stiftelse for fremtiden.

Rekrutterte blant arbeidsledige

Våren 2016 rekrutterte Stiftelsen Fyrlykta fosterfamilier på Mulighetsterminalen i Stavanger – en møteplass for de som hadde mistet jobben som følge av oljekrisen.

Få måneder tidligere hadde stiftelsen åpnet sine første kontorer i Rogaland. Familier kunne tjene opptil en halv million kroner i året, skrev NRK.

– Man må ha penger for å bo og leve, og dette blir et livsprosjekt for mange. Da skal det være lov til å ta imot lønn, sier en ansatt.

I tillegg til en månedlig utgiftsdekning betyr det at Fyrlyktas hjem kan få opptil 600.000 kroner i året for ett barn.

Men Bufdir betaler omtrent dobbelt så mye til de private, viser tall fra Bufdir:

En gjennomsnittlig døgnpris på 3530 kroner gir utbetalinger på rundt 1,3 millioner kroner i året for ett barn.

Pris for de ulike fosterhjemmene Døgnpris, ifølge høringsnotat om endringer i barnevernsloven i 2016: Private: 3600 Statlig familiehjem: 2990 Beredskapshjem: 3080 Forsterket fosterhjem: 1400 Ordinært fosterhjem: 500 Les mer

Direktoratet vil ikke oppgi hvor mye de betaler Fyrlykta for hvert hjem. Men stiftelsenes offentlige regnskap bekrefter bildet.

Et gjennomsnitt av de norske virksomhetenes inntekter viser at omtrent halvparten av pengene har gått direkte til drift av fosterhjemmet, herunder lønn til fosterforeldrene, utgiftsdekning, beredskap, oppfølging og veiledning.

Samtidig brukes en betydelig andel til drift. I gjennomsnitt er nærmere en tredjedel av overføringene brukt til administrasjon og lønn av stiftelsens egne ansatte.

I tillegg har Fyrlykta sittet igjen med betydelige overskudd hvert eneste år siden oppstart.

Hvor blir pengene av?

Gratis lån

Da Bufdir utlyste konkurransen for ideelle aktører i 2011, stilte de krav om at søkerne skulle ha et ikke-kommersielt formål, at de skulle være uavhengige og at de ikke skulle dele ut overskudd til annet enn formålet.

De viste videre til en veileder der det het at ideelle skiller seg ut ved at det ikke har profitt som formål, «eventuelt at overskudd utelukkende benyttes til å drifte og tilby humanistiske og sosiale tjenester til allmennheten eller spesielle grupper uten at mottager yter et fullt ut regningsvarende vederlag.»

I Fyrlyktas vedtekter står det ikke hva mulige overskudd skal brukes til.

Stiftelsens formål er å «utvikle og markedsføre innovative, nye konsepter i sosial arbeid, særlig innen barnevern, skole, utdanning og rehabilitering. For disse formål skal stiftelsen samarbeide med de ulike parter i samfunnet».

Fordi de ikke skal ha profitt som formål, har de sluppet å betale en fjerdedel av overskuddet i skatt.

VGs undersøkelser viser at norske barnevernspenger siden 2012 har finansiert:

