– Politiet havner dessverre oftere og oftere i situasjoner hvor ungdom og andre kan være aggressive mot dem eller forstyrre arbeidet deres, og hvor ting må følges opp i ettertid. For å unngå diskusjoner om hva som skjedde, er det veldig nyttig å ha dokumentasjon, sier Bøhler.

Denne uka har nyhetsbildet vært preget av en hendelse på Bogerud i Oslo, der politiet rykket ut mandag til det de oppfattet som et slagsmål mellom flere ungdommer.

Jan Bøhler (Ap). Foto: Truls Aagedal / NRK

Politiet mente at ungdommen skal ha truet og vært aggressive mot politiet, og pågrep derfor ti personer i alderen 15–20 år.

I etterkant bestrider de involverte ungdommene politiets versjon.

Bøhler tror kroppskamera ville hjulpet, og mener slike opptak gir et mye bedre bilde av situasjonen enn korte klipp og muntlige fremstillinger.

– Da ville man hatt bedre bevis og dokumentasjon på hva som har skjedd, slik at vi slipper disse diskusjonene med ulike fremstillinger. Jeg har stor tillit til politiet, men for politiets egen del vil det også være nyttig å kunne dokumentere og slippe diskusjonene som kan oppstå, sier han.

Politiet rykket ut til Bogerud i Oslo tidligere denne uka. I ettertid har det vært uenigheter om hendelsesforløpet. Foto: Kristin Grønning / NRK

Testet i 2015

Kroppskamera på uniformen er vanlig i flere land, og det har også blitt gjennomført et prøveprosjekt i Norge.

Politiet i Oslo ble utstyrt med kamera i en periode på fire uker i oktober 2015. Etter prosjektet viste en rapport at politibetjenter var positive etter kamerabruken, skriver Politiforum.

Bøhler viser til positive erfaringer fra prøveprosjektet i 2015.

– Jeg leste om erfaringene politiet oppsummerte, og de var entydig positive. De fikk lettere dokumentert hva som skjedde. Da synes jeg det er veldig rart og feil at man bruker fire år på å finne ut om man skal gå videre eller ikke, sier han.

Kallmyr: – Komplisert

Justisminister Jøran Kallmyr (Frp) møter NRK på Bogerud i Oslo. Han vil ikke love at kroppskamera blir innført på fast basis.

Justisminister Jøran Kallmyr (Frp) Foto: Ketil Kern / NRK

– Vi er villige til å se på det, men slik som tilfellet var her på Bogerud tror jeg ikke kamera ville hjulpet. Når man får pålegg fra politiet om å fjerne seg, skal man gjøre det. Da skal man ikke stille spørsmål eller utvise aggressivitet mot politiet, sier Kallmyr.

Etter prøveprosjektet har det blant annet kommet nye personvernregler, som blant annet påvirker hvor lenge opptak kan lagres.

– Dette er komplisert. Det er mye å se på, men i utgangspunktet er vi positive til alt som kan være med på å sikre og trygge politiets hverdag, samt å gi et bedre bevisbilde. Men det må ikke for ressurskrevende. Vi skal ikke ha kamera på politifolk i stedet for flere politifolk, sier Kallmyr.

Oslo-politiet positiv til kroppskamera

I konklusjonen etter prøveprosjektet for fire år siden skrev Oslo politidistrikt at forsøkene som er gjort er av liten skala, og at det har gjort at få problemstillinger har meldt seg. Politiet bør derfor vurdere kamerabruken nærmere, het det.

Gevinstene ved bruken var at videoopptak kunne være nyttig i straksetterforskning, for å roe ned situasjoner ved at personer roet seg da de fikk beskjed om at det ble gjort opptak, og til bruk i opplæring.

Likevel er en av innvendingene mot kamera på kroppen at forståelsen av en video i ettertid kan være annerledes enn forståelsen ute på gata når hendelser skjer.

Sigve Bolstad i Politiets fellesforbund bekrefter at erfaringene fra prøveprosjektet var positive.

– Slik jeg ser det er det flere positive enn negative elementer ved å ha kamera på kroppen. Det norsk politi gjør, skal tåle dagens lys. Det gjør det, og hvis dette kan belyse situasjoner på en bedre måte, er det positivt. Jeg vil tro at de fleste tenker at dette er til gunst, og ikke ugunst, sier Bolstad.

– Vi er positive til å få et verktøy som om mulig kan bidra til å belyse det som faktisk skjer både i form av lyd og bilde. Selve bruken krever en nærmere utredning og forankring, sier fungerende visepolitimester i Oslo, Johan Fredriksen.

Færre klagde på politibetjenter med kroppskamera

I England ble det gjennomført en studie i 2016 hvor de så på hvilken effekt kroppskamera har på politiets arbeid.

Resultatet i studien viste en nedgang på 93 prosent i antall klager mot politibetjenter etter at kroppskamera ble tatt i bruk.

Dr. Barak Ariel som ledet forskerne ved University of Cambridge, mener kroppskameraet har hatt en stor påvirkning på måten betjentene og de mistenkte oppfører seg på.

Betjentene tilpasset oppførselen sin og klagerne som kanskje klagde uten særlig grunnlag sluttet å klage på grunn av videobeviset. Dessuten stupte også antall klager i kontrollgruppen der politiet ikke var utstyrt med kamera, noen Ariel forklarer som en «smittbar ansvarsfølelse».

Les mer: Færre klager på politifolk som kameraovervåkes

Politidirektoratet sier til NRK at de ikke har kroppskamera «på agendaen», og ønsker ikke å kommentere saken videre.