Tampereen yliopisto johtaa 10 miljoonan euron virtuaalitodellisuushanketta – Yksi alan suurimmista tutkimusprojekteista Euroopassa

Tampereen yliopisto johtaa suurta suomalaista virtuaalitodellisuuden alan tutkimus- ja kehityshanketta. Varpu-hankkeen tavoitteena on tuoda virtuaalitodellisuuden (VR) ja lisätyn todellisuuden (AR) sovelluksia perinteisen suomalaisen teollisuuden käyttöön. Varpu-konsortiota vetää Tampereen yliopistossa toimivan ihmisen ja teknologian vuorovaikutuksen Tauchi-tutkimuskeskuksen johtaja professori Roope Raisamo . –Hankkeen budjetti on kymmenen miljoonaa euroa. Se on yksi suurimmista virtuaalitodellisuuden alan kehityshankkeista Euroopassa, Raisamo sanoo. Mukana hankkeessa on yrityksiä muun muassa kone-, prosessi-, rakennus- ja energiateollisuudesta sekä koulutusalalta. –Suomessa teollisuus on perinteisesti ollut vahva ala. Uuden teknologian hyödyntäminen on kilpailuvaltti, sillä virtuaalitodellisten ja lisätyn todellisuuden sovellusten avulla voidaan parantaa tuotantoprosesseja ja ylläpitopalveluita. Varpu-hankkeessa on mukana 12 suomalaista yritystä ja 5 tutkimuslaitosta. Yrityksistä viisi löytyy Tampereelta: Nokia Technologies Oy, Ruukki Construction Oy, Granlund, Oy Rejlers Finland Oy ja Sky High Vr Oy Tampereen yliopiston lisäksi mukana ovat Aalto-yliopisto, VTT, Lapin yliopisto ja Maanmittauslaitos. Kolme tutkimuslinjaa Tauchi-tutkimuskeskuksessa on perehdytty ihmisen ja teknologian vuorovaikutukseen jo 20 vuoden ajan. Keskus juhlistaa merkkipaalua järjestämällä Tampereen yliopistossa tiistaina juhlaseminaarin. Varpu-konsortiossa on kolme päätutkimusalaa. Tauchin hallussa on käyttöliittymien käytettävyyteen ja virtuaalimaailman sovellusten vuorovaikutukseen liittyvä osa. Kaksi muuta aluetta ovat tehokkaat automaattiset sisällönluontimenetelmät ja lisätyn todellisuuden ja 360-videoiden yhdistäminen. –Meillä Tampereella painopiste on, miten virtuaalisesta käyttökokemuksesta saadaan mahdollisimman helppoa ja luontevaa, kun käytössä on erilaista sisältöä ja erilaisia virtuaalimaailmoja. Virtuaaliteknologioista on povattu nousevan jopa satojen miljardien eurojen arvoista liiketoimintaa tulevaisuudessa. Teknologia ei ole lyönyt läpi, sillä alan tutkimuksessa on vielä paljon aukkoja, vuorovaikutus virtuaalimaailmojen kanssa on vakiintumatonta ja tekniikat ovat yhä kovin alkeellisia. Raisamon mukaan yksi iso ongelma virtuaalimaailmojen hyödyntämisessä on, että eri laitteissa ja ympäristöissä käytetään eri tekniikoita. Käyttäjän on vaikea tietää, miten maailmoissa liikutaan. –Jos ihminen haluaa kokeilla näitä laitteita, niiden käyttöön ei ole vakiintuneita tapoja. Se on iso ongelma. Käyttämisen pitää perustua tiettyihin opittuihin tapoihin, jotka sopivat moneen eri tilanteeseen. Käyttäminen ei saisi olla joka paikassa erilaista. Laitteissa vielä paljon puutteita Virtuaalisiin maailmoihin vievät VR- ja AR-laitteet ovat yhä kovin puutteellisia, sillä ne perustuvat vielä paljolti kuvaan ja ääneen. Virtuaalimaailmat kaipaavat kipeästi uusia tapoja navigoida, välittää informaatiota ja kokea maailmoja: kuten katseohjausta, puheohjausta ja tuntoaistimusten välittymistä eli haptiikkaa. Raisamon johtamalla Tauchi-tutkimusryhmällä on pitkä kokemus moniaistisuudesta. Ryhmä on tutkinut paljon katseen hyödyntämistä. Raisamo tietää, että virtuaalimaailmassa katseella on hyvin paljon käyttöä. –Virtuaalimaailmassa liikuttaessa pitäisi aina olla selvää se, miten siellä pääsee paikasta toiseen. Kun katseenseurantaa ei ole, asiat ovat hyvin monimutkaisia. Katseen avulla virtuaalimaailmassa voidaan päästä siirtymään suoraan haluttuun paikkaan. Virtuaalimaailman ja lisätyn todellisuuden sovelluksia kehitetään jo teollisuuden käyttöön esimerkiksi huolto- ja korjaustoimiin. Ongelma on, että kun korjaaja tai huoltaja menee paikan päälle, opastavat asiantuntijat istuvat jossain muualla. Näin he eivät aina tiedä tarkkaan, missä korjaaja on ja ennen kaikkea: mitä hän näkee. –Jos korjaajalla olisi päässään lisätyn todellisuuden lasit, joissa on mukana katseenseuranta, neuvoja tietää mihin korjaaja katsoo ja pystyy opastamaan häntä paremmin. Katsetta seuraamalla voi myös huomata, jos korjaaja katsoo aivan väärään paikkaan. Katseen hyödyntäminen vapauttaa myös virtuaalimaailmassa liikkujan kädet hyödyllisempään käyttöön. –Jos joudut pitämään molemmissa käsissäsi ohjainta ja painelemaan ohjaimen nappeja, ei siinä enää paljon muuta tehdä. Yksi ratkaisu on tehdä ohjausliikkeet ilman ohjainta pelkästään sormien ja käsien liikkeillä, ja täydentää viestejä selkeillä puheohjeilla. Virtuaalitodellisuus: VR:llä (Virtual reality) tarkoitetaan keinotekoista ympäristöä, joka korvaa ympäröivän todellisuuden. Virtuaalitodellisuuteen pääsee virtuaalikypärän ja virtuaalilasien avulla. Lisätty todellisuus: AR:llä (Augmented Reality) tarkoitetaan todellista ympäristöä, johon on lisätty keinotekoisia virtuaalisia elementtejä. Ne voivat esimerkiksi antaa lisätietoa ympäristöstä, missä sovelluksen käyttäjä liikkuu. Varpu-hanke: Mukana 12 yritystä ja 5 tutkimuslaitosta: Tampereen yliopisto, Aalto-yliopisto, VTT, Maanmittauslaitos ja Oulun yliopisto. Budjetti on 10 miljoonaa euroa. Tavoite: Tutkii ja kehittää virtuaalitodellisuuden (VR) ja lisätyn todellisuuden (AR) tekniikoiden hyödyntämistä teollisuuden sovelluksissa.