I september oppjusterte PST trusselnivået fra høyreekstreme.

I en fersk trusselvurdering skriver sikkerhetstjenesten at den negative utviklingen i trusselen fra norske høyreekstreme har fortsatt.

PST ser i økende grad at nordmenn sympatiserer med og gir støtte til høyreekstrem terrorisme.

I den nye vurderingen kommer det frem at:

PST vurderer et nytt høyreekstremt terrorangrep som «mulig». Dette er samme vurdering som PST har for ekstreme islamister. Det er første gang på mange år at PST vurderer trusselen fra disse to gruppene som like.

Et eventuelt angrep fra høyreekstreme vil sannsynligvis rette seg mot samlingssteder for muslimer og ikke-vestlige innvandrere.

Et eventuelt angrep vil sannsynligvis skje med skytevåpen, improviserte eksplosiver eller kjøretøy.

Når PST vurderer et terrorangrep som «mulig», betyr det at det er like sannsynlig som usannsynlig at et terrorangrep vil skje.

Philip Manshaus (21) hadde med seg flere våpen da han skjøt seg gjennom ei dør og gikk inn i moskéen Al-Noor Islamic Centre i Bærum den 10. august. Foto: Nadir Alam / NRK

Dobling av høyreekstrem terror

Ifølge PST har høyreekstreme gjennomført 16 terrorangrep i Vesten så langt i år, sammenlignet med syv i fjor. Angrepene har vært rettet mot muslimer, ikke-vestlige innvandrere, politikere og jøder.

Seksjonsleder i PST, Arne Christian Haugstøyl. Foto: Anders Fehn / NRK

Det betyr, ifølge PST, at det har vært flere angrep mot Vesten fra høyreekstreme enn ekstreme islamister i 2019.

– Vi ser flere terrorangrep, en økt grad av radikalisering til høyreekstremisme, og vi ser i økende grad nordmenn som sympatiserer med og gir støtte til angrepene i vesten, sier Arne Christian Haugstøyl, seksjonsleder i PST til NRK.

– Hvordan vurderer dere dette?

– Det er åpenbart bekymringsfullt. Derfor ønsker vi å dele denne informasjonen, svarer Haugstøyl.

«Game changer» i New Zealand

I februar i år mente PST at det var «lite sannsynlig» at høyreekstreme ville utføre terror i Norge i 2019.

Måneden etter angrep høyreekstreme Brenton Tarrant to moskeer på New Zealand. 51 mennesker ble drept. Gjerningsmannen sendte skytingen direkte på sosiale medier. Han publiserte også et manifest. PST mener dette angrepet er noe av bakgrunnen for den negative utviklingen.

Terroristen Brenton Tarrant under et fengslingsmøtet. Dommeren beordret fotografene til å sladde ansiktet før publisering. Foto: MARK MITCHELL

Seksjonsleder Haugstøyl kaller terrorangrepet i New Zealand en «game changer».

– Etter dette har vi sett flere krypterte og åpne sider der angrepene får støtte av høyreekstreme enkeltpersoner og miljøer, også i Norge, sier Haugstøyl.

PST vil ikke være konkret på hvor mange personer de tror det er snakk om, men kaller antallet «betydelig».

– Vi ser en økt støtte, uten at det er lett å si om det i realiteten er flere som støtter det, eller om de bare har fått flere kanaler, sier seksjonslederen.

Muslimske samlingssteder er terrormål

I august ble Al Noor-moskeen i Bærum angrepet av Philip Manshaus. PST mener terrorangrepet var inspirert av Tarrant. To snarrådige helter som slo den ned terrorsiktede 21-åringen var med på å forhindre at liv gikk tapt i moskeen.

PST trekker frem nettopp samlingssteder for muslimer som et sannsynlig terrormål ved et eventuelt angrep.

– PST vil sette politiet i stand til å beskytte de mest sårbare gruppene. Det er og viktig for oss at de mest utsatte gruppene selv skal være med å redusere egen sårbarhet.

– Hva kan de utsatte gruppene gjøre?

– Politiet og PST har en dialog med disse om sårbarhetsreduserende tiltak, men jeg vil ikke gå inn på hvilke konkrete råd vi gir. Det kan føre til at tiltakene blir svekket.