Kommentar

Det er kommunistene Norge må takke

Av Astrid Meland

MURMANSK/LITSA/PETSJENGA/STORSKOG/NEIDEN/KIRKENES (VG) De allierte prioriterte ikke Norge. Det var Den røde hær som sørget for frigjøringen for 75 år siden i dag.

25. oktober 2019

Dette er en kommentar. Kommentaren gir uttrykk for skribentens holdning

Krigen var verst i nord for oss. Kirkenes ble bombet godt over 300 ganger under andre verdenskrig. Da frigjøringen kom, brente tyskerne alt de kunne på sin retrett.

Nazistene hadde rykket inn i Sovjetunionen under Operasjon Barbarossa sommeren 1941. Helt i nord gikk Hitlers soldater mot Murmansk. De kalte det Operasjon sølvrev.

Tyskerne lyktes ikke. Hitlers soldater ble liggende i en over tre år lang stillingskrig mot Den Røde Hær ved Litsa-elven utenfor Murmansk.

Elendighet og død fulgte.

KIRKENES 1944: Flyalarmen gikk over tusen ganger i Kirkenes under krigen. Byen var fullstendig utbombet. Foto: Scanpix

les også Fra dette badehuset ble det frie Norge styrt

7. oktober 1944 gikk sovjetiske styrker til motangrep med fly, tanks og stalinorgler. De rykket så raskt frem at tyskernes mat fortsatt var varm.

«Det var verre enn helvete», ble det sagt.

Sovjetiske soldater stoppet ikke før Kirkenes. Slik ble Øst-Finnmark frigjort et halvår før resten av landet.

FRIGJØRINGSDAGEN: 3500 finnmarkinge hadde gjemt seg i gruvetunnelen til AS Sydvaranger høsten 1944. For 75 år siden i dag kunne de komme ut. Foto: Scanpix

les også Landet sovjet-russerne forlot

Denne uken har jeg reist med en gruppe nordmenn og russere langs nordfronten sammen med Barents press. En kald fornøyelse i det snødekte, frosne landskapet. Lidelsene til soldatene er ufattelige. Her var de i over tre år, på jobb 24/7. De sov i skyttergravene. De frøs i hjel der.

Patriotismen har fått en oppsving under Putins nasjonalistiske styre. På turen møtte vi unge utkledd som soldater fra Den røde hær i stram giv akt. Vi hørte barn fremføre heroiske krigsdikt.

Det er en temmelig nyansefri heltedyrking.

For det er lite snakk om at soldater ble sendt til fronten uten våpen, og at å si nei betydde slutten. Sovjet drepte også kolanordmenn og sendte partisaner i Gulag.

Men det er på sin plass at kong Harald og statsminister Erna Solberg takker russerne.

For det utrolige skjedde. De trakk seg ut. Den røde hær kunne blitt her, som i resten av Øst-Europa. Der senket Jernteppet seg. Også Finnmark kunne blitt russisk!

Men ifølge historiker Sven G. Holtsmark tyder lite på at Stalin var interessert i å bli stående. Nord var for perifert.

les også – Mor ble skamklipt da freden kom

Det samme mente de allierte i 1944. Den norske regjeringen i London prøvde hardt å få støtte for en alliert frigjøring av Finnmark. Men britene og amerikanerne lyttet ikke. De prioriterte - ikke helt uforståelig - kontinentet.

Norges regjering likte ikke at det var sovjetiske styrker som innledet frigjøringen av Norge. De hadde en dyp skepsis til Sovjetunionen.

Befolkningen i nord tok på sin side imot de sovjetiske soldatene med jubel. De fikk mat av dem, de var vennlige. I Finnmark var det dessuten mange kommunister, som partisanene, som leverte etterretningsinformasjon til Sovjet.

Alt her begynner de interne, norske problemene.

les også 75 år siden russiske soldater gikk inn i Finnmark: – Et viktig jubileum

For partisanene fikk trøbbel etter krigen, da de ble mistenkeliggjort og offisielt oversett, frem til kong Harald ga dem en unnskyldning i 1992. Fortsatt har de ikke fått noen høye utmerkelser. De ble tvert imot overvåket av norske myndigheter. I noen tilfeller med grunn. Flere ble dømt for spionasje.

Dette, sammen med en rekke andre konflikter, som at våre soldater, når de endelig kom nordover, kunne være noen skikkelige drittsekker, bidro til en skepsis til «øvrigheta». Den mistroen ser vi i Finnmark fortsatt.

Soldatene sang nidviser om finnmarkingene, krevde husly, mat og klipte håret av norske kvinner de mistenkte hadde fått barn med tyskerne.

DEN RØDE HÆR I KIRKENES: Her med ski tyskerne ikke fikk tatt med seg. Foto: Scanpix

les også Slik gikk det med «tunnelbarna»

Ifølge den nye boken «Jevnet med jorden» av NRK-journalist Per Kristian Olsen, var også nordmenn sentrale i å sette Finnmark i brann.

Brenningen var ifølge dokumenter Olsen har funnet, ikke militært nødvendig. Det var Quisling og hans menn som sammen med Terboven fikk dette gjennom, mot det tyske forsvarets vilje.

Tvangsevakueringen, som skulle «gjennomføres hensynsløst» ble et nytt, stort traume for den nylig frigjorte befolkningen i nord.

Tyskerne tvang folk ut av hjemmene sine. I mange tilfeller over i noe som var verre enn dyretransport, på båter så trange og fulle av oppkast, ekskrementer og sykdom, at barn og syke døde. Olsen forteller om et fire uker gammelt barn som måtte ut, naken i kulden, med revolver pekende mot hodet, mens tyske soldater på metamfetamin satte fyr på familiens hus. Og om fjortenårige Ruth som ble stuet inn i et stinkende lasterom hvor hun holdt på å sette seg på det som var blitt liket av nabopassasjeren.

les også Partisankrigen i nord: Nazistene slo i hjel 11 nordmenn med spader

Det er ingen tvil om hvem som led mest under krigen i Norge. Det var her i nord. Men som i dyrkingen av de russiske heltene, forsvinner også noen av nyansene i den nordnorske lidelseshistorien.

Årsaken til at «øvrigheta» ikke hjalp den plagede befolkningen, var ikke at den norske regjeringen ikke prøvde. De ble ikke prioritert av de allierte. Og selv om norske sentralmyndighetene ikke fikk det til fort nok, ville de bygge opp Finnmark etter krigen.

Det alle kan være enig om, er at russerne ofret mye i nord.

Da overkommandør Stalin ble bedt om tillatelse til å krysse norskegrensen, var det ifølge professor Aleksej Komarov fordi sovjetisk område kunne skytes på fra norsk side. Dessuten måtte tyskerne kastes ut av Kirkenes, deres viktigste forsyningshavn i nord.

Stalin svarte «Det ville vært bra».

Taktiske hensyn ga oss frigjøringen i nord. At Stalin gjorde det for å være snill, er det vel knapt noen som tror. For Den røde arme kom med frigjøringen, men nesten aldri med frihet.

Publisert: 25.10.19 kl. 06:27

Les også