1 Millionavgifter til Estland Fyrlykta betaler en årlig medlemskontingent til en paraplyorganisasjon i Tallinn der Salström-Leyh er daglig leder og eneste styremedlem. I år oppgir stiftelsen at avgiften er 4,6 millioner kroner. Dermed vil summen nå totalt 15,5 millioner kroner over fire år. 63-åringen er involvert i en rekke virksomheter i Estland og eier flere eiendommer der. 2 Kjøp av aksjeselskap Stiftelsen kjøpte Toldbodbrygga 1 i Fredrikstad for 2,9 millioner kroner i 2015. Fyrlykta leier kontorlokaler fra selskapet og har også gitt det et lån på 4,2 millioner kroner. Styremedlemmene er de samme som i Fyrlykta. Daglig leder er også en del av ledelsen i stiftelsen. 3 Pengehjelp til stiftelser i Europa De europeiske stiftelsenes interne retningslinjer slår fast at de skal finansiere opprettelsen av nye stiftelser. De to siste årene har Stiftelsen Fyrlykta lånt ut flere millioner til stiftelsene 63-åringen har opprettet i andre land. De største lånene er gitt til Sverige og Finland. Den finske stiftelsen betaler null i rente for et lån som i fjor var på 1,6 millioner kroner. For et lån på 3,7 millioner kroner betalte den svenske stiftelsen bare 49.000 kroner i renter i 2015. Samme år slettet de et lån på 230.000 kroner til fyrlykta i Litauen. 4 Millionlønninger Siden oppstart har ledelsen fått totalt 13,8 millioner i lønn og godtgjørelser. Ifølge Brønnøysundregistrene hadde stiftelsen tre daglige ledere frem til september i fjor. Salström-Leyh er en del av ledelsen, men sier han ikke har mottatt lønn. Fjorårets lønninger på 4,1 millioner kroner skal dermed ha blitt fordelt på to personer. 5 Kjøp fra Salström-Leyhs selskap i Estland Stiftelsen oppgir at den kjøper blant annet logomateriell, IT-tjenester og reisebyråtjenester fra aksjeselskapet Elukaar i Tallinn. Stiftelsen har ikke svart på hvor mye de har betalt for dette. 6 Eiendommer til 21 millioner Fosterhjemsmillionene er også brukt til kjøp av seks eiendommer gjennom både stiftelsen og datterselskapet. Disse brukes som barnevernsinstitusjoner. I forhandlinger i 2015 bemerket Bufdir at husleien stiftelsen betaler til seg selv lå «særlig høyt». 7 En donasjon på en halv million til stiftelsen i Litauen

Ifølge Salström-Leyh kjøpte stiftelsen aksjeselskapet fordi de trengte et hovedkontor. For å kunne kjøpe bygget, måtte stiftelsen kjøpe selskapet som eide det. Fyrlykta har tidligere sagt til Bufdir at eiendomsinvesteringene sikrer og trygger arbeidet deres som en stiftelse.

Videre sier Salström-Leyh at husleien de tar basert på markedspriser og at donasjonene er gjort i tråd med norsk lov. Lederlønningene mener han er i tråd med lønnsnivået i ideelle organisasjoner.

Eksempler fra ideelle som leverer fosterhjemtjenester viser at lønn og godtgjørelser til ledelsen utgjør fra 630.000 kroner til i overkant av én million.

Tuletorn

I utkanten av Tallinn står et beige murhus med store vinduer, balkong og sjøutsikt.

Utenfor vaier EU-flagget side om side ved det tyske og estiske. På andre siden av motorveien rusler turister langs strandpromenaden.

Utenfra synes ingen aktivitet. Nesten alle vinduer i første etasje er trukket for. Det lille innsynet som gis fra gata, viser en hvitmalt, tom gang med flere dører.

Huset utgjør kjernen av det europeiske fosterhjemsamarbeidet og er sentrum for Salström-Leyhs omfattende virksomhet i Estland. Tre av fire leietakere er knyttet til eieren.

Det ble solgt av den estiske OL-komitéen til tyskerens aksjeselskap Tuletorn Projekt – på norsk Fyrlyktprosjektet – for rundt 11 millioner kroner i 2013.

Det var gjennom dette selskapet 63-åringen startet opp sin estiske fosterhjemsformidling. Nå er denne virksomheten flyttet over til en stiftelse med samme navn, mens selskapets hovedaktivitet er utleie av eiendommer.

I GODT SELSKAP: Salström-Leyhs selskap Tuletorn Projekt eier også denne boligen i Tallins ambassadestrøk. Den var frem til mars 2016 belånt til 11,8 millioner kroner.

Det er her paraplyorganisasjonen Interpharus er registrert.

