Britannia eroaa virallisesti EU:sta tammikuun lopussa. Se varmistui käytännössä torstai-iltana, kun brittiparlamentti äänesti EU:n kanssa neuvotellun sopimuksen puolesta.

Alunperin sopimus piti hyväksyä vuoden 2018 lopussa, mutta lukuisista äänestyksistä (siirryt toiseen palveluun), lykkäyksistä ja muutosehdotuksista huolimatta erosopimus ei saanut parlamentin enemmistöä taakseen ennen kuin nyt.

Sopimuksen hyväksyminen ei kuitenkaan poista kovan eron mahdollisuutta. Helmikuun alusta alkaa siirtymäaika, joka kestää vain vuoden loppuun. Siihen mennessä pitäisi sopia EU:n ja Britannian välisestä uudesta suhteesta.

Lue lisää: Britannian brexit-tuska ei ole lähelläkään loppuaan vaan nyt alkaa todellinen vääntö.

Kysyimme perjantaina Helsingissä käyneiltä suomalaisilta mepeiltä, miltä tuleva brexit-vuosi heidän mielestään näyttää.

Jos sopimusta ei saada, riskinä on yhä kova brexit, jolloin rajat nousevat pystyyn.

Britannia saattaa lähentyä muiden maiden kuten Yhdysvaltojen kanssa. Siitä saattaa EU-parlamentaarikkojen mielestä jopa kehkeytyä jonkinlainen veroparatiisi unionin kylkeen, jos se alkaa kilpailla muun Euroopan kanssa esimerkiksi nykyistä kevyemmällä verotuksella.

Miapetra Kumpula-Natrin mukaan EU-neuvottelijat puolustavat tiukasti jäsenmaiden etuja helmikuussa alkavissa neuvotteluissa. Yle

Miapetra Kumpula-Natrin (sd.) mielestä jatkosuhteen reunaehdoista sopiminen 11 kuukaudessa on käytännössä mahdotonta.

– Yleensä kauppasopimuksissa neuvotellaan, miten lähennetään osapuolten sääntelyä toisiinsa. Nyt on yhteinen sääntely ja pitäisi neuvotella, miten sääntelyä erotetaan kauemmas toisistaan, ja silti pysytään tärkeinä kumppaneina ja naapureina, niin se on kyllä haasteellista tehdä 11 kuukaudessa.

Viime aikoina EU:n komissio on väläytellyt mahdollisuutta, että Britannian kanssa ei edes yritettäisi neuvotella kaiken kattavaa sopimusta vaan edettäisiin palanen kerrallaan pienemmissä kokonaisuuksissa (siirryt toiseen palveluun).

– Kun olemme niin tiiviissä yhteisössä olleet pitkään ja eläneet samalla alueella, niin on käytännössä pakko nopeasti sopia kansalaisille oleellisimmista asioista kuten lentoliikenteen ja sähköverkkojen toimimisesta tai energiahuollosta, Kumpula-Natri arvioi.

– On myös oltava tiukkana, että se ei sovi, että Britannian kauppaehdot ovat samat kuin aikaisemmin ilman vapaata liikkuvuutta. On myös vältettävä veroparatiisin syntymistä tuohon naapuriin tai dumppausta (=erilaisten ehtojen ja sääntöjen polkemista kilpailun vuoksi).

Kolme ja puoli vuotta brexit-kansanäänestyksen jälkeen Britannian parlamentti osoitti vihdoin torstai-iltana haluavansa erota EU:sta, Sirpa Pietikäinen sanoo. Yle

Vaikka britit ovat nyt ensimmäistä kertaa selvästi päättäneet erota EU:sta ja myös hyväksyä yhteisen erosopimuksen, avoimia kysymyksiä on Sirpa Pietikäisen (kok.) mielestä yhtä paljon kuin ennenkin.

– Miten tulevat yhteistyösuhteet kauppapolitiikassa, tutkimuspolitiikassa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristökysymyksissä järjestetään? Erittäin kiire aikataulu tässä on.

Sopimukseton ero on Pietikäisen mielestä yhä mahdollinen, koska britit pitävät tiukasti kiinni siitä, että konkreettisen irtautumisen on tapahduttava vuoden loppuun mennessä.

– Uutta yhteistyösopimuspohjaa ei missään edes teoreettisessa maailmassa voida sopia näin lyhyellä aikataululla. Jollei sopimuspohjaa ole, niin silloin siirrytään niin sanottuun kylmään brexitiin.

– Silloin maailmankauppajärjestö WTO:n pelisäännöt, kansainvälinen juridiikka ja sopimukset sitovat yhteistyötä eli silloin suhde Britanniaan on sama kuin vaikkapa Venäjä- tai Ukraina-suhde, Pietikäinen kuvailee.

Mauri Pekkarisen mielestä ei olisi järkeä pilkkoa tulevia neuvotteluja Britannian kanssa osiin vaan neuvotella "kaikesta tai ei mistään". Yle

EU:n ja Britannian välillä on yhteensä noin 600 erilaista sopimusta, Mauri Pekkarinen (kesk.) laskee.

Kun Britannian parlamentin ylähuone ja EU:n parlamentti ovat ensin hyväksyneet erosopimuksen tammikuun lopussa, alkavat kaikkien näiden satojen sopimusten uudelleenneuvottelut.

– Kauppaneuvotteluissa EU pitää kiinni, että ellei Britannia toimi pelisääntöjen mukaan, niin ei tulliton kauppa Euroopan unionin ja Britannian välillä noin vain käy. Jos se käyttää esimerkiksi kiellettyjä valtiontukia tai rikkoo ympäristönormeja tai työntekijöiden normeja, niin ei se käy.

