Huumevalikoima laajempi kuin koskaan - kokaiini teki paluun, lisää muuntohuumeita

Huumausaineita Suomessa, NETTIIN

Asta Tenhunen

Suomessa on tarjolla enemmän erilaisia huumausaineita ja niiden johdannaisia kuin koskaan ennen. EU:n huumeviraston ja Suomen tullin mukaan uusia muuntohuumeita tai vastaavia aineita tunnistetaan nyt noin sadan aineen vuosivauhtia.

Poliisin mukaan uudet aineet eivät kuitenkaan ole korvanneet vanhoja, vaan tulleet niiden rinnalle.

Perinteisistä aineista esimerkiksi kokaiini on yleistynyt Suomessa taas rajusti. Amfetamiini ja huumaavat lääkkeet ovat puolestaan pitäneet pintansa jo vuosia.

Etenkin Subutexin käyttö huumeena saattaa jopa olla kasvussakin.

Poliisin mukaan ongelmana on myös, että huumausaineina myydään mitä sattuu. Esimerkiksi ekstaasiksi väitetty aine voi olla amfetamiinia ja marihuanana myyty rouhe synteettistä kemikaalisekoitusta.

– Maailmalla on kemistejä, joiden tehtävä on kehittää pään sekaisin laittavia aineita. Monille aineista ei ole mitään lääkinnällistä eikä teollista käyttöä. Kukaan ei toisi niitä Suomeen, jos niille ei olisi kysyntää huumeina, rikosylikonstaapeli Jari Kyllönen Helsingin poliisista sanoo.

Kyllönen työskentelee Helsingin poliisilaitoksen vakavan rikollisuuden yksikön erityistutkinnassa.

Helsingin poliisi on huumerikostutkinnan aitiopaikalla, sillä iso osa huumerikoksista keskittyy pääkaupunkiseudulle. Lisäksi suurin osa muualle maahan kuten Kuopioon päätyvistä huumeista kulkee Helsingin kautta.

Siksi esimerkiksi Kuopion huumepoliisin yksi tärkeimmistä yhteistyökumppaneista on Helsingin poliisilaitos.

Kyllösen mukaan huumausainevalikoiman kasvaminen näkyy aineiden arvaamattomana koostumuksena ja vahvuutensa.

Esimerkiksi ensihoitajat kysyvät yliannostuksen saaneelta henkilöltä, mitä ainetta hän on ottanut.

– Hän voi vasta viimeisillä voimillaan, että piriä, amfetamiinia. Sairaalassa häntä sitten hoidetaan kuin amfetamiinipotilasta, kunnes myöhemmin verikokeen aineenvaihduntatuotteista saadaan selville, että kyse olikin muuntohuumeista, Kyllönen kertoo esimerkin.

Tilanne voi olla pahimmillaan potilaalle kohtalokas.

– Myöskään ekstaasitabletit eivät oikeasti ole ekstaasin vaikuttavaa ainetta MDMA:ta, vaan usein kymmenien huumeiden sekoitus: MCPP:tä, heroiinia, kodeiinia ja erilaisia lääkejauheita.

– Amfetamiinia salakuljetetaan Suomeen yleensä noin 50-prosenttisena Hollannista, Virosta, Latviasta ja mistä kaikkialta tuodaankin. Loppu on siis sitä ainetta, mitä tehdas on siihen laittanut. Kukaan Suomessa ei tiedä, mitä se sisältää.

Suomessa välittäjät jatkavat ainetta edelleen niin, että Kyllösen mukaan katukaupan amfetamiinista nykyään noin 4–14 prosenttia on amfetamiinia.

– Loput on pesuaineita, sokeria, leivin- tai vehnäjauhoa, lisäravinteita tai esimerkiksi rotanmyrkkyä.

Uutta katukaupan huumeissa on kokaiinin yleistyminen.

– Oli se joskus ennen juppihuume, mutta nyt sitä saa vaikka Sörnäisten asemalta.

Sekä tulli että Helsingin poliisi ovat tehneet merkittäviä iskuja kokaiinikauppaan.

Syytä ei tiedetä, miksi kokaiini arkipäiväistyi äkkiä pääkaupunkiseudulla. Samalla sen hinta myös laski.

Muuntohuumeet ovat levinneet myös kannabiksen käyttäjien keskuuteen. Etenkin nuorten asenteet marihuanaa kohtaan ovat muuttuneet. Osa ei pidä sitä vaarallisena huumeena.

Kyllönen haluaisi muistuttaa nuoria siitä, että kannabis on rasvaliukoinen eli sen vaikuttavia aineita varastoituu ihmisen elimistöön.

Siksi jo peruskannabiskin on haitallista. Oma lisänsä on, että senkin kanssa tehdään vielä härskimpää bisnestä:

– Helsingissä myydään tällä hetkellä myös AB-chimacaa hasiksena. Niitä on levyinä hyvin vaikea erottaa toisistaan. AB-chimaca on kuitenkin noin sata kertaa vahvempaa kuin hasis, joten siihen liittyy paha psykoosiriski.

AB-chimaca on synteettinen kannabinoidivalmiste.

– AB-chimaca on halvempaa hankkia, mutta ostaja maksaa enemmän siitä väitettynä hasiksena.

– Lisäksi Helsingissä myydään marihuanaa, jota on jatkettu eri aineilla kuten lasikuidulla, jotta siitä saadaan painavampaa. Jokainen voi ajatella, mitä lasikuidun polttaminen tekee keuhkoille.

Yhtä lailla kuin Kyllönen pitää kannabiksesta liikkuvia myyttejä väärinä, hän ihmettelee Subutexin suosiota. Sitä pidetään turvallisena lääkkeenä – ja käytetään vaarallisena huumeena.

– Osa huumeidenkäyttäjistä aloittaa suonensisäisen käytön Subutexilla. Sen vaikutukset ihmisen elämään ovat ihan yhtä pahat kuin amfetamiinilla – tai jopa pahemmat.

Esimerkiksi Subutexilla hankittuja huumevelkoja on monen vaikea maksaa, kun aineen käyttö tekee vetämättömäksi eikä sitä saa välillä katkaistua niin kuin esimerkiksi moni amfetamiinin käyttäjä pitää käytöstä katkojaksoja.

– Huumeiden käyttö ei ole tuonut mitään hyvää tullessaan. En ole koskaan nähnyt sen aiheuttaneen mitään hyvää.

Kyllönen puhui Kuopiossa keskiviikkona koululaisille Helsingin poliisisoittokunnan ja Helsingin poliisin vakavan rikollisuuden yksikön yhteisessä valistustilaisuudessa. Tilaisuuteen osallistui yhteensä yli tuhat nuorta eri oppilaitoksista.

Poliisisoittokunta esiintyi myös kahtena päivänä yleisökonserteissa Kuopiossa ja Leppävirralla.

Korjaus: Juttuun on korjattu ekstaasin vaikuttavan aineen lyhenne MDMA:ksi.