Myös Attendon sisältä on kielletty antamasta lausuntoja ulkopuolisille. Professorin mukaan sananvapauden rajoittaminen ei ole sopusoinnussa julkisen intressin kanssa.

Ylen haastattelemat työntekijät kertovat Esperi Caren uhkailleen ja hiljentäneen hoitajia, jotka tuovat esiin hoivakodeissa havaitsemiaan epäkohtia.

Yle on haastatellut kolmea Esperin entistä työntekijää eri puolilta Suomea. He kaikki ovat yrittäneet puhua esimiehelleen tai aluepäällikölle työpaikkansa arjen ongelmista.

Tämä on johtanut hoitajien mukaan siihen, että heitä on alettu kiusata, yritetty vaientaa, uhattu potkuilla tai heille on annettu keksittyjä varoituksia.

Yksityisten hoivakotien ongelmat nousivat julkisuuteen viime viikolla, kun sosiaali- ja terveysalan lupavirasto keskeytti Esperin Kristiinankaupungissa sijaitsevan hoivakodin toiminnan useiden epäkohtien vuoksi.

Yle on uutisoinut laajasti yksityisten hoivakotien ongelmista viime päivinä.

Ylen tähän juttuun haastattelemista työntekijöistä yksi irtisanoutui lopulta itse, yksi irtisanottiin ja yhden mukaan hänet “savustettiin ulos”. Kaksi heistä on jo löytänyt uuden työpaikan ja yksi hakee töitä.

Työntekijät ovat helpottuneita, kun ovat päässeet eroon Esperistä.

Yle on myös saanut haltuunsa Esperin ja Attendon työsopimuksia. Sopimuksissa edellytetään työntekijöiltä tiukkaa vaitiolovelvollisuutta. Yhtiön asioista ei saa puhua mitään ulkopuolisille.

Lisäksi ainakin Attendossa työntekijöitä painostetaan tälläkin hetkellä hiljaisuuteen. Yle on saanut haltuunsa 29.1. päivätyn asiakirjan, jossa hoivakodin johtaja kieltää työntekijöitään antamasta lausuntoja kenellekään.

Lähihoitajien etuliitto SuPerin sopimusneuvottelija Jukka Parkkola kertoo, että vastaavanlaisia viestejä on tullut liiton jäseniltä enemmänkin.

Parkkolan käsitys on, että käskyt kieltäytyä kommentoinnista eivät ole tulleet hoivayksiköiden lähiesimiehiltä, vaan jostain korkeammalta Attendon johdosta.

Attendosta tätä asiaa ei haluttu kommentoida.

Esperin työsopimuksessa tulkinnanvarainen kohta

Esperissä vuonna 2016 työnteon aloittaneen henkilön työsopimukseen on kirjattu kohta otsikolla “vaitiolositoumus”:

“Sitoudun noudattamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisella potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain määräyksiä tietojen salassapitovelvollisuudesta sekä siihen, etten luvattomasti ilmaise sivullisille, mitä Esperissä työskennellessäni olen saanut tietää yhtiön tai jonkun muun taloudellisesta asemasta, liike- tai ammattisalaisuudesta tai jonkun henkilön terveydentilasta taikka henkilökohtaisista oloista. Tämä sitoumus on voimassa työsuhteen päätyttyäkin.”

Sopimuksessa huomio kiinnittyy kohtaan “henkilökohtaisista oloista”, sanoo työoikeuden professori Seppo Koskinen Turun yliopistosta.

Esperi Caren työsopimus.

Hänen mukaansa kohta on hieman tulkinnanvarainen. Potilaan henkilökohtaisista asioista ei saa kertoa ulkopuolisille, mutta ongelmista voi puhua yleisellä tasolla.

– Periaatteessa tuon voi ymmärtää, mutta työnantajan pitäisi kertoa, mitä nämä “olot” tarkoittavat, Koskinen toteaa.

