Hvert år dukker det opp saker der helsepersonell har vært inne i journaler til pasienter de ikke har ansvar for. Det er nemlig forbudt.

I fjor ga Statens helsetilsyn elleve advarsler for journalsnoking. Så langt i år har de gitt sju.

– Pasientene skal stole på at det kun er ansatte med tjenestebehov som går inn i journalene, sier Jon-Espen Sjøstrøm, prosjektleder for Digital samhandling ved Sykehuset Østfold.

Jon-Espen Sjøstrøm, prosjektleder for Digital samhandling ved Sykehuset Østfold, håper systemet skal skape et bedre tillitsforhold mellom pasient og sykehus. Foto: Heidi Gomnæs

Han er med på å gi 2,9 millioner nordmenn som tilhører Helse Sør-Øst tilgang til en digital pasientjournal. Ved å logge seg inn på helsenorge.no med BankID, får de muligheten til å enkelt sjekke om uvedkommende har vært inne i systemet og lest sine journaler.

– Vi håper at tjenesten kan bidra til en større trygghet om hvilke ansatte som har lest journalen din, sier Sjøstrøm.

– Virker preventivt

Pasientjournaler inneholder dokumenter fra alle sykehus man har vært behandlet ved. Helse Nord var først ute med å digitalisere disse i 2015, mens pasienter i Helse Vest fikk muligheten i 2016. Fra 2019 er det altså de som bor i Østfold, Akershus, Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark, Aust-Agder og Vest-Agder sin tur.

Sjøstrøm tror at når pasientene får enkel tilgang til å se hvem som har vært inne i journalen, vil det virke preventivt for potensielle snokere.

– Da vil ansatte ved sykehusene ta seg i akt, sier han.

Les også: Fastlegen Arnulf fant feil i egen helsejournal på nett

Reaksjoner på journalsnoking de siste 10 årene Ekspandér faktaboks Saker vurdert etter helsepersonellovens § 21a: «Forbud mot urettmessig tilegnelse av taushetsbelagt informasjon»: 2008: Ingen saker 2009: 2 advarsler (begge ble omgjort til «lovbrudd, ingen reaksjon» av Helsepersonellnemda) 2010: 1 advarsel 2011: 5 advarsler 2012: 9 advarsler 2013: 9 advarsler 2014: 9 advarsler 2015: 7 advarsler 2016: 9 advarsler 2017: 11 advarsler Hittil i 2018 (per 14.08.): 7 advarsler I perioden 01.01.2008–14.08.2018 var det også fem tap av autorisasjon der hpl. § 21a var ett av flere tema. I disse sakene var det imidlertid de øvrige temaene (rus, legemiddeltyveri, seksuell relasjon, annen adferd uforenlig i tjenesten) som var utløsende for autorisasjonstapene. Hovedregelen er at det må mer til enn brudd på hpl. § 21a for å få strengere reaksjon enn advarsel. Tall fra Helsetilsynet.

Hjelper de som vil klage

Det er ikke alle pasienter som vet at de har rett til å se hvem som har hentet ut informasjon. Til nå har det vært en omstendelig prosedyre der du får informasjonen på papir eller på en CD.

Pasientombud i Østfold, Marianne Eek, får stadig inn saker der helsepersonell har snoket i journaler. Foto: Heidi Gomnæs / NRK

Likevel opplever Marianne Eek, pasientombud i Østfold, hvert år å få en håndfull saker på bordet fra pasienter som mistenker at ansatte har snoket i journaler.

– Det oppleves veldig ubehagelig at noen har vært inne og lest svært personlige opplysninger, sier hun.

– Hva kan man gjøre hvis man oppdager at uvedkommende har vært inne og lest?

– Da må man klage på det. Vi er behjelpelige med å klage vedkommende inn til Fylkesmannen, sier Eek.