Suomen kieli on syrjäytymässä ravintoloissa – "Ulkomaalaiset työntekijät yleensä poikkeuksellisen palveluhenkisiä"

PALVELU Työvoimapula johtaa siihen, että yhä useampi tarjoilija ei osaa suomea. Trendiravintoloissa englannin kielen käyttäminen on myös imagokysymys.

Savoyssa työskentelevän tarjoilija Anna Erkinheimon työkieli vaihtelee päivittäin asiakkaiden mukaan suomen, ruotsin ja englannin välillä. Päivi Tuovinen

Seppo Korkman

Ruokaa tekisi mieli. Valitussa ravintolassa ystävällinen tarjoilija heläyttää hymyn kuorruttaman tervehdyksen–englanniksi.

Vain savoa ja suomea sujuvasti vääntävälle yhteinen palvelukieli löytyy vasta, kun paikalle ennättää toinen tarjoilija.

Eikö Suomessa ravintoloissa pitäisi halutessaan saada palvelua suomeksi?

–Valitettavasti ei välttämättä saa, tiivistää matkailu- ja ravintolapalvelujen Maran toimitusjohtaja Timo Lappi.

–Kaikilla ravintoloitsijoilla on varmasti tavoitteena taata myös suomenkielinen palvelu sitä haluaville. Nykyisessä työvoimatilanteessa se ei kuitenkaan aina ole mahdollista.

Ravintola-ala kärsii erityisesti pääkaupunkiseudulla pahasta työvoimapulasta. Avoimia paikkoja olisi tälläkin hetkellä satoja.

–Työperäinen maahanmuutto ja sen lisääntyminen on ravintola-alalle elinehto, Lappi arvioi.

Erityisesti ruokaravintoloiden suosio on kasvanut ja se lisää myös ravintoloitsijoiden intoa avata uusia paikkoja.

Hänen mukaansa ulkomailta Suomeen opiskelun tai muun syyn takia muuttaneissa on paljon ravintola-alan ammattilaisia, joiden taitoja halutaan hyödyntää.

Monille ulkomailta tulevalle ravintola-ala voi olla myös se ensimmäinen työpaikka, josta ponnistetaan osaksi suomalaisuutta.

–Alalla on yleisesti hyvin myönteiset kokemukset ulkomaalaisista työntekijöistä. He ovat yleensä poikkeuksellisen ystävällisiä ja palveluhenkisiä, Lappi huomauttaa.

Oma lukunsa ovat trendiravintolat, joissa englanninkieliset ruokalistat ja palvelu ovat osa imagoa.

Kesällä EspoonTapiolaan avautunutta Sandroa on kiitelty–ja moitittu–englantia puhuvasta henkilökunnasta.

–Jokaisessa työvuorossa on myös suomea hallitsevia ihmisiä, joten halutessaan asiakas saa palvelua myös suomeksi. Väkisin ei englanniksi ruveta vääntämään, vakuuttaa Sandron ravintoloitsija Ville Relander

Englannin valikoitumista ensisijaiseksi palvelukieleksi Relander perustelee alan kansainvälisyydellä.

–Haluamme myös tuoda paitsi ruuissamme, myös palvelussa ihmisille kansainvälistä tuulahdusta.

Väkisin ei englanniksi ruveta vääntämään."

Relander arvioi, että hänen osaomistamiensa kuuden ravintolan noin 200 työntekijästä reilusti yli puolet on ulkomaalaisia.

Suomen suurimman yksityisen ravintolaketjun, Royal-ravintoloiden toimitusjohtaja Aku Vikström laskee, että ketjun yli tuhannesta ravintolatyöntekijästä tällä hetkellä noin 15 prosenttia on ulkomaalaisia.

–Ja määrä tulee varmasti kasvamaan.

Tänäkin vuonna ketju avaa 18 uutta ravintolaa ja palkkaa satoja uusia työntekijöitä.

–Samaan aikaan ravintola-alan tarjoilijakurssit ammottavat tyhjyyttään etenkin suomalaisista alalle opiskelevista.

Suomen kieleen Royal-ravintoloissa suhtaudutaan kaksijakoisesti.

–Riippuu ravintolan toiminta-ajatuksesta. Esimerkiksi perinteisen Helsingin Savoy-ravintolan salihenkilöstöltä edellytetään suomen kielen hallintaa.