Kaikki eivät ole vielä heränneet muutoksen nopeuteen. Näin sanoo kantaverkosta vastaavan Fingridin toimitusjohtaja Jukka Ruusunen.

Hän viittaa vauhtiin, jolla uutta tuulivoimaa nousee Suomeen.

Ruususen mukaan uusi nyrkkisääntö on, että tuulivoimaa rakennetaan 1 000 megawatin edestä vuodessa. Eli Loviisan ydinvoimalan sähkötehon verran – joka vuosi.

Uutta on myös se, että hankkeet toteutuvat ilman yhteiskunnan tukea muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.

– Tuulivoima nousee näillä näkymin kymmenessä vuodessa ydinvoiman rinnalle suomalaisen sähköntuotannon toiseksi tukijalaksi, jota tukee vesivoima säätövoimana, hän sanoo.

Tuulivoiman etenemisen taustalla on se, että tuulella on selvästi aiempaa halvempaa tuottaa sähköä. Samaan aikaan sähkön tukkuhinta on noussut pörssissä.

Lisäksi Suomessa tuulee paljon erityisesti talvikuukausina, jolloin sähkön kulutus on kovimmillaan.

Eroon tuontiriippuvuudesta

Tuulivoiman nousu on Ruususen mukaan hyvä uutinen Suomen huoltovarmuuden kannalta. Hän katsoo asiaa paitsi kantaverkkoyhtiön toimitusjohtajan myös huoltovarmuusneuvoston puheenjohtajan vinkkelistä.

– Suomi on jumalattoman tuontiriippuvainen. Meidän on pakko panostaa omaan sähköntuotantoon. Näköpiirissä olevan kymmenen vuoden aikana tuulivoima on aivan ylivoimainen hintatasoltaan, hän sanoo.

Ruusunen painottaa, että Suomi tarvitsee tuulivoimaa myös ilmastosyistä. Valtiovalta on linjannut, että koko maa on vuonna 2035 hiilineutraali.

Tämä vaatii sitä, että liikenteessä fossiilinen öljy korvataan parissa vuosikymmenessä sähköautoilla tai sähkön avulla valmistettavilla hiilineutraaleilla polttoaineilla.

Kaupunkien lämmityksessä taas on siirryttävä turpeen, kivihiilen ja maakaasun polttamisesta yhä enemmän sähköllä toimiviin jättimäisiin lämpöpumppuihin.

– Jos Suomi haluaa puhdistaa energiajärjestelmänsä, niin sähkönkulutus tulee merkittävästi kasvamaan, Ruusunen muistuttaa.

Tuulivoimalla homma hoituisi, mutta sen etenemisen tiellä on yksi iso mutta.

Fingridin toimitusjohtaja Jukka Ruusunen sanoo, että Suomessa ei ole vielä havahduttu täysin tuulivoiman merkitykseen sähkön omavaraisuuden kannalta. Markku Pitkänen / Yle

Itäraja poissa pelistä

Suomen tuulivoimalat keskittyvät nyt vahvasti Länsi-Suomen ja Pohjois-Pohjanmaan rannikkoseuduille sekä Etelä-Lappiin. Sen sijaan Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Suomi sekä itäinen Lappi humisevat tyhjyyttään.

Keskeinen syy on, että Puolustusvoimat ei anna lupaa rakentaa tuulivoimaa itärajan tuntumaan. Tuulivoimalat haittaavat ilmatilan valvonnassa käytettävien tutkien toimintaa.

Pääesikunnan tarkastaja Jussi Karhila sanoo, että tuulivoimaloiden pyörivät lavat muodostavat tutkan ja esimerkiksi lentokoneen väliin esteen, joka sotkee havaintoja.

Kriisitilanteessa viholliskone saattaisi päästä livahtamaan maahan tutkan huomaamatta.

Kuvassa on Suomen nykyiset jo rakennetut tuulivoimalat, joiden yhteenlaskettu sähköteho on hieman yli 2 100 megawattia. Julkaistut markkinaehtoiset hankkeet kasvattavat Suomen tuulivoimakapasiteettia 56 prosentilla 3 176 megawattiin. Mikko Airikka / Yle

Tähän mennessä Puolustusvoimat on evännyt vajaan tuhannen tuulivoimalan rakentamisen. Karhila painottaa, että sotaväki ei vastusta tuulivoimaa.

– Toimintaamme ohjaa laki. Meidän on pystyttävä katsomaan rajojen yli riittävän pitkälle joka suuntaan, että me näemme uhat, jos sellaisia tulee, Karhila sanoo.

Karhila myös huomauttaa, että kielteiset päätökset ovat selvä vähemmistö. Puolustusvoimat on näyttänyt vihreää valoa yli 8 000 tuulivoimalalle.

– Niistä vain 700 on toistaiseksi rakennettu, Karhila sanoo.

Tilanne näkyy kuitenkin siinä, että tuulivoimayhtiöt eivät ole aina edes halukkaita kokeilemaan kepillä jäätä itäisessä Suomessa.

