Suuret ruokavalmistajat vaihtavat tavallisen suolan jodioituun suolaan sadoissa tuotteissaan. Suomalaisilla on havaittu lievä jodin puutos. Uhkana on jo kertaalleen taltutettujen sairauksien palaaminen, jos jodin saantia ei saada parannettua kattavasti.

Mistä on kyse? Ruokajätit valmistautuvat vaihtamaan tavallisen suolan jodioituun suolaan sadoissa tuotteissaan

Suomalaisilla on on lievä jodin puutos

Suositusten mukaan ruuanvalmistuksessa tulee käyttää ensisijaisesti jodioitua suolaa

Nykyisin maito on tärkein jodin lähde, jodia saa myös kalasta ja kananmunasta

Kauppojen hyllyillä ruokasuola on saanut tehdä tilaa erikoissuoloille ja trenditietoisen kuluttajan ostoskoriin sujahtaakin usein ruusu- tai himalajan suolaa jodioidun suolan sijaan. Kotikeittiöissä itse valmistettu ateria on vaihtunut kiireen keskellä puolivalmisteisiin ja eineksiin, jotka eivät nykyisellään sisällä jodia.

Meillähän oli vielä 20-30 vuotta sitten hulppeat saannit, mutta se on muuttunut. Iris Erlund

Muuttuneet ruokatottumukset ovat romahduttaneet suomalaisten jodin saannin.

– Jodinsaanti on Suomessa riittämätöntä väestöntasolla. Meillähän oli vielä 20–30 vuotta sitten hulppeat saannit, mutta se on muuttunut, toteaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija Iris Erlund.

Valtion ravitsemusneuvottelukunta laajensi viime talvena jodioidun suolan käyttösuositusta koskemaan kaikkea ruuanvalmistusta aina suurtalouskeittiöitä ja elintarviketeollisuutta myöten. Suolan saantisuositus on enintään 5 grammaa vuorokaudessa.

Jodioidulla suolalla maustettuja eineksiä kauppoihin syksyllä

Ruokajätit ovat nyt vastaamassa ravitsemusneuvottelukunnan huutoon. Varusmiehet ovat saaneet puolustusvoimain ruokaloissa lautasilleen jodioidulla suolalla maustettua ruokaa jo keväästä alkaen.

Elintarvikeyhtiö Atria on tehnyt periaatepäätöksen jodioituun suolaan siirtymisestä. Ruokavalmistaja Saarioisen uudet tuotteet on jo maustettu jodioidulla suolalla.

– Syksyn uutuuksissa, jotka tulevat näinä päivinä markkinoille, on jo jodioitu suola käytössä, kertoo Saarioisen innovaatiojohtaja Mirja Lonka.

Me joudumme tekemään muutoksen asteittain, koska kyse on niin suuresta määrästä tuotteita. Mirja Lonka

Saarioinen aikoo viedä muutoksen asteittain läpi kaikissa eines- ja suurtaloustuotteissaan. Käytännössä tämä tarkoittaa pakkausmerkintojen päivittämistä noin 600 tuotteessa.

– Me joudumme tekemään muutoksen asteittain, koska kyse on niin suuresta määrästä tuotteita, ja jotta ei tule pakkausmateriaalihävikkiä, Lonka kertoo.

– Perinteisesti elintarviketeollisuudessa on käytetty jodioimatonta suolaa. Se johtuu siitä, että aiemmin jodia saatiin muusta ruuasta riittävästi. Nyt tilanne on muuttunut.

Jodia tarvitaan normaaliin kasvuun ja kehitykseen

Jodia tarvitaan kilpirauhasen toiminnan sekä normaalin kasvun sekä kehityksen turvaamiseen. Riskiryhmiä ovat etenkin raskaana olevat naiset ja lapset.

Takavuosina jodinpuutoksesta aiheutuva kilpirauhasen suurentuma eli struuma hävisi melkein kokonaan, kun suolaan lisättiin jodi.

Nauttimalla 2-3 lasillista maitotuotteita saa jo melkein puolet saantisuosituksista. Iris Erlund

– Jodi on hyvin tärkeä tekijä lapsen kehityksen ja kasvun kannalta, esimerkiksi aivojen kehityksen kannalta. Se vaikuttaa sekä lasten että aikuisten aineenvaihduntaan, joten sen takia se on tärkeä tietysti meille kaikille, kertoo Erlund.

Nykyisin maito on tärkein jodin lähde. Myös kala ja kananmuna ovat luontaisia jodinlähteitä.

– Jos ajatellaan yksilötasolla, niin voi suositella että käyttää maitotuotteita suositusten mukaan. Eli nauttimalla 2-3 lasillista maitotuotteita saa jo melkein puolet saantisuosituksista, Erlund ohjeistaa.

Asiantuntija muistuttaa, että ihmisten ei pidä tehdä nyt karhunpalvelusta itselleen lisäämällä suolan käyttöä jodin saannin parantamiseksi.

– Ei missään nimessä. On hyvin tärkeää, että saamme suolansaantia alas, koska me syömme liikaa suolaa, Erlund puuskahtaa.

– Jodia saa tarpeeksi hyvin pienestä määrästä jodioitua suolaa. Se on noin teelusikallinen päivässä.