Presidentti Sauli Niinistö ruoti uudenvuodenpuheessaan suorin sanoin Suomen pakolaistilannetta ja kärjistynyttä ilmapiiriä. Maahanmuuttopolitiikkaan hän viittaa Ruotsin pääministerin tavoin: "Olemme olleet naiiveja". Vastaanottokeskusten tuhopolttojen presidentti muistuttaa olevan raskaita rikoksia, jotka aikaisemmin tunnettiin murhapolttona.

Presidentti Niinistö puuttui uudenvuodenpuheessaan suorin sanoin niin pohjoismaisiin turvapaikkakäytäntöihin kuin kantaväestön ja turvapaikanhakijoiden väkivaltaisuuksiin. Hän painotti ympäri Suomea tehtyjen turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusten polttopulloiskujen vakavuutta.

– Olen itse vanhan opin juristi, silloisen lain mukaan polttopullo rakennukseen, jossa saattoi olla ihmisiä, oli nimikkeeltään murhapoltto ja sitä se on minulle vieläkin. Raskas rikos. Niin kuin on pakolaisiin kohdistuva vaino tai vihan lietsonta. Liian paljon sellaista on tapahtunut.

Niinistö viittasi myös turvapaikanhakijoiden rikosepäilyihin ja niiden ympärillä kuohuvaan keskusteluun. Tieto ja viranomaisten avoimuus estävät ilmapiirin kärjistymistä entisestään.

– Kaikki tulijatkaan eivät ole hyvin aikein. Joillakin on terrorismitaustaa ja jotkut tekevät muuta pahaa. Muutaman harvan taustat ja teot luovat aiheetonta epäluuloa kaikkia maahantulijoita kohtaan.

– On pahantekijä sitten kantasuomalainen tai maahantulija, on viranomaisten kerrottava avoimesti teoista ja niiden seurauksista. Se hillitsee tunnekuohuja ja leikkaa siivet rajuimmilta huhuilta.

"Maassa maan tavalla"

Kriisi Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa jatkuu, mikä tarkoittaa sitä, että Suomesta hakee hakee tänäkin vuonna turvaa lisää ihmisiä. Niinistön mukaan on ymmärrettävää, että osa tulijoista hakee parempaa elämää, mutta turvapaikka kuuluu suurimmassa hädässä oleville. Näin ei Niinistön mukaan ole koko ajan ollut.

– Tulijoita olisi määrätön määrä, mutta kykymme kantaa huolta heistä on rajallinen. Luulen, että Ruotsin pääministeri Löfven sanoi oleellisen kuvatessaan "olemme olleet naiiveja".

Ruotsi on jo kiristänyt maahanmuuttopolitiikkaansa. Niinistö näkee Suomen hallituksen maahanmuuttopolitiikan kiristykset keinoksi turvata voimavarat suurimmassa hädässä olevien turvapaikanhakijoiden auttamiseen. Heidän tehtävänsä on puolestaan sopeutua Suomen yhteiskuntaan.

– Viittaan vielä vanhaan sanontaan, joka ei ole menettänyt ajankohtaisuuttaan, nimittäin maassa maan tavalla. Maahanmuutto ei koskaan voi tarkoittaa sitä, että keskeiset arvomme, demokratia, tasa-arvo ja ihmisoikeudet kyseenalaistetaan.

Eduista tingittävä laihana vuonna

Työmarkkinoille Niinistöllä on kaksi ydinviestiä: riitelylle pitää saada stoppi, samoin ahneudelle. Tietyistä saavutetuista eduista pitää tinkiä.

– On hyvä että työmarkkinoiden keskusteluyhteys on edelleen auki. Kannustan teitä löytämään sovintoa. Haluan taas muistuttaa, että yhteiskunnallinen eheys on paras voimavaramme.

Saavutetuilla eduilla Niinistö viittaa muun muassa vuonna 2007 sovittuihin palkankorotuksiin. Silloin puhuttiin talouskasvun toivossa syntyvästä miljardien "jakovarasta", jonka perusteella palkkoja nostettiin. Kasvua ei kuitenkaan syntynyt.