Ruusunen: Tilanne ratkaistava pian

Fingridin Jukka Ruusunen sanoo, että energiaomavaraisuuden, päästöjen leikkaamisen ja ilmavalvonnan tarpeet on kyettävä yhdistämään.

Hän hoputtaakin maan hallitusta etsimään pikaisesti ratkaisun, joka on Suomen kokonaisedun mukainen.

Kantaverkkoyhtiön näkökulmasta olisi tärkeää saada tuulivoimalat jakautumaan nykyistä tasaisemmin eri puolille maata. Nyt voimaloita rakennetaan tutkahuolien vuoksi turhan kauas sähkön kuluttajista.

– Tuulivoimaa pitäisi mielellään saada myös etelään ja esimerkiksi Itä-Suomi olisi ihan loistava paikka. Silloin sähköjohtoja ei tarvisisi rakentaa niin paljoa. Pohjoisesta voi toki tuoda sähköä, mutta tasapaino olisi hyvä asia, Ruusunen sanoo.

Tutkaongelmaan on jo olemassa ratkaisu. Vuonna 2013 Raahessa tuulivoimayhtiö maksoi Puolustusvoimille uuden tutkan.

Niin sanotun kompensaatiolain nojalla tuulivoimayhtiö pulitti hyvitystä 50 000 euroa voimalaa kohden aina 18,5 miljoonaan euroon saakka.

Pääesikunnan Karhila huomauttaa, että summa riitti kattamaan vain tutka-aseman, ei sen vaatimaa infrastruktuuria.

– Kokonaissumma on nykyisellä kustannustasolla selvästi tätä suurempi, noin 30–40 miljoonan euron haarukassa, hän sanoo.

Karhila painottaa, että päälle tulevat vielä henkilöstökulut tutkan käytöstä, huollosta ja korjauksista.

Kuka siis maksaa viulut?

Tutkakysymys nousi esille myös viime kevään hallitusneuvotteluissa. Pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallitusohjelmaan on kirjattu, että asiasta laaditaan selvitys.

Energia-asioista vastaava elinkeinoministeri ja keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni kertoo, että selvitystyön on määrä alkaa vuodenvaihteen jälkeen. Valmista pitäisi tulla viimeistään kesään 2021 mennessä.

Kulmuni painottaa, että Suomi tarvitsee tuulivoimaa yhteiskunnan sähköistyessä. Lisäksi itäisessä Suomessa moni väestötappiosta kärsivä kunta ottaisi mielellään tuulivoimaloiden kiinteistöverotuotot.

– Yhteinen intressi ja huoli varmasti kaikilla on, että miten saadaan uusiutuvaa sähköä, mutta siten, ettei se häiritse isänmaan puolustustarpeita, Kulmuni sanoo.

Kulmunin mukaan kompensaatiolaki on syytä käydä uudestaan läpi, sillä tilanne on muuttunut vuoden 2013 jälkeen.

Laki nousi hiljattain esiin, kun Maaseudun Tulevaisuus (siirryt toiseen palveluun) kertoi Itä-Lappiin suunnitteilla olevasta miljardi-investoinnista. Tuulivoimayhtiö olisi valmis maksamaan Puolustusvoimille uuden tutkan, mikäli saisi luvan rakentaa tuulivoimaa Savukoskelle.

– Lähtökohta on tietenkin aiemmin ollut se, että sähköntuottaja vastaa kustannuksista. Näin ajattelisin sen olevan edelleen. Selvityksessä on syytä käydä läpi eri vaihtoehtoja, Kulmuni kommentoi.

Puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk.) vastaa Ylelle sähköpostitse, että puolustushallinto pitää selvitystyötä tärkeänä.

– Mikäli päädyttäisiin pohtimaan lisätutkia tai uusia tutkaratkaisuja, tulee sen mielestäni olla valtion yhteinen intressi, myös kustannusten osalta. Tämä vaatii kuitenkin tarkkaa ja kokonaisvaltaista selvittämistä ennen päätösten tekemistä, Kaikkonen kirjoittaa.

Fingridin toimitusjohtaja Jukka Ruusunen patistaa päättäjiä ripeyteen.

– Selvitys antaisi sijoittajille tietynlaista vakautta ja näkemystä tulevaisuuteen. Tämä ei saisi törmätä hallinnollisiin asioihin. Tekemisen paikka olisi nyt, hän päättää.

Ruusunen muistuttaa, että uusien tutkien kustannukset ovat minimaaliset verrattuna tuulivoimasta saataviin hyötyihin.

Lue myös:

Sähkösyöpöt yritykset ostavat tuulipuistojen tuotantoa jopa 25 vuoden sopimuksilla – Professori: Tuulivoima pärjää ilman tukia ja se on merkittävä muutos

Jutun grafiikkaa korjattu 7.11.2019 klo 14.15. Muutettu Ahvenanmaan kohdalle 20 voimalaa, ei 14, kuten grafiikassa aiemmin oli. Lisätty Keski-Pohjanmaan kohdalle 14 voimalaa.