Vakavien laiminlyöntien takia suljetun Ulrika-hoitokodin suurin ongelma oli Valviran mukaan hoitohenkilökunnan liian vähäinen määrä.

Vakavien laiminlyöntien takia suljetun Ulrika-hoitokodin suurin ongelma oli Valviran mukaan hoitohenkilökunnan liian vähäinen määrä. Petri Hakosalo / Lehtikuva

Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira harkitsee niin sanottujen haamuhoitajatapausten viemistä rikosprosessiin.

Haamuhoitajilla tarkoitetaan tässä tapauksessa sitä, että esimerkiksi hoitokodissa paisutetaan todellista hoitajien määrää laskemalla hoitohenkilökuntaan muita kuin hoitotehtäviä tekeviä työntekijöitä.

Valviran lakimies Niina Rytilahti kertoo, että toistaiseksi yhtään tutkintapyyntöä ei ole tehty, vaikka hoitajamitoitusta kierretäänkin ja työvuorolistoihin merkitään esimerkiksi hallinnollista henkilökuntaa.

– Eihän laissa ole yleistä velvoitetta viranomaiselle tehdä tutkintapyyntöä tai rikosilmoitusta. Meillä on nyt selvityksessä, tehdäänkö niistä tutkintapyyntöjä vai ei, Rytilahti kertoo.

Valvontaa tekevä ylitarkastaja Sari Mehtälä kertoo törmänneensä lukuisiin tapauksiin, joissa hoitavan henkilöstön työvuorolistaan on merkitty hallintohenkilöstöä. Tällaisia listoja toimitetaan myös Valviralle, eli jopa valvovaa viranomaista vedätetään merkitsemällä listoihin työntekijöitä, jotka eivät osallistu hoitotyöhön.

Suomen kuvalehti (siirryt toiseen palveluun) kertoi jo viime viikolla, että Valvirassa tutkitaan, onko laiminlyönneistä kiinni jääneestä Esperi Caresta syytä tehdä rikosilmoitus.

Mehtälä on törmännyt hallintohenkilökuntavedätykseen pelkästään yksityisellä puolella. Hoitohenkilökunnan käyttämistä muihin töihin kuin hoitoon ja huolenpitoon on tullut ilmi myös julkisella puolella.

– On palveluntuottajia, joilla työvuorolistaan on merkitty hallintohenkilöstöä, joka eivät toimi välittömässä asiakastyössä. Joillakin palveluntuottajilla on sellainen tapa.

Rytilahden mukaan viranomaisen vedättäminen tällä tavalla saattaisi täyttää rikoksen tunnusmerkistön. Rikosnimike voisi olla esimerkiksi väärän todistuksen antaminen viranomaiselle.

Ammattiliitolle satoja yhteydenottoja haamuhoitajista

Lähi- ja perushoitajien ammattiliiton Superin lokakuussa käynnistetty Ilmianna Haamuhoitaja -kampanja on liiton mukaan poikinut satoja yhteydenottoja. Järjestöasiantuntija Joni Vainikaisen mukaan yhteydenotoissa on ollut kyse muun muassa siitä, että asiakkaan hoito ei toteudu suunnitellusti puutteellisen henkilöstömäärän takia, henkilöstömitoitus ei täyty tai työvuorolistoille on merkitty ihmisiä, jotka eivät todellisuudessa ole paikalla.

– Tämä ei ole pelkästään sitä, että listoilla olisi keksittyjä nimiä. Listat eivät aina pidä paikkaansa, koska esimerkiksi sairastuneille ei saada sijaisia tai suunnitellaan vuoroja, joihin ei saada ketään, Vainikainen sanoo.

Mitoitus perustuu suositukseen

Hoitajamitoitus on kuuma peruna vaalikamppailun alla. Keskustelu minimitason kirjaamisesta lakiin sai pontta hoivayhtiö Esperi Caren Kristiinankaupungin Ulrika-hoitokodin sulkemisen jälkeen. Vakavien laiminlyöntien takia suljetun hoitokodin suurin ongelma oli Valviran mukaan hoitohenkilökunnan liian vähäinen määrä.

Hoitajamitoitus tarkoittaa hoitavan henkilökunnan määrää hoidettavaa kohti

Tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön laatusuosituksen mukaan henkilöstöä tulee olla vähintään yksi hoitaja kahta hoidettavaa kohti, jolloin hoitajamitoitukseksi tulee 0,5. Valvontaa tehdään käytännössä kanteluiden perusteella. Esimerkiksi Valvira tutkii, paljonko työvuorolistoihin on merkitty henkilökuntaa, ja vertaa sitä hoidon tarpeeseen.

Lue myös:

HS: Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä

Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa

Pihlajalinnan toimitusjohtajakin pohtii nyt, onko hoivapalvelujen tuottaminen alihankintana edes mahdollista

KHO:n presidentti: Attendo valittanut hoitajamitoituksesta