Tästä on kyse Lääketieteellisesti ja sosiaalisesti alle 8-vuotias tyttö tai alle 9-vuotias poika on liian nuori tullakseen murrosikään.

Jos murrosikä alkaa alle 8-vuotiaalla tytöllä, fyysistä kehittymistä voi olla tarpeen hidastaa.

Hidastaminen tehdään lääkkeellä, jonka käyttö on lisääntynyt lähes puolella vuosikymmenen aikana.

Tärkein syy jarrutushoitoihin on se, että varhaiseen murrosikään liittyy vakavia riskejä: pituuskasvu päättyy liian varhain sekä riskit sairastua rintasyöpään ja tulla hyväksikäytetyksi kasvavat.

Jo ekaluokkalaisen rinnat voivat alkaa kehittyä ja iho puskea finnejä (siirryt toiseen palveluun) (MTV3). 8-vuotiaan hiki (siirryt toiseen palveluun)(Ilta-Sanomat) voi alkaa haista.

Suomalaislasten murrosikä on aikaistunut, joillakin liikaa.

Jos murrosikä alkaa alle 8-vuotiaalla tytöllä, fyysistä kehittymistä voi olla tarpeen hidastaa. Se on mahdollista lääkkeellä, jonka käyttö on lisääntynyt lähes puolella vuosikymmenen aikana.

Niin sanottu jarrutushoito on tarpeen joillakin lapsilla, ettei pituuskasvu pääty liian varhain. Niin yleensä käy, jos tytön kuukautiset alkavat kovain varhain. Nuorena alkavat kuukautiset myös kasvattavat riskiä sairastua naisten yleisimpään syöpään, rintasyöpään.

Fyysinen murrosikä kestää keskimäärin viisi vuotta. Sinä aikana psyykkinen kehitys etenee omaa uraansa. Siksi nuori kulkee isossa ristiriidassa monta vuotta. Nuorisolääketieteen dosentti Silja Kosola

Lastentautien ja endokrinologian erikoislääkäri, professori Jarmo Jääskeläinen arvioi varhain kypsyvien määrän lisääntyneen ennemmin kymmeniä prosentteja kuin prosentteja.

Kasvusta huolimatta hoitojen määrä on silti edelleen erittäin pieni. Tilastokeskuksen mukaan viime vuoden lopussa oli liki 370 000 7–12-vuotiasta. Heistä jarrutushoidot koskevat Kelan lääkekorvaustilaston mukaan noin 150:tä, kymmenen vuotta sitten sataa.

8–11-vuotiaana alkava murrosikä on nyt jo normaalia. Samasta syystä osassa kouluja murrosikätunteja pidetään yhä nuoremmille luokka-asteille. Kun murrosikä tulee varhain ja aikaisemmin kuin luokkakavereille, koulunkäynnistä voi tulla vaikeaa. Nuorisolääketieteen dosentti Silja Kosola nostaa esimerkiksi liikuntatunnit: niiden jälkeen pitää riisuutua ja mennä suihkuun muiden mukana.

Paljastava kasvupyrähdys

Sata vuotta sitten tyttöjen kuukautiset alkoivat keskimäärin 15–16-vuotiaana, nyt 12–13-vuotiaana. Vaikka kuukautiset alkaisivat hyvinkin varhain, aivojen kehittyminen ei sen sijaan ole aikaistunut tai nopeutunut.

– Fyysinen murrosikä kestää keskimäärin viisi vuotta. Sinä aikana psyykkinen kehitys etenee omaa uraansa. Siksi nuori kulkee isossa ristiriidassa monta vuotta, Kosola sanoo.

Fyysisen kehittymisen aikaistuminen on huomattu varsin yksinkertaisella menetelmällä: mittaamalla lapset vähintään kerran vuodessa.

Erityisen tärkeitä syli ja läsnäolo ovat silloin, kun murrosikä tulee aikaisemmin kuin kavereilla. Itsenäistymisliean pituutta ei voi tämän perusteella määrittää. Nuorisolääkäri Miila Halonen

Mittaustuloksista piirtyy kasvukäyrä, josta voi nähdä murrosiän alkamisen, koska silloin kasvu tapahtuu hyvin ennustettavasti.