Stiftelsen Fyrlykta betaler opptil 4,6 millioner kroner i medlemsavgift til organisasjonen, som ikke er ideell. Salström-Leyh er eneste styremedlem og mottar lønn som daglig leder.

Den norske stiftelsen eier også aksjer i selskapet, som ble opprettet i 2013 og skal ta seg av såkalte «ikke-pedagogiske» oppgaver som IT-tjenester, juridiske råd og organisering av reiser.

Også de andre europeiske stiftelsene betaler kontingent. Men i fjor stammet 65 prosent av inntektene på 7,4 millioner kroner fra Norge.

De estiske regnskapene gir få detaljer om hvordan pengene er brukt. Men selskapet oppgir til VG at en tredjedel av kostnadene var utbetaling av lønn til totalt ni ansatte.

15 prosent av kostnadene gikk til husleie og transport, mens 23 prosent oppgis å være kostnader knyttet til blant annet forskning, regnskap, juridisk bistand og IT-tjenester.

Det estiske nettverket Interpharus Finland litauen Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Latvia Sverige NORGe Tyskland Elukaar Tuletorn Fond Stiftelse opprettet i 2003 av Salström-Leyh. Driver fosterhjemsvirksomheten i dag. Salström-Leyhs aksjeselskap som også har en norsk filial. Eier, styre- medlem Meeli Salström: Styremedlem Oppretter. Styremedlem til 10.16 Styremedlem og ansatt Tuletorn Projekt Salström-Leyh er også tilknyttet fire andre virksomheter i Estland. Salström-Leyhs aksjeselskap som startet opp fosterhjemsvirksomheten i Estland. Aktiviteten er i dag overført til Tuletorn Fond. Eier, styre- medlem Styremedlem Kilde: EBR, estiske registre, fyrlyktenes hjemmesider Interpharus Finland litauen Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Latvia Sverige NORGe Tyskland Elukaar Tuletorn Fond Salström-Leyhs aksjeselskap som også har en norsk filial. Stiftelse opprettet i 2003 av Salström-Leyh. Driver fosterhjemsvirksomheten i dag. Eier, styre- medlem Meeli Salström: Styremedlem Oppretter. Styremedlem til 10.16 Styre- medlem og ansatt Tuletorn Projekt Salström-Leyh er også tilknyttet fire andre virksomheter i Estland. Salström-Leyhs aksjeselskap som startet opp fosterhjemsvirksomheten i Estland. Aktiviteten er i dag overført til Tuletorn Fond. Kilde: EBR, estiske registre, fyrlyktenes hjemmesider Eier, styre- medlem Styre- medlem Interpharus Finland litauen Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Latvia Sverige NORGe Tyskland Elukaar Tuletorn Fond Tuletorn Projekt Stiftelse opprettet i 2003 av Salström-Leyh. Driver fosterhjemsvirksomheten i dag. Salström-Leyhs aksjeselskap som også har en norsk filial. Salström-Leyhs aksjeselskap som startet opp fosterhjemsvirksomheten i Estland. Aktiviteten er i dag overført til Tuletorn Fond. Eier, styre- medlem Meeli Salström: Styremedlem Oppretter. Styremedlem til 10.16 Styremedlem og ansatt Eier, styre- medlem Styremedlem Kilde: EBR, estiske registre, fyrlyktenes hjemmesider Salström-Leyh er også tilknyttet fire andre virksomheter i Estland.

Til sak

I en dunkelt belyst stue nær grensen til Latvia sitter Pille Meriroos og Ilse Lehter.

Det lille huset ligger idyllisk til, inne i et skogholt nær europaveien som deler Estland på langs. En ti minutters kjøretur unna ligger kommunesenteret Valga, med nærmere 12.000 innbyggere.

Det var nettopp slike landlige omgivelser Tuletorn var på utkikk etter da de søkte etter tysktalende fosterhjem. I annonsene de rykket inn i estiske aviser skal de ha lovet en betaling flere ganger høyere enn en estisk gjennomsnittslønn.

