Jäljelle jäävät EU-maat hylkäsivät Britannian vaatimuksen saada vaikuttaa EU-lainsäädäntöön brexitin voimaanutulon jälkeen.

Britannian ja EU:n lippuja Britannian parlamentin edustalla Lontoossa 30. tammikuuta 2018. © MATT DUNHAM / AP / LEHTIKUVA

Britannian brexitin jälkeinen siirtymäkausi kestää maaliskuun 2019 lopusta vuoden 2020 loppuun, eikä päivääkään enempää. Tällaiseen ratkaisuun Euroopan unioniin jäävien 27 jäsenmaan ministerit päätyivät maanantaina 29. tammikuuta pidetyssä kokouksessa.

Politico-lehden mukaan päätös syntyi vaivatta kahdessa minuutissa.

Siirtymäkauden aikana Britannialla ei myöskään ole mitään osuutta unionin päätöksenteossa. Maan on kuitenkin noudatettava EU-lainsäädäntöä siirtymäajan loppuun, EU-maat ilmoittivat.

Päätös on pettymys Britannialle, joka oli toivonut pidempää siirtymäaikaa.

Vielä perjantaina 26. tammikuuta brexit-pääneuvottelija David Davis myös vakuutti maan vaativan mahdollisuutta vaikuttaa EU:n päätöksentekoon siirtymäkauden aikana. Perusteena oli se, että vaikka maa ei tuolloin ole enää virallisesti EU:n jäsen, sitovat siirtymäkauden aikana tehdyt päätökset brittejä.

Päätös on kiusallinen Theresa Mayn hallitukselle, joka on jo valmiiksi revetä liitoksistaan.

Hallituksen sisällä riitelevät kovan ja maltillisemman brexitin kannattajat. Kovan linjan näkyvin hahmo on ulkoministeri Boris Johnson, pehmeämmän eron kannattajien puolestaan valtiovarainministeri Philip Hammond.

Sisäisiä ristiriitoja pahentaa se, että koko hallituksen olemassaolo riippuu sen tueksi haalitun Pohjois-Irlannin Demokraattisen unionistipuolueen tuesta.

Lisää painetta tulee hallituksen ulkopuolelta.

Kovan linjan Brexitiä kannattavien konservatiiviparlamentaarikkojen ryhmän johtaja Jacob Rees-Mogg on varoittanut Britannian joutuvan vajaaksi pariksi vuodeksi EU:n vasallivaltioksi.

Brexit-konservatiivien mielestä jokainen Mayn hallituksen eroneuvotteluissa tekemä myönnytys myös sataa työväenpuolueen laariin. He ovat alkaneet puhua pehmeästä erosta pilkkanimellä ”Brino”, brexit in name only, eli ”vain nimellinen brexit”.

Unioniin jäävien maiden mielestä asiassa ei kuitenkaan ole tulkinnanvaraa. Britannia ei voi eronsa jälkeen enää tasapainoilla kahdella tuolilla.

”Jos on lähdössä, on lähdössä,” muistutti EU-asioista vastaava italialainen alivaltiosihteeri Sandro Gozi.

EU-ministerien nopea päätös, jolla brittien haaveet siirtymäkauden EU-hallinnossa roikkumisesta tyrmättiin kuvastaa hyvin Lontoon neuvotteluaseman heikkoutta.

Yhtenä isoimpana ongelmana Brexit-neuvottelujen etenemiselle pidetään edelleen sitä, ettei brittihallitus ole kertonut mitä se oikeasti haluaa.

Financial Times -lehden mukaan EU:n Brexit-pääneuvottelija, ranskalainen Michael Barnier on ilmoittanut, että maaliskuuksi 2018 suunniteltuja kauppaneuvotteluja on mahdotonta aloittaa ilman, että Britannia asettaa ensin tavoitteensa neuvottelupöytään.

Samaan aikaan Brysselin käytävillä on vahvistunut epäilys, ettei Lontoo itsekään tiedä, mitä sen tavoitteet ovat.