20 sanger går igjen i norske barnehager. Flesteparten er laget før 1960.

Barnehageforskere: – Barn har kapasitet til å lære mer enn bare «Bæ bæ lille lam».

MUSIKK OG SANG: I musikkrommet i Kværnerdalen barnehage er det både piano, rytmepinner, trommer og gitarer. Her samles barna for å synge og spille instrumenter sammen. Det synes Markus (4) og Gaia (4) er gøy. Kathrine Humberset

Kathrine Humberset Journalist

23. okt. 2017 08:00 Sist oppdatert 13. mai 2020

– Mikkel Rev spiser masse mus og blir så tykk i magen!

Markus (4) forteller ivrig om sangen han liker aller best å synge.

– «Bæ bæ lille lam» er min favorittsang, skyter Gaia (4) inn.

I Kværnerdalen barnehage i Oslo kan barna teksten til de kjente barnesangene utenat. Her synges det minst én gang om dagen. Gjerne i løpet av morgenstunden eller før mat. Og blant de 56 barna, er det noen sanger som er mer populære enn andre.

– «Bæ bæ lille lam», «Mikkel Rev», «Hjulene på bussen», «Kua mi, vi takker deg», «Hodet, skulder, kne og tå», er sanger som går igjen, forteller pedagogisk leder, Linda Solli.

Se hele listen nederst i saken

Les også Spanske og britiske pedagoger besøkte norsk barnehage: Dette ble de mest overrasket over

Populære sanger

De samme tonene fyller en stor del av norske barnehager, viser forskning gjort på Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA). Flesteparten av sangene som synges er fra før 1960.

– Sangene er av eldre opprinnelse, og ingen av de 20 mest populære er laget etter 1990, forteller høyskolelektor Liv Anna Hagen.

Sammen med høyskolelektor Elisabeth Anvik og førstelektor Siri Haukenes, har hun arbeidet med å kartlegge sangmaterialet i barnehager i Oslo og Akershus. Innsamlingen av data har pågått over seks år og viser tydelig at repertoaret i barnehagene har noen felles kjennetegn.

– Sangene er musikalsk veldig like; de går i dur og to-takt, og toneomfanget er lite. Det er enkle sanger som ofte handler om dyr, kroppen, tog og biler, sier Haukenes.

VIL STØTTE SANGKULTUREN: Liv Anna Hagen, Elisabeth Anvik og Siri Haukenes er sammen med Ingrid Danbolt og Nina Engesnes i gang med å utvikle appen «Trall» til bruk i skoler og barnehager. HiOA

– Springbrett til språk

Forskerne mener sangene i liten grad speiler samfunnet for øvrig, og viser mangel på mangfold.

– Det som imidlertid slo oss, er at sangene i dag brukes med en pedagogisk hensikt. Man synger ikke lenger bare for å synge, men for å lære, sier Hagen.

Det er likevel noen positive sider ved at sangene som synges i barnehagene, er av eldre årgang, sier de:

– Det handler om en overlevering av tradisjoner, en kulturarv. Det er så viktig at vi har noen sanger som alle kjenner til og som vi kan samles om.

Les også Norsk forskning om barnehager: De aller minste barna sitter for mye i sandkassen

– Barna blir ikke lei

Pedagogisk leder Linda Solli er enig. I Kværnerdalen barnehage er nasjonalitetene mange. Det gjør sang og musikk ekstra viktig.

– Musikk er et verdensspråk. Det er samlende, og skaper trygghet og fellesskap på tvers av kulturer. Dessuten er musikk et springbrett til språk, og ett av de beste verktøyene for språkstimulering vi kan bruke.

Hun mener det er flere fordeler med å holde på de gamle, norske sangene:

– Det er kjente og kjære sanger som barna kan synge både her og hjemme fordi foreldrene også kan dem. Barna blir aldri lei uansett hvor mye vi synger dem. De synes det er like gøy hver gang.

Det er imidlertid ikke kun barnesanger som høres i Kværnerdalen. Her blir barna også presentert for andre sjangre.

– Da jeg kom på jobb i dag danset barna disco, og noen ganger setter vi på klassisk musikk når de maler. Når jeg setter meg ned og synger norske folkesanger for dem, blir de så stille og rolige, forteller Solli.

MUSIKALSK BARNEHAGE: Sang, rim og regler brukes aktivt i Kværnerdalen barnehage, forteller pedagogisk leder Linda Solli. Kathrine Humberset

Les også Slik får du barnet til å leke på egen hånd

Utrygge på egen stemme

Forskerne bak studien mener barnehageansattes selvtillit når det kommer til sang og musikk spiller en viktig rolle for hvilke sanger som brukes.

– Vi møter mange studenter som er utrygge på sin egen sangstemme og ukomfortable med å synge med og for andre. Det handler nok også om at man ofte holder seg til de sangene man kan, i stedet for å lære seg nye, sier Anvik.

– Undervurderer barnehagene ungenes kapasitet til å lære nye og litt mer avanserte sanger?

– Det er nok en kombinasjon av de ansattes frykt for å synge og at man tror at sanger for barn må være enkle. Barn har imidlertid en enorm evne til å lære seg språk og kompliserte musikalske ting, så muligens kan det være at vi voksne noen ganger undervurderer dem litt, sier høyskolelektoren.

SANGGLEDE: Både Markus (4) og Gaia (4) liker å synge. Favorittene er «Mikkel Rev» og «Bæ bæ lille lam». Kathrine Humberset

Topp 20-sanger

Her de 20 sangene som ifølge forskningen synges oftest i norske barnehager:

Bæ, bæ lille lam (A. Tegnér) Lille Petter edderkopp (ukjent) Hurra for deg (M. Munthe/folketone) Bjørnen sover (ukjent/melodi: Gubben Noa) Mikkel rev (ukjent) God morgen alle sammen (ukjent/folketone) Hode skulder kne og tå Hjulene på bussen (ukjent) Med krøllet hale (ukjent/melodi: Ute etter øl) Olle bolle (ukjent) Lille kattepus (ukjent) Kua mi jeg takker deg (P.A. Jensen/Tordenskjoldsangen) Gutter og jenter (ukjent/melodi: Nisser og dverge) På låven sitter nissen (M. Munthe/folketone) Alle barna klapper (ukjent) Ro, ro, ro din båt (E. O. Lyte/amerikansk 1800-tall) Nede på stasjonen (engelsk/ukjent) Tommelfinger, tommelfinger (ukjent) Santa Lucia (italiensk/folketone) Alle killebukkene (ukjent)

Ønsker du å få med deg lignende saker? Vi har en egen Facebook-gruppe og Twitter-profil for Familie og oppvekst.