I perioden 2000-2006 hadde de to tidligere fostermødrene i perioder omsorgen for to tyske ungdommer hver. Ifølge kvinnene var dette ungdommer som hadde vært gjennom hele barnevernsystemet i Tyskland før de til slutt havnet i Estland.

FYRLYKTAS FOSTERMØDRE: Ilse Lehter (t.v) og Pille Meriroos har hatt omsorgen for totalt fire tyske ungdommer på oppdrag fra Tuletorn, Fyrlyktas estiske motstykke. De møter VG hjemme i stuen til Meriroos, helt sør i Estland.

Fosterhjemmene fikk lite informasjon om hvor tenåringene kom fra. En av ungdommene, en 13 år gammel gutt, sa ifølge kvinnene at dette var hans 13. hjem.

I estisk rett oppga familiene at de fikk betalt rundt 5000 kroner i måneden for hvert barn, viser offentlig tilgjengelige rettsdokumenter fra 2008.

– Vi visste ingenting om hvor pengene kom fra. Det var den biologiske familien til et av barna som fortalte oss at tyske myndigheter betalte Tuletorn 6000 euro (49.000 kroner i 2008, red. anm) i måneden per barn, sier Meriroos.

Mistanken om at de mottok kun en tiendedel av pengene, plaget dem. Men ifølge kvinnene ville ikke Tuletorn svare på hvor mye penger de fikk for hvert barn eller hvorvidt de estiske familiene ble behandlet ulikt fosterhjemmene i andre land.

Etter at kontraktene opphørte, gikk både Meriroos og Lehter til sak med krav om å få utbetalt det de mente de hadde krav på.

Salström-Leyh vil ikke oppgi prisene, men sier at beløpene de estiske familiene nevner ikke stemmer.

Både Meriroos og Lehter tapte i retten.

– Dersom det viser seg at estiske familier ble urettferdig behandlet og at ressursene som var ment for dem ikke ble utbetalt, mener vi Tuletorn Projekt burde innrømme det. I så fall burde penger som var ment for oss, men som vi ikke mottok, doneres til veldedighet, sier kvinnene.

Avslaget

I Norge hadde Fyrlykta levert tjenester til det offentlige i over to år da varsellampene for første gang begynte å blinke.

Da Oslo kommune skulle inngå avtaler om fosterhjem fra ideelle våren 2014, oppdaget de at stiftelsen hadde en bonusordning. Opptil 30.000 kroner var delt ut til både ansatte og fosterfamilier.

Stiftelsen ble likevel tildelt rammeavtalen da den, etter press fra kommunen, avviklet ordningen.

To år senere reagerte imidlertid kommunen på nytt. I forbindelse med en ny konkurranse så de at bonusordningen var erstattet med det kommunen anså som svært høye lederlønninger:

Styret, som besto av Kjell Hauge, Morten Hauge og Peer Salström-Leyh, hadde tildelt seg selv, de daglige lederne, totalt 2,2 millioner kroner i lønn i 2014. Året etter hadde lønningene økt til rundt 4 millioner kroner.

Salström-Leyh vitnet i retten. Han sa at han ikke mottok lønn og at summen dermed var fordelt på to personer.

Samtidig var styrehonorarene 280.000 kroner, men overfor Bufdir oppga Fyrlykta senere at disse honorarene gikk til stiftelsens råd.