Toinen iso asia kauppasopimuksen ohella on strateginen sopimus, jonka EU yrittää tehdä Britannian kanssa. Siinä on kyse turvallisuuteen ja rikollisuuteen liittyvistä pelisäännöistä. Kolmas tärkeä osa-alue ovat kansalaisoikeudet.

– Jokin yhteinen ymmärrys pitää löytyä kaikista näistä, jotta voidaan mennä tullittomaan yhteistyöhön. EU:n strategian täytyy olla, että kaikesta täytyy voida sopia ennen kuin mistään sovitaan.

Jos sovitaan vain asia kerrallaan, Britannia voi Pekkarisen mielestä käyttää tilannetta hyväkseen.

– Kaikista isoista asioista pitäisi saada ensin yhteisymmärrys. Viimeinen hionta niistä jää sitten varmaan seuraaviin vuosiin.

Heidi Hautalan mielestä Britannian torstainen äänestys oli henkisesti iso asia. "Luulen, että tammikuun lopussa tulee kyynelehtivät jäähyväiset brittikollegojen kanssa." Yle

Heidi Hautalan (vihr.) mukaan parlamentissa toivotaan, että suhteet Britanniaan säilyvät mahdollisimman tiiviinä kaikilla aloilla.

– Mutta mikä on sitten tehtävissä vuoden loppuun mennessä, on rajallista. Ainakin pääministeri Boris Johnson pitää tiukasti kiinni, että silloin pitää olla valmista.

Hautala arvioi, että EU lähtee liikkeelle perinteisen kauppapolitiikan kysymyksistä kuten tullitariffeista, kiintiöistä, ehkä kalastusasioista.

– Kompastuskivi tulee varmaan siitä, että ei voi ajatella EU:n hyväksyvän, että Britannia alkaa kilpailla EU:n kanssa esimerkiksi alhaisemilla ympäristö- ja sosiaalinormeilla.

– Luulen että paine tulee myös Yhdysvalloista, se lupaa Britannialle tehdä vähän toiselta pohjalta kauppasopimuksen, joten ei tästä mitään helppoa tule.

Britannian poliitikot ovat antaneet ymmärtää, että he aikovat rajoittaa ihmisten vapaata liikkumista (siirryt toiseen palveluun) brexitin jälkeen. Hautala ei usko EU:n silloin suostuvan laajaan kauppasopimukseen.

– Tavaroiden vapaa liikkuvuus ja tavarat eivät voi liikkua vapaasti, eivät myöskään pääomat ja palvelut, jos ei voida sopia samalla henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta.

Henna Virkkusen EPP-ryhmässä ei ole yhtään brittimeppiä, joten brexit ei muuta ryhmän sisäistä toimintaa. Parlamentin voimasuhteet muuttuvat hieman brexitissä. Yle

Isoimmat asiat neuvotteluissa liittyvät Henna Virkkusen (kok.) mielestä ihmisten ja yritysten vapauksiin.

– Kun aikataulullisesti ei ole mahdollista tehdä tämän vuoden aikana kattavaa sopimusta ihan kaikesta, niin etusija pitää olla kansalaisten oikeuksilla: ihmisten mahdollisuudella asua, työskennellä, liikkua ja kouluttautua ja lisäksi yritysten mahdollisuudella viedä palveluja ja tuotteita puolin ja toisin, Virkkunen sanoo.

Parlamentin kokoonpano muuttuu brexitin jälkeen (siirryt toiseen palveluun), Virkkunen muistuttaa. 73 brittiä jää pois ja vain 27:n tilalle tulee edustaja muista maista. Parlamentin koko siis pienenee 751 mepistä 705:een.

– Jonkin verran EU-vastustajien määrä vähenee, kun 30 brittimeppiä on ollut EU:n vastustajia. EU:hun myönteisesti suhtautuvien meppien määrä kasvaa hieman, Virkkunen sanoo.

Keskustapuolueen edustajana Elsi Katainen kuuluu parlamentin Renew Europe -ryhmään, jossa on 16 brittimeppiä. He ovat valmistautuneet lähtemään parlamentista siitä asti, kun Boris Johnson valittiin Britannian pääministeriksi. Yle

Elsi Kataisen (kesk.) mielestä brexit-tilanne ei helpottanut oikeastaan lainkaan torstaina, kun brittiparlamentti hyväksyi erosopimuksen.

– 11 kuukauden aikana täytyisi sitten neuvotella siitä, miten esimerkiksi liikkumisvapaus, kansalaisten oikeudet ja kauppasuhteet järjestetään jatkossa. 11 kuukautta on aivan liian lyhyt aika näin isoille ja vaativille neuvotteluille.

Esimerkiksi brittiparlamentin torstaina hyväksymän erosopimuksen neuvottelu ja läpivieminen kesti 3,5 vuotta. Tulevaa suhdetta koskevat sopimukset ovat huomattavasti tarkempia ja yksityiskohtaisempia – ja työläämpiä neuvotella.

Myös Kataisen mielestä on olemassa riski, että Britannia alkaa kilpailla EU:n kanssa erilaisia ehtoja polkemalla houkutellakseen investointeja ja yrityksiä maahan.

– Se on aivan selvää, että EU jää hieman sivustakatsojaksi, kun Britannia ja Yhdysvallat esimerkiksi neuvottelevat omia uusia kauppasuhteitaan.