– Murrosiän kulkuun ovat tiukasti liitoksissa kasvukäyrän muutoskohdat: missä kasvu alkaa uudelleen kiihtyä eli alkaa kasvupyrähdys ja missä kohtaa kasvu on ollut nopeinta. Ne ovat siirtyneet entistä varhaisempaan ikään, ja siten murrosikä on aikaistunut, sanoo lastentautien ja endokrinologian erikoislääkäri, professori Jorma Toppari.

Muutoksen havaitsi Kuopion yliopistollisessa sairaalassa lastentautien ja endokrinologian lääkärinä toimiva Antti Saari. Hän tutki vuonna 2015 julkaistua väitöskirjaansa varten yli 70 000 espoolaislapsen mittaustietoja.

Aikaistumiseen yksi varma syy

Tutkimusnäyttö murrosiän aikaistumisesta on saanut maan neuvolat ja kouluterveydenhuollot uudistamaan kasvukäyrät 2010-luvun taitteessa. Nykylapset kasvavat pidemmiksi ja heidän murrosikään liittyvä kasvupyrähdyksensä on aikaisemmin kuin 40 vuotta vanhan kasvukäyräaineiston lapsilla.

Vuosissa Saari voi antaa murrosiän aikaistumisesta vain hyvin likimääräisen arvion: se on jotain puolen vuoden ja vuoden välillä, lähempänä kuitenkin puolta vuotta kuin vuotta.

Tyttöjen osalta päätelmiä murrosiän aikaistumisesta on silti helpompi tehdä kuin poikien, koska tytöillä kasvupyrähdys ajoittuu murrosiän alkuun, pojilla se usein tulee vasta murrosiän keskivaiheilla.

Lasten lihavuus on kolmin–nelinkertaistunut 1970-luvulta, ja on kovasti epäilyjä, että myös murrosiän aikaistuminen liittyy osaltaan ylipainoon. Lastentautien erikoislääkäri Antti Saari

Sen sijaan sitä, miksi murrosikä on aikaistunut, ei tiedä kukaan varmasti. Mahdollisia syitä on esitetty useita, mutta vain osa on voitu tieteellisesti todistaa.

Syiksi on esitetty parantunutta ravitsemusta ja hyvinvointia, mutta myös kemikaaleja, jotka häiritsevät omien hormonien tuotantoa ja toimintaa.

Sen sijaan on tiedetty jo pitkään, että kehittyvistä maista teollisuusmaihin adoptoitavilla tai maahanmuuttajalapsilla (siirryt toiseen palveluun) (Lääkärilehti) riski ennenaikaiseen puberteettiin on muita suurempi. Yksi selitys tähän on belgialaistutkijan havainto (siirryt toiseen palveluun) (National Center for Biotechnology Information), joka liittyy hormonaalisiin haitta-aineisiin, kuten joihinkin kasvinsuojeluaineisiin. Niitä esimerkiksi Suomessa ei enää käytetä, mutta kehittyvissä maissa vielä käytetään.

Varma asia on myös perimä, jonka vaikutus on vähintään 50, joidenkin tutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia. Äidin, isoäitien ja tätien kuukautisten alkamisikä kiinnostaakin kovasti lääkäreitä, jotka arvioivat, onko lapsi tulossa murrosikään liian aikaisin.

Emilia Malin / Yle

Jarrutus ajaa hormonitoiminnan alas

Lääketieteellisesti ja sosiaalisesti alle 8-vuotias tyttö tai alle 9-vuotias poika on liian nuori tullakseen murrosikään. Jos murrosiän merkkejä on näkyvissä vaikka ekaluokkalaisella tytöllä, koululääkäri voi lähettää lapsen erikoislääkärin arvioon.

Kuopion yliopistollisessa sairaalassa työskentelevän lasten endokrinologi Jääskeläisen karkea käsitys on, että lähetteellä arvioon tulevien lasten määrä on kymmenessä vuodessa tuplaantunut.

