Jätevedenpuhdistamoilla on edessään erikoiset ajat. Samalla kun jätevesi on opittu puhdistamaan yhä paremmin, puhdistamolietteeseen kerääntyy entistä enemmän haitta-aineita, kuten palonestoaineita, raskasmetalleja, mikromuoveja ja huumejäämiä.

Ennen ravinteikas liete kelpasi hyvin pellolle mutta ei enää.

Muutoksen takaa löytyy kuluttaja. Ihmiset haluavat tietää, onko ruoka varmasti turvallista. Imagostaan tarkka elintarviketeollisuus on puolestaan alkanut painostaa viljelijöitä rajoittamalla tai lopettamalla lieteviljan ostamisen.

Esimerkiksi Fazer Mylly antoi pari vuotta sitten suosituksen välttää puhdistamolietettä. Tulevasta kesästä lähtien suositus muuttuu täyskielloksi.

Jarkko Arrajoki Toni Määttä / Yle

– Lietteessä on paljon orgaanisia haitta-aineita ja mikromuoveja, joista ei ole tarkkaa tietoa, ja varsinkaan näiden yhteisvaikutusta ei tiedetä tarkasti, sanoo Fazer Myllyn toimitusketjun johtaja Jarkko Arrajoki.

Vuodessa yhdyskuntalietettä muodostuu 150 000 tonnia, mistä lähes puolet menee viherrakentamiseen ja nelisenkymmentä prosenttia pelloille. Myös viheralueilta haitta-aineet voivat päätyä luontoon.

Mitä lietevuorelle tehdään?

Helsingin Viikissä toimii Pohjoismaiden suurin puhdistamo. Se tuottaa joka päivä viisi rekkakuormallista lietettä, joka viedään kompostoitavaksi. Viikin lietteestä vain 10–15 prosenttia päätyy pelloille.

Viikissä on jo alettu varautua lieteongelmaan, osin viime vuosina heränneen mikromuovikeskustelun vuoksi.

Yksi vaihtoehto on tehdä lietteestä eräänlaista hiiltä niin sanotulla pyrolyysimenetelmällä..

Marina Graan Toni Määttä / Yle

– Aloitamme pyrolyysimenetelmän kokeilut Ämmässuon jätteenkäsittelylaitoksella. Tutkimme myös kuinka syntyvästä hiilijätteestä tehdään öljyntapaista ainetta, sanoo yksikönpäällikkö Marina Graan Helsingin Seudun Ympäristöpalveluista.

Yksi vaihtoehto on lietteen polttaminen, jota jo tehdään muutamalla paikkakunnalla. Polttamisessa kuitenkin osa lietteen sisältämistä ravinteista menetetään. Lisäksi syntyvästä tuhkasta pitäisi pystyä erottamaan fosfori.

Lappeenrannan teknillisen yliopiston erotus- ja puhdistustekniikan johtaja Mari Kallioinen pitää polttamista yhtenä vaihtoehtona mutta lupaavin on hänen mielestään niin sanottu membraanitekniikka.

Siinä jätevesi menee eräänlaisen kalvon läpi, jolloin vedestä voidaan erottaa muun muassa mikromuovi ennen kuin se joutuu lietteeseen. Membraanisuodatus on käytössä joissakin maissa mutta se on investointina perinteistä puhdistusta kalliimpi.

– On helpompaa ja todennäköisesti halvempaa poistaa mikromuovi vedestä jätevedenpuhdistamolla kuin yrittää poistaa sitä vesistöistä tai pelloilta, Kallioinen sanoo.

Mari Kallioinen Kari Kosonen / Yle

Haitta-aineita kodeista ja teollisuudesta

Puhdistamolietettä saa käyttää pellolla, jolla kasvatetaan viljaa, sokerijuurikasta, öljykasveja tai sellaisia kasveja, joita ei yleensä käytetä ravinnoksi tuoreena tai syömällä maanalainen osa.

Lietteen sisältämiä raskasmetalleja ja ravinnepitoisuuksia on tutkittu paljon, mutta mikromuoveista ja esim. lääkejäämistä tiedetään paljon vähemmän. Mikromuovien mittaamiseen ei toistaiseksi ole edes olemassa luotettavaa analyysimenetelmää.

Puhdistamolietettä käsitellään muun muassa mädättämällä ja kompostoimalla, mutta ne eivät poista kaikkia lietteeseen pidättyviä haitta-aineita.

– Muun muassa haitallisia ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä päätyy jätevedenpuhdistamoille kotitalouksista ja teollisuudesta. Niitä on saatettu lisätä erilaisiin kuluttajatuotteisiin, joista osa voi olla hyvinkin pitkäikäisiä, sanoo tutkija Päivi Fjäder Suomen ympäristökeskuksesta.

Fjäderin mukaan jätevesiin ja lietteeseen voi päätyä myös sellaisia yhdisteitä, joiden käyttö on jo kielletty.

Helsingin Viikissä sijaitsee Pohjoismaiden suurin jätevedenpuhdistamo. Toni Määttä / Yle

Muovin ja lääkkeiden lisäksi Fjäder mainitsee muun muassa bromatut palonsuoja-aineet ja PFAS -yhdisteet. Monia näistä aineista käytetään esimerkiksi elektroniikassa, muoveissa ja tekstiileissä sekä pintakäsittelyaineina. Maaperään päädyttyään aineet voivat kulkeutua edelleen kasveihin, eliöihin tai pinta- ja pohjavesiin.

Parhaillaan on käynnissä ja suunnitteilla useita tutkimushankkeita, joissa selvitetään muun muassa sitä, kuinka lietteen ravinteita voidaan hyödyntää ja kuinka haitta-aineiden vaikutuksia ympäristöön voidaan vähentää.

Saksassa on jo selvät suunnitelmat rajoittaa ensi vuosikymmenellä lietteen levittämistä pelloille.