Det norske nettverket Interpharus Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Estland Tyskland Stiftung Leuchtfeuer NUF Elukaar NUF Norsk filial av Salström-Leyhs estiske aksjeselskap. Elukaar selger varer og tjenester til Fyrlykta. Norsk filial. Startet fosterhjemsvirksomheten i Norge i 2012. Kontrakten er flyttet til Fyrlykta. Daglig leder er Morten Hauge. Stiftelsen Fyrlykta Har drevet fosterhjemsvirksomheten i Norge fra 2013. Stiftelsens råd oppnevnes av Salström-Leyh, mottar honorar og utpeker styret. Blant medlemmene er hans kone. Styret ansetter daglige ledere og bestemmer deres lønn. De daglige lederne er Salström-Leyh, Morten Hauge og Kjell Hauge frem til september i fjor. De samme som sitter i styret. Tollbodbrygga 1 AS Aksjeselskap eid av Fyrlykta. Har samme styre som Fyrlykta. Daglig leder er også samme som i Fyrlykta: Morten Hauge. Kilde: Brønnøysundregisterene, EBR, Bufdir, estiske registre Interpharus Paraply- organisasjon. Holder til i Tallinn Estland Tyskland Stiftung Leuchtfeuer NUF Elukaar NUF Norsk filial av Salström-Leyhs estiske aksjeselskap. Elukaar selger varer og tjenester til Fyrlykta. Norsk filial. Startet fosterhjemsvirksomheten i Norge i 2012. Kontrakten er flyttet til Fyrlykta. Daglig leder er Morten Hauge. Stiftelsen Fyrlykta Har drevet fosterhjemsvirksomheten i Norge fra 2013. Stiftelsens råd oppnevnes av Salström-Leyh, mottar honorar og utpeker styret. Blant medlemmene er hans kone. Styret ansetter daglige ledere og bestemmer deres lønn. De daglige lederne er de samme som i styret: Salström-Leyh, Morten Hauge og Kjell Hauge frem til september i fjor. Tollbodbrygga 1 AS Aksjeselskap eid av Fyrlykta. Har samme styre som Fyrlykta. Daglig leder er også samme som i Fyrlykta: Morten Hauge. Kilde: Brønnøysundregisterene, EBR, Bufdir, estiske registre Interpharus Estland Tyskland Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Stiftelsen Fyrlykta Stiftung Leuchtfeuer NUF Elukaar NUF Har drevet fosterhjemsvirksomheten i Norge fra 2013. Norsk filial av Salström-Leyhs estiske aksjeselskap. Elukaar selger varer og tjenester til Fyrlykta. Norsk filial. Startet fosterhjemsvirksomheten i Norge i 2012. Kontrakten er flyttet til Fyrlykta. Stiftelsens råd oppnevnes av Salström-Leyh, mottar honorar og utpeker styret. Blant medlemmene er hans kone. Daglig leder er Morten Hauge. Styret ansetter daglige ledere og bestemmer deres lønn. De daglige lederne er Salström-Leyh, Morten Hauge og Kjell Hauge frem ti september i fjor. De samme som sitter i styret. Tollbodbrygga 1 AS Aksjeselskap eid av Fyrlykta. Har samme styre som Fyrlykta. Daglig leder er også samme som i Fyrlykta: Morten Hauge. Kilde: Brønnøysundregisterene, EBR, Bufdir, estiske registre Interpharus Estland Tyskland Paraplyorganisasjon. Holder til i Tallinn Stiftelsen Fyrlykta Stiftung Leuchtfeuer NUF Elukaar NUF Har drevet fosterhjemsvirksomheten i Norge fra 2013. Norsk filial av Salström-Leyhs estiske aksjeselskap. Elukaar selger varer og tjenester til Fyrlykta. Norsk filial. Startet fosterhjemsvirksomheten i Norge i 2012. Kontrakten er flyttet til Fyrlykta. Stiftelsens råd oppnevnes av Salström-Leyh, mottar honorar og utpeker styret. Blant medlemmene er hans kone. Styret består av Salström Leyh, Morten Hauge og Kjell Hauge. Styret ansetter daglige ledere og bestemmer deres lønn. De daglige lederne er de samme som i styret: Salström-Leyh, Morten Hauge og Kjell Hauge frem til september i fjor. Daglig leder er Morten Hauge. Tollbodbrygga 1 AS Aksjeselskap eid av Fyrlykta. Styret er det samme som i Fyrlykta. Daglig leder er også samme som i Fyrlykta: Morten Hauge Kilde: Brønnøysundregisterene, EBR, Bufdir, estiske registre

Kommunens krav til ideelle var at alt overskudd skulle føres tilbake til virksomheten. Dette hadde ikke Fyrlykta respektert, mente Barne- og familieetaten (BFE).

