Mistä on kyse? Kosteuden hallitseminen otetaan aikaisempaa tiukemmin huomioon jo talon rakennusvaiheessa.

Kosteudenhallinta vaihtelee kuitenkin paljon työmaittan, rakennuslaboratorion lehtori toteaa.

Kosteutta pyritään nyt pistämään kuriin uudella asetuksella, joka muun muassa toisi kosteudenhallinnasta vastaavat henkilöt isoille työmaille.

Asetusta ollaan ottamassa tervetulleena vastaan, mutta sen tulkitsemiseen kaivataan myös ohjeita.

OuluViime vuosien aikana rakentamisen aikaiseen kosteudenhallintaan on kiinnitetty paljon huomiota, mikä näkyy myös siinä, että yhä useampi talo suojataan sääpeitteellä töiden ajaksi.

– Se on ilahduttava muutos ja on hyvä, että nykyisin kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota myös siihen, miten rakennusmateriaaleja säilytetään työmailla, Katja Outinen sanoo.

– Varmaan julkinen kohu on lisännyt painetta, mutta myös rakennusvalvonnat ovat kiinnittäneet asioihin nykyisin enemmän huomiota, hän sanoo.

Rakennusliike Consti Julkisivujen aluepäällikkö Pauli Riikola Oulusta kertoo, että asiakkaiden tietoisuus sääriskeistä on viime vuosina parantunut.

Sääsuojauksista sovitaan jo tarjousvaiheessa. Sääsuojan rakentaminen on toki kustannustekijä, joka myös työn tilaajan on hyväksyttävä. Esimerkiksi vanhan talon julkisivuremontissa sääsuojien käyttö tuo reilun kymmenen prosentin lisäkulut.

– Toisaalta sitten vältytään myös niiltä mahdollisilta jatkossa tulevilta ongelmilta, mikä on molempien osapuolien kannalta hyvä asia, Pauli Riikola sanoo. Hänen mukaansa asiakkaat ja hankkeissa mukana olevat konsultit ovat yleensä nykyisin jo ymmärtäneetkin asian hyvin.

Edelleen parantamisen varaa

Oulun ammattikorkeakoulun rakennuslaboratorion lehtori Hannu Kääriäisen mukaan käytännöt rakennustyömailla vaihtelevat edelleen paljon.

Kustannuksista saatetaan vieläkin nipistää jättämällä sääsuojaukset ja kosteudenhallinta minimiin, vaikka kuntien rakennusvalvojatkin ovat kiinnittäneet asioihin huomiota.

Rakennusten kosteudenhallinta edellyttää jo nykyisin rakenteiden suojaamista kosteudelta. Esimerkiksi sateessa kastuneita eristeitä ei pitäisi käyttää. Risto Degerman / Yle

Rakennusten kuivaketju ei ole kiinni pelkästään työmaiden suojauksesta, muistuttaa Rakennustarkastusyhdistys RTY:n puheenjohtaja Pekka Seppälä. Rakennusten pitäminen kuivina vaatii huolellisuutta koko prosessin ajan.

Kosteusasioihin ei vieläkään aina paneuduta ja ketju tehdaskuivista rakennusmateriaaleista kuivaksi taloksi pääsee katkeilemaan.

– Rakentamiselle on asetettu aivan liian tiukkoja aikatauluja, suunnitteluun ei ole satsattu eikä rakennusta ole käyttöön oton jälkeen säädetty kunnolla tai rakennusta ei huolleta tai käytetä oikein, sanoo Pekka Seppälä.

Hän muistuttaa, että myös työn teettäjällä on suuri vastuu.

– Jolla on se lompakko niin, sillä se vastuu on. Ei pitäisi huonoa tilata, Seppälä sanoo.

Osa talojen home- ja sisäilmaongelmista liittyy myös vääriin materiaalivalintoihin, rakenneratkaisuihin tai suoranaisiin virheisiin.

Kosteus kuriin uudella asetuksella

Vaikka Suomen rakennusmääräyksissä on kiinnitetty kosteusongelmiin huomiota jo 1970–luvulta lähtien, on keskustelu vanhojen talojen kosteus- ja homeongelmista viime vuosina lisääntynyt. Erityisesti kosteusongelmiin ruvettiin puuttumaan 1990-luvulla.

Sadesuoja vähentää rakentamisaikaisia kosteusongelmia. Kääntöpuoli on sitten se, että työtä on tehtävä hiukan ahtaammissa oloissa ja esimerkiksi kesähelteellä teltan lämpötila voi nousta kymmeniä asteita. Risto Degerman / Yle

Nyt tavoitteena on lisätä vaatimusten painoarvoa, nostamalla kosteudenhallintaa koskevat määräykset ympäristöministeriön asetukseen (siirryt toiseen palveluun). Näin myös laiminlyönteihin pystytään puuttumaan aiempaa tiukemmin.

Asetusluonnoksessa myös esitetään, että rakennushankkeen laatu ja laajuus huomioon ottaen kosteudenhallintasuunnitelmassa olisi nimettävä työmaan kosteudenhallinnasta vastaava henkilö.

– Uusi asetus antaa rakennusvalvonnalle entistä paremmat eväät puuttua ongelmiin, kertoo yli-insinööri Katja Outinen ympäristöministeriöstä.

Kosteudenhallinnan määräyksiä on noudatettava uusien talojen lisäksi myös korjausrakentamisessa, talojen laajennustyömailla sekä silloin, kun rakennusten käyttötarkoituksia muutetaan.

Säädöksistä vielä matkaa käytäntöön

Viime vuosina rakennusvalvonnat ovat kehittäneet yhteistyötä rakennuttajien ja rakennusliikkeiden kanssa. Yhteistyön tuloksena myös kosteusasioihin on kiinnitetty aiempaa enemmän huomiota. Esimerkiksi kosteusongelmia vastaan Oulussa kehitetty Kuivaketju 10 (siirryt toiseen palveluun) -toimintamalli on laajentunut valtakunnalliseksi.

Rakennusaikaisen kosteudenhallinnan paranemista on viime vuosina auttanut myös tilaajien, rakentajien ja rakennusvalvonnan yhteistyön lisääntyminen. Paulus Markkula / Yle

Hannu Kääriäisen mukaan suuri haaste on silti edelleen se, miten asiat saadaan muuttumaan käytännön tasolla. Pelkkä asetus vaatii edelleen tuekseen selkeät ohjeet ja määräykset.

Myös Oulun rakennusvalvontaa johtava Pekka Seppälä kaipaa selkeitä tulkintaohjeita. Vaikka määräysten nostaminen lainsäädäntöön antaakin tukea valvonnalle, asetuksessa asiat käsitellään aina yleisemmällä tasolla kuin laajemmissa ja yksityiskohtaisemmissa rakentamisohjeissa.

Ympäristöministeriössä uusia ohjeita valmistellaan ja ne saadaan yli-insinööri Katja Outisen mukaan valmiiksi syksyyn 2018 mennessä.