Professori Attendon sopimuksesta: Suurin piirtein mistään ei saa puhua

Attendon työsopimuksessa vaitiolo- ja salassapitovelvollisuus kuuluu näin:

“Työntekijä on velvollinen sekä työsuhteen kestäessä että sen päätyttyä olemaan ilmaisematta kolmannelle osapuolelle mitään salaisia tai luottamuksellisia tietoja, jotka koskevat toimipisteeseen, potilastietoihin, työtehtäviin tai työnantajayhtiöön liittyviä asioita, nämä käsitettynä sanan laajimmassa merkityksessä riippumatta näiden tietojen lähteistä.”

– Tässä on eroa kuin yöllä ja päivällä verrattuna Esperin sopimukseen, Koskinen aloittaa.

Koskisen mielestä salassapitovelvollisuus on aivan liian laaja. Siihen sisältyy paljon asioita, jotka eivät ole salassa pidettäviä.

– Yritetään kertoa, että suurin piirtein mistään ei saa puhua.

Lain mukaan muun muassa potilastiedot ovat salaisia. Sen sijaan esimerkiksi hoitovirheistä ja työnantajan moitittavasta käytöksestä on oikeus kertoa, Koskinen jatkaa.

– Hoitohenkilökunnan osalta se on vielä vahva oikeus, koska he hoitavat yhteiskunnallisesti merkittäviä asioita ja heidän sananvapautensa on, sanotaan nyt näin, normaalia työntekijää huomattavasti laajempi.

Koskisen mukaan työntekijän pitää ensin yrittää puhua ongelmista työyhteisön sisällä, mutta jos se ei onnistu, niin asiat pitää tuoda päivänvaloon muuta kautta.

Lain mukaan hoitajilla on velvollisuus kertoa havaitsemistaan epäkohdista välittömästi esimiehelle, jonka on ilmoitettava asiasta edelleen kunnan sosiaalihuollon johtoon. Tällaisessa tilanteessa salassapitovelvollisuus ei pidä.

– (Hoivayhtiöiden) pitäisi ymmärtää, että tässä on julkinen intressi hyvin voimakkaasti mukana. Työntekijöiden sananvapauden rajoittaminen varsinkin Attendon kohdalla ei ole sopusoinnussa julkisen intressin kanssa. Yritys ei ole tavallinen yksityisen sektorin toimija, koska se hoitaa avuttomassa asemassa olevia. Pitää olla läpinäkyvyyttä, Koskinen sanoo.

Attendon työsopimus.

Pelokkaat työntekijät eivät uskaltaneet avata suutaan

Pohjois-Pohjanmaalla Esperin hoivakodissa työskennellyt hoitaja kertoo pelon ilmapiiristä työpaikallaan.

Hoivakodissa oli julkisuudesta tutut ongelmat. Henkilökuntaa oli liian vähän, mikä johti siihen, että työntekijät pystyivät hädin tuskin huolehtimaan edes perushoivasta.

Työntekijät pelkäsivät työpaikkansa puolesta eivätkä uskaltaneet avata suutaan.

– 90 prosenttia hoitajista purnasi ja puhui ongelmista muiden hoitajien kanssa, mutta ei uskaltanut tuoda asioita ilmi, sanoo Ylen haastattelema hoitaja.

Kun hoitaja yritti saada asioita järjestykseen, Esperi kääntyi häntä vastaan. Hoitajaa kiristettiin irtisanoutumaan pelottelemalla ja kiusaamalla. Hän joutui jäämään pitkäksi aikaa sairauslomalle.

Asiat etenivät siihen pisteeseen, että hoitaja teki esimiehestään rikosilmoituksen.

– Minun väitettiin tehneen asioita. Heillä oli keksittyjä päivämääriä. Tilanne oli kuitenkin mennyt niin huonoksi, että olin dokumentoinut tarkasti omia tekemisiäni. Pystyin osoittamaan, että heidän syytöksensä eivät pitäneet paikkaansa.

Lopulta hoitaja kuitenkin irtisanottiin. Syyksi kirjattiin vakava lääkehoitoon liittyvä virhe – hoitajan mukaan sekin vedettiin hatusta.

Hoitaja kertoo, että Esperillä on palkitsemisjärjestelmä. Hänen yksikkönsä työntekijöille luvattiin palkanlisä, jos hoivakodista ei vuoden aikana tehdä viranomaisilmoituksia.

– Ainakaan meiltä hoitajilta ei vuoteen tullut valituksia, mutta mitään bonuksia emme saaneet.

