Ekonomistit ennustavat työryhmän esittelemän mallin jopa syventävän kannustinloukkuja, joita sen oli määrä purkaa.

Hallituksen kaavailema perustulohanke saa kylmää kyytiä asiantuntijoilta, jotka epäilevät osittaiseksi perustuloksi vesittyneen mallin jopa pahentavan kannustinloukkuja, joiden purkamisella sitä on perusteltu.

Suomi on vuosikymmenten vatuloinnin jälkeen kokeilemassa perustuloa, jonka tarkoitus on yksinkertaistaa monimutkaiseksi paisunutta sosiaaliturvajärjestelmää. Juha Sipilän (kesk) hallituksen kärkihankkeisiin kuuluva kokeilu alkoi hahmottua eilen, kun sen toteuttamista selvittävä tutkimusryhmä antoi alustavan ehdotuksensa sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylälle (ps).

Kokeilu on tarkoitus toteuttaa vuosina 2017 ja 2018. Ehdotuksessa kallistutaan osittaiseen perustulomalliin, jossa kaikkien täysi-ikäisten suomalaisten saaman, noin 550–750 euron perustulon lisäksi maksettaisiin edelleen joitakin syyperusteisia etuuksia, kuten asumistukea ja ansiosidonnaisia etuuksia.

– Meidän ehdotelmamme on, että voisimme kokeilla noin 550 euron tasoa, joka on suurin piirtein sama nettomääräinen taso kuin perusturvaetuuksissa tällä hetkellä, selvitti Kelan yhteiskuntasuhteiden johtaja, professori Olli Kangas.

” Poliitikot ovat puhuneet sadasta Kelan etuudesta. Eihän tämä osittainen perustulo korvaisi niistä kuinehkä kolme.

Esimerkiksi asumistukea tarvitaan hänen mukaansa vastakin, koska asumiskustannukset vaihtelevat niin rajusti eri puolilla Suomea.

SUOMEN suurimman työntekijäkeskusjärjestön SAK:n ekonomisti Ilkka Kaukoranta näkee, että perustuloa suunnitellessa todellisuus on iskenyt suunnittelijoita vastaan.

– Poliitikot ovat puhuneet sadasta Kelan etuudesta. Eihän tämä osittainen perustulo korvaisi niistä kuin ehkä kolme, hän laskee.

Perustulokokeilu kuuluu pääministeri Juha Sipilän hallituksen kärkihankkeisiin. Sipilä, ulkoministeri Timo Soini (ps) ja valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok) poistuivat eduskunnan kyselytunnilta 10. maaliskuuta.­

Malli korvaisi esimerkiksi työttömyysturvan vain pieneltä osalta ihmisiä, ja sen korotusosat maksettaisiin entiseen tapaan. Myös toimeentulotuki ja asumistuki haettaisiin jatkossakin erikseen.

– Edelleen taisteltaisiin esimerkiksi vammaisetuuksien tai koulukyytiin liittyvien tukien kanssa. Ei se byrokratia mihinkään katoaisi.

Samaa mieltä on Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen, jonka mukaan uudistuksen lähtökohdat muuttuvat, jos perustulon rinnalle jää muita tukia.

– Väistämättä siinä kadotetaan samalla monet perustulon hyvät puolet.

” Kotihoidontuessa on jo nykyisin nähty kannustinloukkua, joka pitkittää erityisesti äitien paluuta työmarkkinoille. Perustulo pahentaisi sitä entisestään.

Kärkkäinen sanoo ymmärtävänsä kuitenkin hyvin, miksi ratkaisuun päädyttiin. Hän laskee, että perustulo jättäisi nykyverotuksella hallituksen budjettiin jopa yli kymmenen miljardin euron aukon.

– Osittainen malli on ainoa vaihtoehto, koska puhtaan perustulon rahoittaminen ei ole realistista.

Johtaja Heikki Palm sosiaali- ja terveysministeriöstä ja Kelan yhteiskuntasuhteiden johtaja, professori Olli Kangas olivat eilen luovuttamassa alustavaa ehdotusta perustulokokeilusta sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylälle.­

Osittaisessa perustulossa on kuitenkin omat ongelmansa. Työllistymistä haittaavat kannustinloukut voivat Kaukorannan mukaan jopa pahentua, vaikka tarkoitus on nimenomaan päästä niistä eroon.

Tällainen tilanne syntynee esimerkiksi, jos kotihoidontuki korvataan parisataa euroa suuremmalla perustulolla.

– Kotihoidontuessa on jo nykyisin nähty kannustinloukkua, joka pitkittää erityisesti äitien paluuta työmarkkinoille. Perustulo pahentaisi sitä entisestään, Kaukoranta ennustaa.

Onko tässä koko kokeilussa sitten enää mitään järkeä?– Se riippuu hallituksesta ja sen tavoitteesta tälle kokeilulle. Tämä raportti kertoo edellisten tapaan, että perustulo ei ole mikään lääke kannustinloukkuihin. Tämä on sikäli ongelmallista, että niiden purkaminen oli yksi hallituksen ensisijaisista tavoitteista, Kärkkäinen pohtii.

Uudistuksella voisi toisaalta olla positiivisiakin vaikutuksia.

– Perustulo voi vähentää sosiaaliturvan alikäyttöä. Nykyisin moni ei hae kaikkia itselle kuuluvia etuuksia. Perustulokokeilun myötä nähdään myös, mikä vaikutus vastikkeettomalla tuella lopulta on.