«En økning i lønn på nærmere 80% – fra et utgangspunkt som i hvert fall ikke kan karakteriseres som lavt – fremstår som helt ekstraordinær. Størrelsen på økningen – både relativt og nominelt – taler etter BFEs oppfatning i seg selv for at det i realiteten er snakk om en form for bonus eller utbytte», het det i avvisningsbrevet deres 14. september 2016.

Fyrlykta nektet å godta beslutningen og ba Oslo byfogdembete om å gripe inn med en midlertidig forføyning.

Stiftelsen argumenterte med at lønnen var konkurransedyktig og at virksomheten slett ikke ble tappet for midler.

Kommunen fikk imidlertid medhold i at stiftelsen hadde «et kommersielt preg som ikke er forenlig med å være en "ideell organisasjon" etter konkurransegrunnlaget».

Umiddelbart etter avgjørelsen valgte Oslo kommune å si opp også den eksisterende avtalen med Fyrlykta.

– Korrespondansen med stiftelsen underbygget at lønnsøkningen hang sammen med at stiftelsen hadde økt sin omsetning og hadde hatt gode økonomiske resultater. For kommunen ble det da klart at stiftelsen ikke respekterte et av grunntrekkene ved en ideell organisasjon, nemlig at betaling fra det offentlige skal gå til å oppfylle allmennyttige formål og ikke ende i lommene på eiere eller ledere, sier Tomasz Edsberg hos kommuneadvokaten.

Men i Bufdir, stiftelsens desidert største kunde, fortsatte millionutbetalingene.

Bekymringsmeldingen

Flere rapporter har advart om svakhetene ved myndighetenes arbeid med fosterhjem.

Tips VG Kontakt journalist Maria Mikkelsen her

I en regjeringsbestilt rapport fra i fjor vises det til at den høye etterspørselen har gitt de private «svært stor forhandlings­makt».

Leverandørene har fått betalt for et omfattende tilbud, uavhengig av hvem barnet er. Det var avdekket en rekke tilfeller av at private fikk betalt for flere tjenester enn det barnets behov tilsa, skrev Vista Analyse, og la ved følgende sitat fra et brev fra Bufetat til NHO:

«Bufetat vet ikke hva som reelt settes inn av forsterkning.»

Direktoratet skal årlig følge opp kontraktene de inngår med private aktører.

Men det var først da Fyrlykta søkte på en ny rammeavtale i 2015 at Bufdir reagerte på driften.

Også denne gangen var konkurransen forbeholdt ideelle aktører. Da direktoratet gikk gjennom regnskapene reagerte de blant annet på at:

• Inntektene hadde økt med 573 prosent i 2014.

• Stiftelsen hadde et stort antall firmabiler, både eiet og leaset.

• Stiftelsen hadde satt av fem millioner kroner til et ukjent formål.

• Stiftelsens styre var de samme som var oppført som daglige ledere og at disse tilsynelatende mottok både lønn og styrehonorar.

Fyrlykta svarte at de trengte bilene for å besøke fosterhjemmene, at prisene deres lå på nivå med andre aktører i markedet og at de fem millionene var en reservekonto i tilfelle en plutselig nedgang i markedet.

Men i direktoratet var uroen fortsatt så stor at de i desember 2015 sendte en bekymringsmelding til Stiftelsestilsynet der de ba om en «tilbakemelding på hva dere gjør videre med disse opplysningene (…)).

Ifølge direktoratet fikk de imidlertid beskjed om at saken ikke ville bli prioritert.

Til tross for bekymringene tildelte de Fyrlykta en avtale om institusjonsdrift våren 2016. Avtalen forpliktet dem til å betale for en viss andel av plassene – uavhengig av om de ble tatt i bruk.

