Asunnon omistajien keinot ovat vähissä hankalien vuokralaisten kanssa, lopulta apu löytyy käräjäoikeudesta.

Vuokranantajat ovat lain näkökulmasta ahtaalla hankalien vuokralaisten kanssa.

Suomen Vuokranantajat ry:n toiminnanjohtaja Mia Koro-Kanerva kertoo järjestön saavan vuodessa yhteensä noin 9000 yhteydenottoa asunnon vuokraukseen liittyvissä asioissa. Suurin osa yhteydenotoista koskee puuttuvia vuokrasaatavia.

– Tällaisissa tapauksissa neuvomme asunnon omistajaa keskustelemaan vuokralaisen kanssa ja kysymään, mistä viivästys johtuu. Esiin kannattaa nostaa viivästyskorot ja perintäkulut, sillä jo pienetkin summat saattavat herättää vuokralaisen. Tärkeintä on ilmaista heti, ettei salli vuokranmaksun laiminlyöntejä, Koro-Kanerva kertoo.

Vuokrarästit peruste sopimuksen purkuun

Hankalasta vuokralaisesta on vaikea päästä eroon. Vuokranantajalla on oikeus purkaa sopimus vuokralaisen laiminlyödessä vuokran maksamisen. Perusteeksi riittää 2–3 kuukauden vuokrien maksamatta jättäminen.

Sopimus voidaan purkaa myös silloin, jos vuokraoikeus siirretään tai huoneisto tai sen osa muutoin luovutetaan toisen käytettäväksi vastoin lainsäännöksiä. Näissä tilanteissa vuokrasuhteen voi päättää heti.

Joskus vuokralaista ei saa asunnosta pois, vaikka vuokralainen olisi itse irtisanonut sopimuksen.

– Jos vuokralainen ei lähde asunnosta, on asia vietävä käräjäoikeuteen ja haettava häätöä. Käsittely kestää kuitenkin yleensä vähintään kuukauden ja pitkittyy entisestään, jos haastemies ei saa toimitettua tiedoksiantoa vuokralaiselle, Koro-Kanerva kertoo.

Suomen Vuokranantajat ry:n toiminnanjohtaja Mia Koro-Kanerva muistuttaa, että poliisi ei voi antaa lupaa vuokra-asunnon tyhjentämiseen. Pirjo Jylhä

Omin päin asukkaan tavaroita ei saa hävittää

Jos vuokranantaja ei saa vuokralaista kiinni ja asunto on täynnä asukkaan tavaroita, ei asunnon omistaja voi vuokrasuhteen irtisanomisesta tai purkamisesta huolimatta mennä tyhjentämään asuntoa omine lupineen tai vaihtaa lukkoja ilman käräjäoikeuden päätöstä.

– Jos vuokralainen on luovuttanut asunnon avaimet ja selvästi muuttanut pois sopimuksen päätyttyä, asunnon omistajan kannattaa tyhjentää asunto. Tässä liikutaan kuitenkin harmaalla alueella. Asuntoon jääneen omaisuuden täytyy olla arvotonta. Tällöinkin vuokranantajan kannattaa listata ja valokuvata kaikki asuntoon jätetty tavara, Koro-Kanerva kertoo.

Jos avaimet ovat vielä vuokralaisella, saattaa asunnon omistaja syyllistyä omankädenoikeuteen hävittäessään vuokralaisen omaisuutta ilman lupaa.

– Esimerkiksi poliisi ei voi antaa lupaa tyhjentää asuntoa, vaan tyhjentäminen tapahtuu käräjäoikeuden päätöksen nojalla.

Vuokralainen kanttaa valita huolellisesti

Koro-Kanerva muistuttaa, että asunnon vuokraukseen liittyy omat riskinsä. Hänen mukaansa vuokranantajan kannattaa valita vuokralainen huolellisesti ja pitää tähän säännöllisesti yhteyttä. Välit vuokralaiseen kannattaa pyrkiä säilyttämään mahdollisimman hyvinä myös ristiriitatilanteissa, vaikka se voikin vaatia joustoa vuokranantajalta.

– Nämä ovat asioita, joihin pystyy itse vaikuttamaan. Totta kai kohdalle voi joskus osua vuokralainen, joka vedättää asunnon omistajaa ihan täysin.

Toisinaan järjestö neuvoo vuokranantajia jopa maksamaan vuokralaiselle, jotta hän lähtee asunnosta ilman oikeusprosessia.

– Tämä voi tietysti kuulostaa ristiriitaiselta, koska vuokralainen on usein jo lähtökohtaisesti vuokranantajalle velkaa. Asunnon omistajan pitäisi kuitenkin saada pidettyä asunto jatkuvasti vuokrattuna. Tällä tavalla asunnon saa mahdollisimman pian takaisin markkinoille ja rahalliset tappiot pienenevät, Koro-Kanerva toteaa.