Kraftig økning i voldstrusler mot lærere i Oslo-skolen

Hele 3000 tilfeller ble rapportert i 2017.

Oppdatert 7. mai 2018

Artikkelen er over to år gammel

Det var Aftenposten som først omtalte saken.

Det er sterkest økning av trusler mot lærere fra de yngste elevene. Mandag morgen la Utdanningsetaten frem en rapport om vold og trusler mot ansatte i Oslo-skolen.

Dette er hovedpunktene i rapporten:

Antallet «svært alvorlige» hendelser økte fra 167 i 2015 til 436 i fjor

Antallet «alvorlige» hendelser ble nesten tredoblet fra 425 i 2015 til 1219 i fjor.

Antallet «lite alvorlige» hendelser økte fra 279 i 2015 til 1515 i fjor.

Politiet: Vi må bli bedre enn gjengene

Kriminalitetsforebyggende koordinator Bjørn Øvrum i Oslo-politiet mener det finnes en forklaring på hvorfor ungdommer tyr til vold, eller ender opp i gjengmiljøer.

– Hva søker ungdommen? Respekt. De aller fleste barn og ungdommer får respekt eller blir sett og opplever mestring på skolen. Men så vet vi at det er noen motkrefter der ute. De som ikke opplever mestring, ikke opplever respekt på disse arenaene, kan lett bli et bytte for de andre der ute, sier han.

Han minnes en opplevelse han hadde for mange år siden, da han jobbet opp mot et nazist-miljø i Oslo. Der snakket han med en ung jente som sa «Det er bedre å være nazihore enn å ikke være noenting».

– De (gjengene, journ. anm) tilbyr aktiviteter, de holder på med noe, de tilbyr en subkultur, de går kanskje i de samme klærne og hører på den samme musikken, de tilbyr et nettverk, det er spennende å være med der for da skjer det noe - mange ungdommer opplever hverdagen som monoton og ganske kjedelig, sier han.

Han understreker at hvis politiet skal vinne kampen mot gjengene, så må man være bedre på alle disse områdene enn det gjengene er.

– Vi er nødt til å ha tillit i befolkningen, hvis ikke så blir den jobben vanskelig, understreker han når han snakker om å bekjempe rekruttering til gjenger.

Flest unge

Ifølge rapporten er det er flest hendelser per ansatt ved spesialskoler, mens det er én av tre elever ved ordinære skoler som står for de fleste hendelsene. Det er sterkest økning av trusler mot lærere fra de yngste elevene.

– Det som kanskje vil overraske noen, er at det er de yngste elevene - barn fra 6 til 12 år - som står for de fleste volds- og trusselhendelsene, sa direktør Astrid Søgnen i Utdanningsetaten i Oslo kommune på en pressekonferanse mandag morgen.

Ialt er det 7, 6 prosent av den samlede arbeidsstaben i Oslo-skolen som har opplevd trusler eller vold fra elever. Dette er på landsgjennomsnittet, heter det i rapporten. Tall fra nasjonal overvåkning av arbeidsmiljø- og helse viser at det samme tallet for norske arbeidstakere ligger på 7, 5 prosent.

VOLD: En rekke mennesker har samlet seg på Apalløkka skole i Groruddalen for å lytte statusen på vold- og trusler i Osloskolen. Foto: Frode Hansen

Etaten presiserer at varslingsrutinene er blitt bedre, og at dette kan være en årsak til at årets tall er høyere enn vanlig.

Fire hendelser var så alvorlige at de blir meldt til Arbeidstilsynet. Slike hendelser er definert som «alvorlig skade» ved at de medfører varig eller lengre tids arbeidsudyktighet. 43 hendelser ble politianmeldt.

Ifølge skolenes innrapportering har også vold fra elever mot andre elever økt kraftig i 2017. Det ble innrapportert 1174 vold- og trusselhendelser i fjor, mot 698 året før.

– Vi må snakke med barna

– Det er vondt, det er ingen barn som har lyst til å være sånn, sier Inga Marte Thorkildsen byråd for oppvekst og kunnskap.

– Så er det mange lærere der ute som er bekymret og redde, og jeg tror det fører til skam.

Hun mener man må samordne hjelpeinnsatser, og lytte mer til barn og unge selv som hun sier har blitt hørt for lite.

– Det er varme og omsorg som er viktigst, og det gjelder óg de gutta som vi kan være litt redde for, sier hun.

– De får så mye kjeft de ungdommene der, de får det fra foreldre, de får det fra skole, de får det fra barnehager. Vi snakker til noen barn mens vi snakker om andre barn, påpeker Thorkildsen.

FØLGER MED: Inga Marte Thorkildsen (SV), byråd for oppvekst og kunnskap, var til stede på pressemøtet. Foto: Frode Hansen

– Vi må kjenne faget vårt

– Det første det handler om er å bli kjent med de som jobber tettest på elevene, det vil si lærerne. Vi må kjenne elevene våre. Vi må vite litt mer enn om bare det faglige, sier Elisabeth Dullum - rektor ved Apalløkka skole.

Til VG utdyper hun hvor viktig hun mener det er med relasjonsbygging for å få bukt med problemene.

– Vi må kjenne faget vårt, vi må ta elevene på alvor. Man må faktisk kjenne ungdommen, vise at man bryr seg og er engasjert. Det er krevende som gruppe å stå i alle utfordringene vi har, men vi må jobbe som et lag og styrke læreren og personalet, sier rektoren.

Publisert: 07.05.18 kl. 10:19 Oppdatert: 07.05.18 kl. 15:57