– Stort politisk fokus

Men da avgjørelsen fra byfogden kom noen måneder senere, ble direktoratet på nytt urolig. Ytterligere to ganger ba de om en vurdering fra Stiftelsestilsynet.

«Stiftelsen Fyrlykta er en stor leverandør av tjenester til Bufetat, og har fått prioritet i konkurranser på grunn av sin status som ideell stiftelse. Prioritering av ideelle på vårt område har de siste årene hatt et meget høyt politisk fokus, og det er vesentlig at de som blir prioritert er reelle ideelle organisasjoner. Vi stiller oss derfor undrende til Lotteri og stiftelsestilsynets tilbakemelding om manglende prioritering i denne saken», het det i brev fra direktoratet 19. desember i fjor.

Hjelp oss å finansiere viktig journalistikk: Kjøp VG+ her.

I februar – over ett år etter at den opprinnelige bekymringsmeldingen ble sendt – kom vurderingen fra Stiftelsestilsynet.

De påpekte at de ikke var rette instans til å vurdere hvorvidt Fyrlykta var en ideell organisasjon.

– Konflikten virket å dreie seg i hvilken grad stiftelsen var ideell eller ikke. Men en stiftelse behøver ikke å være ideell. Det stiftelsesloven stiller krav om er at midlene skal gå til formålet, sier seniorrådgiver Karsten Karlsen Sunde til VG.

Han sier at de etter den første henvendelsen ga beskjed om at de ikke ville føre tilsyn, men at de etter tredje anmodning sendte en uttalelse som “en veiledning til Bufetat”.

– Vår vurdering var at dette var problemstillinger som de som finansierer disse tjenestene bør ta tak i.

Saken fortsetter under annonsen

– Overrasket

VG har flere ganger bedt Salström-Leyh om et intervju, men han har utelukkende svart på spørsmål via e-post. 63-åringen understreker at Stiftelsen Fyrlykta oppfyller kravene til å være en ideell organisasjon.

– Ifølge skattemyndighetene Skatt Øst og Lotteri - og stiftelsestilsynet er Fyrlykta ideell, skriver han og henviser til brevet der Stiftelsestilsynet påpeker at de ikke har kompetanse til å vurdere om stiftelsen er ideell.

Han fortsetter:

– Vi er overrasket over at Oslo har en annen mening enn andre offentlige myndigheter.

Stiftelsen har bestilt en revisjon fra KPMG som ifølge Salström-Leyh bekrefter at Fyrlykta ikke har gjort noe galt. På spørsmål om hvordan stiftelsen har oppnådd store overskudd, svarer han:

– Stiftelsen Fyrlykta har en effektiv struktur og styring. Bufetats prispolitikk endret seg i 2015-2016 og prisene er lavere nå. Dette har også påvirket Fyrlyktas resultater og vi falt ned til et resultat på 6 prosent i 2016, skriver han i en e-post.

– Er Stiftelsen Fyrlyktas priser for høye målt mot de faktiske kostnadene?

– Nei. Fyrlykta trenger et positivt og sunt resultat i likhet med andre non profit-stiftelser.

Han skriver at administrasjonskostnadene er i tråd med Bufdirs retningslinjer og at fosterhjemmenes lønn er det statlige og kommunale barnevernets ansvar.

– Stiftelsen Fyrlykta vil avgjøre bruken av egenkapitalen basert på stiftelsens vedtekter, norsk lov og godkjenning fra norske myndigheter. Vi ønsker å bygge en sunn stiftelse for fremtiden.

Videre skriver han at han tar aktive grep for å forhindre interessekonflikter som kan oppstå som følge av hans mange roller i det europeiske fyrlyktnettverket.

Morten Hauge, som har vært daglig leder i stiftelsen siden oppstart, opplyser at han er suspendert fra sin stilling og henviser til stiftelsens administrasjon for kommentarer. VG har ikke lyktes i å få en kommentar fra Kjell Hauge, som var daglig leder i Stiftelsen Fyrlykta frem til i fjor høst.

