Jos Turkin kansalaisille luvattu EU-viisumivapaus ei edisty, myöskään Turkki ei aio pitää kiinni EU:n ja Turkin sopimuksesta pakolaisten palauttamisesta.

Tämä oli Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğanin viesti, kun hän puhui 24. toukokuuta Istanbulissa kansainväliselle yleisölle.

Se on paljon sanottu.

EU ja Turkki allekirjoittivat maaliskuussa pakolaissopimuksen. Sen mukaan Turkki lupasi ottaa kaikki Turkista laittomasti EU:hun tulevat turvapaikanhakijat takaisin sillä ehdolla, että EU maksaa Turkille kuusi miljardia dollaria pakolaisten auttamiseksi.

EU lupasi myös nopeuttaa turkkilaisten viisumivapautta EU-alueelle sekä edistää maan EU-jäsenyyttä muutoinkin.

Sen jälkeen kun sopimus astui voimaan ja ensimmäiset pakolaiset palautettiin Kreikan saarilta Turkkiin, pakolaisveneiden tulo Egeanmeren yli käytännössä tyrehtyi. Yli ei kannattanut enää tulla, koska palauttaminen olisi edessä joka tapauksessa.

Kansainvälisen oikeuden asiantuntijat arvostelivat sopimusta ankarin sanoin. Se rikkoi monia keskeisiä ihmisoikeussopimuksia. Mutta myös poliittisesti kytkykauppaa pidettiin ongelmallisena. Kriitikot varoittivat, että sopimus saattaisi jättää EU:n Erdoğanin panttivangiksi.

Jos asiat eivät etene Erdoğanille mieluisalla tavalla, hän voisi viestittää maan 2,8 miljoonalle syyrialaispakolaiselle – ja sadoille salakuljettajille – että palautuksen riskiä ei enää ole.

Pahimmillaan se voi laukaista uuden, massiivisen pakolaisvirran Turkin rannoilta Kreikan saarille.

Europarlamentti on kieltäytynyt viemästä eteenpäin Turkin viisumivapautta ennen kuin Turkki on täyttänyt kaikki siltä vaadittavat 72 sopimuskohtaa.

Keskeinen niistä on maan terrorismivastainen lainsäädäntö, joka EU:n mukaan ei sovi oikeusvaltiolle. Nykyisin kuka tahansa, joka ilmaisee tukensa esimerkiksi maan kurdivähemmistölle, voidaan pidättää terrorisminvastaisesta toiminnasta. Lakia sovelletaan hanakasti.

Turkin kansanedustajilta poistettiin myös vastikään syytesuoja. Erityisesti kurdikansanedustajat pelkäävät, että uuden lain tarkoitus on ennen kaikkea vaientaa heidät. Kurdimielinen puolue HDP sai parlamenttiin 80 edustajaa viime vuoden parlamenttivaaleissa.

Myös toimittajien pidätykset ja heille annetut ankarat tuomiot ovat vähentäneet Euroopan halukkuutta edetä viisumiasiassa.

Viisumivapauden oli määrä astua voimaan kesäkuun lopussa. Nyt sen toteutuminen siirtyy todennäköisesti ainakin lokakuulle.

Sopimus ei ollut Erdoğanin mieleen alun alkujaankaan. Hän on lausunut kriittisiä näkemyksiä sopimuksesta useassa yhteydessä.

Sopimuksen takana oli ennen kaikkea pääministeri Ahmet Davutoğlu. Vielä kuukausi sitten hän kiersi hymyssä suin Eurooppaa sopimus kädessä.

Toukokuussa Erdoğanille vuosia lojaalina pysynyt Davutoğlu sai lähteä. Miesten väliset erimielisyydet muun muassa terrorismilaeista sekä presidentin valtaoikeuksista olivat lehtitietojen mukaan kasvaneet liian suuriksi.

Uudeksi pääministeriksi nousi Erdoganin luottomies Binali Yıldırım, joka lupasi heti valinnan jälkeen, että Erdoğanin jokainen unelma on myös hänen unelmansa.

Nyt Erdoğanilla on vapaat kädet edistää hänelle kaikkein tärkeintä lakihanketta, presidentin valtaoikeuksien laajentamista.

Turkin johdon silmissä ongelmat johtuvat ennen kaikkea siitä, että EU on lisännyt uusia ehtoja sopimukseen ja pelaa näin kaksinaamaista peliä.

Presidentin taloudellinen neuvontaja Yigit Bulat sanoi vastikään, että jos EU jatkaa nykylinjalla, Ankara voi peruuttaa kaikki sopimuksensa EU:n kanssa.

”Heidän (EU:n) pitäisi tietää, että jos tämä jatkuu, Turkki tekee pian radikaaleja ratkaisuja.”

Erdoğanin mukaan EU ei ole edes maksanut niitä kuutta miljardia euroa, jonka se sopimuksen yhteydessä lupasi Turkissa asuvien pakolaisten auttamiseen.

Terrorisminvastaisesta laista Erdoğan kieltäytyy edes keskustelemasta. Hänen mukaansa laki on välttämätön maan taistelussa kurditerroristijärjestö PKK:ta vastaan.