– Ytimekäs kysymys kuuluukin: Voiko saavutettu etu perustua siihen, mitä ei koskaan oikeasti saavutettukaan?

Niinistö kutsuu katteettomalle kasvulle perustuneita palkankorotuksia "saavuttamattomiksi eduiksi", jotka jarruttavat hintakilpailukykyä julkisella ja yksityisellä sektorilla useita prosenttiyksiköitä.

– Syytä on myös muistaa, että suurimman edun saivat ne, joilla jo ennestäänkin oli suurimmat edut.

Presidentti kaipaa talouden vastuunkantoa myös yrityksiltä. Jos hintakilpailukyky paranee, niistä tulevien voittojen pitäisi hyödyttää muitakin kuin omistajia.

– Hintakilpailukyvyn parantaminen ei voikaan merkitä vain voitonjakokyvyn parantamista. Olisi hyvä löytää riittävän yleiset tai jopa yrityskohtaiset sitoumukset siitä, että saatava hyöty tullaan käyttämään puhutun mukaisesti, siis työpaikkojen turvaamiseen.

Tiiviimmin kohti Ruotsia

Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kriisit ovat heijastuneet Eurooppaan, mikä on muuttanut suomalaisten käsitystä turvallisuudesta.

– Ratkaisu Syyrian kriisiin on avainasemassa. Yhdysvallat ja Venäjä ovat osallisina, ne molemmat tekevät taistelutoimia samalla rintamalla, mutta osin erilaisin viholliskuvin. Sellainen tilanne avaa vaaran lähteitä, mutta avaa myös pakkoa yhteisiin ratkaisuihin.

Ulkopolitiikassa Niinistö mainitsi keskeiset suhteet Ruotsiin ja Venäjään, mutta myös yhteistyön EU:ssa ja Nato-maiden kanssa.

Itämeren alueen valtioiden sisäinen poliittiinen tilanne on vakaa, ja vakauspolitiikat lähtökohdat kohtuullisen hyvät, vaikka kiristynyt kansainvälinen tunnelma on näkynyt Niinistön mukaan myös Suomessa Naton ja Venäjän sotilaallisen läsnäolon lisääntymisenä.

Niinistö viittaa erityiskumppanuuteen sekä sotilaalliseen yhteistyöhön Ruotsin kanssa. Ruotsilla ja Suomella, kahdella sotilasliittoon kuulumattomalla maalla on yhdessä vahvat yhteydet niin länteen kuin itään.

– Olisikin loogista, että rakentaisimme myös ulko- ja turvallisuuspoliittista yhteistyötä pidemmälle. Molempien etu on pyrkiä edistämään yhteistyövaraista turvallisuutta, johon sisältyy myös pyrkimys luottamusta lisäävien toimien kehittämiseen.

Valonpilkahdus "ihan tavallisissa asioissa"

Raskaiden uutisten sävyttämän vuoden keskeltä Niinistö nosti esiin kaksi ilonaihetta: Hän aloitti puheensa mainitsemalla muistikuvat Pariisin ilmastokokouksessa syntyneestä sovusta sekä USA:n ja Venäjän presidenttien Barack Obaman ja Vladimir Putinin yhteisistä tavoitteista ratkaisun löytymiseksi Syyriassa.

– Nuo kuvat eivät yhteisiä vihollisia, ilmastonmuutosta tai terrorismia, vielä ratkaise, mutta ovat kuvitelmia parempia.

Niinistö iloitsi myös suomalaisten kiinnostuksesta vapaaehtoistyöhön.

– Paljon on ongelmia, mutta paljon on sellaista, josta voi mielensä hyvittää. Vaikkapa se, että halu auttaa on noussut. Vapaaehtoistyö pakolaisten keskuudessa tai lähimmäisten auttaminen niissä ihan tavallisissa asioissa, kyllä ne ilahduttavat.

Puheensa päätteeksi presidentti toivotti kaikille Jumalan siunausta.