– Komplisert

I slutten av februar stoppet Bufdir alle nye kjøp fra Fyrlykta i påvente av en ekstern gjennomgang fra Deloitte, som ble bestilt flere måneder etter at VG første gang tok kontakt om saken. Rapporten koster en halv million kroner inkludert moms og skal være ferdig i midten av mai.

SVARER: Assisterende direktør Aud Lysenstøen i Barne-, ungdoms og familiedirektoratet. Hun møter VG sammen med seksjonssjef for enhet for innkjøp og kontraktsrett, Nils Christian Thomsen.

Assisterende direktør Aud Lysenstøen sier direktoratet ikke har hatt grunnlag til å avvise Fyrlykta som ideell.

– Man må være klar over at markedet for ideelle aktører har utviklet seg de seneste årene. Det er vanskelig å være helt tydelig på om du faller innenfor eller utenfor denne kategorien. Vi har ikke hatt nok informasjon eller nok grunnlag til å si at Fyrlykta faller utenfor. Vi er veldig glad for at Oslo kommune har gått til det skrittet og fått en dom, som sammen med revisjonsgjennomgangen vil danne grunnlaget for hva vi gjør videre. Men dommen var ikke så klar isolert sett at vi kunne bruke den til å si opp kontrakten med Fyrlykta. Det viser kompleksiteten i dette markedet.

– Hvorfor er dere avhengige av eksterne vurderinger?

– Dette er ganske kompliserte temaer. Du skal kunne ganske mye om regnskapsteknikk for å gå gjennom regnskapene og forretningsdriften til leverandørene. For å gjøre dette best mulig, med høyest mulig kvalitet og for at det skal være etterprøvbart, tenker vi at det er klokest å sette det ut til de som er profesjonelle på dette, for eksempel Deloitte. De har egne revisjonsenheter som kun jobber med dette.

I midten av mars bodde 95 barn i Fyrlyktas fosterhjem og 11 i institusjonene. Direktoratet understreker at de ikke har grunn til å tvile på at barna har det bra.

– 95 prosent av Fyrlyktas omsetning kommer fra Bufdir. Hva sier det om pengebruken til Bufdir at man klarer å oppnå så stor lønnsomhet og så store overskudd?

– Det har jeg ingen kommentar til.

– Hvorfor det?

– Det har jeg ingen kommentar til.

– Synes du Bufdirs pengebruk overfor private aktører når det gjelder leveranser av fosterhjem er fornuftig?

– Det har jeg ingen kommentar til.

– Hvorfor ønsker du ikke å svare på det?

– Jeg har ingen kommentarer til det.

– Hva synes dere er rimelig å dekke av kostnader? Er det for eksempel greit for Bufdir at det blir betalt opptil 4-5 millioner til en paraplyorganisasjon i Estland?

– Når det gjelder Fyrlykta, vil pengebruken være en del av vurderingen som blir foretatt av Deloitte. Det skal ikke gå til kommersielle formål. Men når det gjelder det private markedet generelt sett og disponering av hvordan de opererer, har vi ingen kommentarer til det. Vi har noen kriterier i kontraktene våre, men utover det har vi ingen kommentarer.

– Synes du ikke offentligheten har et informasjonsbehov når det gjelder offentlig pengebruk?

– Jeg har ingen kommentarer, sier Lysenstøen.

Etter å ha fått en sitatsjekk i etterkant av intervjuet, skriver direktoratet i en e-post til VG:

– Vi ser i ettertid at dette med ingen kommentar ble litt galt i denne sammenhengen. Det er vårt ansvar å til enhver tid skaffe mest mulig barnevern for pengene innenfor eksisterende rammer. Vi har de siste årene lykkes i å få et mer effektivt barnevern til reduserte priser ved kjøp av fosterhjemstjenester.

Mari Mets i Äripäev har bidratt med research til denne saken

Publisert: 8. mai 2017

Siste saker om barnevernsmilliardene