Esperistä kerrotaan, että tällainen palkitsemisjärjestelmä on olemassa. Yhtiön vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärven mukaan järjestelmän tarkoitus on kannustaa tekemään laadukkaampaa työtä.

– Silloinhan laatu on korkea, jos ei ole viranomaisvalituksia, Pirttijärvi sanoo.

Epäkohdista puhuminen johti nopeisiin lähtöpasseihin

Eteläsuomalaisessa hoivakodissa työskennellyt hoitaja oli puhunut ainakin vuoden ajan viereisessä yksikössä näkemistään ongelmista omalle esimiehelleen.

Hoitajan mukaan yksikössä työskenteli henkilöitä, joilla ei ollut alalle soveltuvaa koulutusta. Lääkehoitoa toteutti työntekijöitä, joiden lääkehoidon luvat eivät olleet kunnossa.

Hoitaja päätti lopulta irtisanoutua pari viikkoa sitten. Hän ei halunnut jatkaa työpaikassa, jossa esimiehet eivät puutu kerrottuihin epäkohtiin.

Irtisanomisen jälkeen hänen oli vielä tarkoitus tehdä joitakin viikkoja töitä. Kun Esperi joutui kohun keskelle, hän yritti vielä kerran tuoda ongelmat päivänvaloon. Tällöin esimies suuttui ja sanoi, ettei asia kuulu hoitajalle.

– Kysyin aluepäälliköltä, miten tämä on mahdollista, koska uutisissa oli juuri ollut, että näihin puututaan eikä tällaisia hoitajia enää käytetä, hoitaja sanoo.

Seuraavana päivänä töissä esimies- ja hallintotason ihmisiä tuli hänen luokseen ja ilmoitti hoitajan työntekovelvollisuuden päättyneen.

Hoitajan piti välittömästi tyhjentää lokerikkonsa, ja hänet saatettiin ulos yhtiön tiloista. Viimeiseksi hoitajalle ilmoitettiin, että hänen on turha enää hakea Esperistä töitä.

Myöhemmin Esperi kertoi työntekovelvoitteen loppumisen syyksi muun muassa vihamielisen kommunikoinnin esimiehelle.

– Esperissä pärjää silloin, jos on hiljaa ja nielee kaiken. Jos epäkohtia tuo ilmi, yhtiö osaa hienosti tekosyillä vaientaa työntekijän laittamalla kaiken tämän syyksi.

Esperin uusi pomo: Täällä on tehty paljon virheitä

Esperin tuore vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärvi myöntää, että yhtiön sisällä on moni asia ollut pielessä.

–Täällä on tehty paljon virheitä. Se on valitettava tosiasia.

Keskustelua epäkohdista ei yhtiön sisällä ole käyty kuten pitää. Pirttijärven mukaan asiaan tulee nyt muutos.

– Meillä on tuore henkilöstöstrategia, jonka puitteissa rakennetaan sitä kulttuuria, että päästään avoimeen keskusteluun henkilöstön kanssa.

Pirttijärven mukaan Esperin työsopimuksen vaitiolositoumuksessa ei ole epäselvää.

– Se viittaa asukkaan terveydentilaan tai henkilökohtaisiin oloihin, joista me totta kai ollaan vaitiolovelvollisia.

Attendon viestintäpäällikkö Timo Korpela vastaa Ylen kysymyksiin työntekijöiden painostuksesta sähköpostitse.

– Jos toiminnassa on ongelmia, jokaisen henkilökunnan jäsenen lakisääteinen oikeus ja velvollisuus on tuoda ne esiin. Vain siten ongelmat voidaan ratkaista ja toimintaa kehittää, Korpela kirjoittaa.

Korpelan mukaan työsopimuksen vaitiolovelvollisuus ei tarkoita sitä, etteivätkö työntekijät voisi tuoda esiin epäkohtia.

Korpelan mukaan Tehyn tuoreessa kyselyssä yhdeksän kymmenestä kyselyyn vastanneesta Attendon työntekijästä kertoi, että työnantaja ei ole estänyt puuttumasta henkilöstömitoitukseen tai työvuorosuunnitteluun liittyviin ongelmiin.

Lue myös:

Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"

Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan