Slakter skjulte supergoder.

Statens pensjonskasse (SPK) vil ikke gi fra seg opplysninger om hva medlemmene av den avgåtte regjeringen har opparbeidet i statlige pensjonsrettigheter. Det kom frem i artikkelen Holder pensjonen hemmelig som Nettavisen NA24 publiserte tirsdag.

I avslaget på Nettavisen NA24s innsynsforespørsel fokuserer SPK primært på unntaksreglen i offentlighetsloven for taushetsbelagte opplysninger og på paragraf 13 i forvaltningsloven som gir taushetsplikt for visse typer personlige forhold. I avslaget heter det også at en beregning av opptjente pensjonsrettigheter vil ta lang tid å fullføre og være et omfattende arbeid.

Rister på hodet av avslaget

Eksperter på offentlighetsloven og en uavhengig pensjonsekspert slakter SPKs svar.

- Begge steder går det klart frem at opplysninger om lønn og godtgjørelse fra offentlige instanser ikke er underlagt taushetsplikt. Da det ble vedtatt å endre offentlighetsloven for et par år siden. slik at fødselsnumre og lønnsoppgaver kan unntas fra innsyn, ble det understreket i innstillingen at lønnsoppgaver kan unntas såfremt man opplyser om bruttoutbetalingene på annen måte. Altså det som det offentlige utbetaler i lønn og andre godtgjørelser, kan ikke unntas, sier presseveteran Gunnar Bodahl-Johansen.

Landets kanskje fremste ekspert på offentlighetsloven, professor Jan Fridthjof Bernt ved Universitetet i Bergen har følgende kommentar.

- Det har vært en del usikkerhet omkring disse spørsmålene, men når det gjelder avlønning er det lagt til til grunn at opplysningene om bruttolønn er offentlige, men ikke deltaljer om beregningsgrunnlaget. Da skulle det være rimelig opplagt at det samme må gjelde for pensjonsrettigheter, altså om bruttopensjon, sier Bernt.

Han mener så snart SPK har beregnet pensjonsopptjeningen og gitt melding til mottaker, må det gis innsyn.

- Noen ubetinget plikt til å foreta individuelle beregninger i forkant av dette, er det derimot neppe. Det kan være krevende, så hvis ikke dette kan hentes enkelt ut av lagrede data, kan nok SPK avslå begjæringen på dette tidspunkt. Men det er opplagt at det ikke er knyttet taushetsplikt til pensjonopptjeningen for offentlige ansatte, sier Bernt.

Skylder på kompliserte beregninger

Etter at denne artikkelen ble publisert mottok Nettavisen NA24 tirsdag ettermiddag en tilleggskommentar fra juridisk direktør i Statens pensjonskasse Rune H. Kristoffersen.

- Da vi avslo Nettavisens innsynsbegjæring hadde vi to begrunnelser. Den ene, som ikke ble gjengitt i Nettavisens artikkel, var i tråd med kommentaren fra professor Jan Fridthjof Bernt. I artikkelen sier Bernt at det neppe foreligger «noen ubetinget plikt til å foreta individuelle beregninger. Det kan være krevende, så hvis ikke dette kan hentes enkelt ut av lagrede data, kan nok SPK avslå begjæringen på dette tidspunkt.». I den delen av vårt avslag som Nettavisen valgte å publisere, viste vi til paragraf 9 i offentlighetsloven, som handler nettopp om dette. Opplysningene Nettavisen har bedt om kan ikke hentes ut av lagrede data. Det vil tvert i mot måtte gjøres individuelle beregninger for hvert enkelt regjeringsmedlem. Vi mener at vårt avslag er vel begrunnet, men vi avventer nå Arbeidsdepartementets svar på anken. Og vi vil selvsagt rette oss etter en eventuell omgjørelse fra departementet, sier Kristoffersen.

Forstår lite av svaret

En av landets fremste uavhengige pensjonseksperter, Agnes Bergo i Pengdoktoren, forstår lite av Kristoffersens svar.

- Dersom man har alle grunnlagsdata, tar det ikke lang tid å beregne en offentlig pensjon. SPK har datasystemer som beregner dette. Svaret kan gis i løpet av kort tid. Her står det nok mer på viljen, ikke på evnen, sier Bergo.

Professor Bernt tillegger følgende:

- SPK kan ikke avvise innsyn på prinsipielt grunnlag, men jeg forutsetter da at det er gitt en presis begrunnelse for hvorfor dette er vanskelig. Dette må departementet vurdere, sier Bernt.

Alle andre må - selv slipper de unna

Bergo peker videre på noe hun mener er svært interessant.

- Alle kommuner er ved lov er pålagt å beregne verdien til ordfører, kommunestyrerepresentanter og de ansatte i kommunen. Alle børsnoterte selskaper må også beregne verdien av pensjonsordningen til administrerende direktør, og oppgi den i årsrapporten. De må også beregne verdien av de ansattes pensjonsordning. Det eksisterer ikke samme lovpålagte plikt for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer, så vidt jeg vet. Det er interessant, fordi stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer har nytt godt av særdeles gode pensjonsregler. Det er underlig at de er så å si de eneste som slipper å beregne verdien av sin tjenestepensjonsordning, sier Bergo.

Hun viser i tillegg til Stortingsmelding nr. 43 2012 - 2013 «Årsmelding 2012 for pensjonsordning for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer»

- Man skulle forvente at denne meldingen ville inneholde noe om verdivurderingen av pensjonsordningen. Men det gjør den ikke. Ikke et ord om verdivurdering. Det er bare alle andre som skal oppgi verdien på tjenestepensjonsordningen sin, ikke stortingspolitikere og regjeringsmedlemmer, sier Bergo.

Bekrefter

Arbeidsdepartmentet, som er «eier av SPK», bekrefter at Bergo har rett.

- Både private og kommunale tjenestepensjoner er forhåndsfinansierte, og det er krav om at forpliktelsene synliggjøres i regnskapet. Pensjonsordningen for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer er derimot utlikningsfinansiert, det vil si at de årlige pensjonsutgiftene finansieres over de årlige statsbudsjettene, og det er ikke noe krav om at forpliktelsene skal synliggjøres i regnskapet, sier seniorrådgiver Morten Digre og legger til

- Det er Statens pensjonskasse som har besluttet at det ikke skal gis innsyn i den aktuelle saken. Etter forvaltningsloven skal Statens pensjonskasse også vurdere om beslutningen skal opprettholdes eller omgjøres. Dersom pensjonskassen opprettholder sin beslutning, er departementet klageinstans. Det er derfor ikke naturlig for departementet å kommentere denne saken ytterligere nå, sier Digre.