Murrosikäinen tarvitsee kaikkein vähiten draamaa asian ympärillä. Kuukautisten alkaminen on merkki siitä, että tyttö on terve ja kroppa toimii niin kuin pitää. Nuorisolääkäri Silja Kosola

Perustutkimuksiin kuuluvat lähisukulaisten kuukautisten alkamisiän selvittämisen lisäksi verikoe ja kädestä otettava röntgenkuva, josta voidaan määrittää, onko luusto kehittynyt pidemmälle kuin lapsen kalenteri-ikä. Lähes aina tehdään myös pään magneettikuvaus.

Tutkimukset tarvitaan, koska lapsen kasvua ja murrosiän tuloa voi nopeuttaa myös keskushermoston sairaus, mutta se on hyvin harvinaista. Normaalistikin murrosiän kehittyminen on hyvin yksilöllistä.

Murrosiän kehittymistä jarrutetaan ihon alle muutaman viikon välein pistettävällä leuproreliinilla, jota käytetään myös rinta- ja eturauhassyöpien hoidossa, koska näiden syöpien hoitaminen vaatii myös oman hormonitoiminnan ajamista alas.

Vain vajaa viidennes hoitoihin

Läheskään kaikilla erikoislääkärille päätyvistä lapsista hoitoa ei aloiteta. Esimerkiksi Helsingin yliopistollisessa sairaalassa tehdyn tutkimuksen mukaan vastaanotolle tulevista tytöistä vain 15–20 prosenttia saa ennenaikaisen murrosiän diagnoosin.

Ennenaikaisesta puberteetista on kyse vasta silloin, kun murrosiän käynnistävät hormonimuutokset ovat alkaneet alle 8-vuotiaalla tytöllä. Se tarkoittaa androgeenin eli miessukuhormonin tai estrogeenin eli naissukuhormonin tai molempien poikkeavan varhaista erittymistä, mutta silloinkaan kysymys ei ole sairaudesta.

Murrosiän jarrutushoito - Ihon alle 3–4 viikon välein pistettävällä lääkkeellä murrosiän tuloa voidaan jarruttaa. On olemassa myös pitkävaikutteinen lääke, joka pistetään muutaman kuukauden välein. - Lääke ajaa elimistön hormonitoiminnan alas, mutta ei pysäytä muuta kehittymistä. - Samaa lääkettä käytetään rinta- ja eturauhassyövän hoidossa, kun elimistön oma hormonitoiminta pitää vaientaa syöpähoitojen tieltä. - Murrosiän jarruttamista harkitaan, jos murrosikä alkaa tytöllä alle 8- ja pojalla alle 9-vuotiaana. - Tapauskohtaisesti hoito voidaan aloittaa myös 8 ikävuotta vanhemmalla lapsella. - Ennen hoidon aloittamista valmistetaan, ettei murrosikään viittaavia muutoksia aiheuta mikään sairaus. Perustutkimuksiin kuuluvat verikokeet, kädestä otettu röntgenkuva, josta arvioidaan luuston ikä sekä pään magneettitutkimus. - Lasten endokrinologi eli lääkäri, joka on erikoistunut erityisesti hormoneja tuottavien elinten sairauksiin, neuvottelee hoidon aloittamisesta perheen kanssa. Lopullisen päätöksen tekee yleensä perhe. Lääkäri voi vahvasti suositella hoidon aloittamista, jos lapsi on hyvin nuori. Lähde: Lastentautien ja endokrinologian erikoislääkäri, professori Jarmo Jääskeläinen, lastentautien ja endokrinologian erikoislääkäri, professori Jorma Toppari, ja lastentautien erikoislääkäri Antti Saari

Varhain ilmaantuvien murrosiän fyysisten merkkien taustalta voi paljastua muita syitä kuin murrosikä. Esimerkiksi kainalohikoilun ja hiusten rasvoittumisen syynä voi olla lisämunuaisen kuorikerroksen häiriö, joka aiheuttaa niin sanotun ennenaikaisen adrenarken (siirryt toiseen palveluun) (Savon Sanomat).

Yhä useammin esimerkiksi varhainen rintojen kasvu ei sekään ole murrosikään liittyvää rintarauhasen kasvua – vaan se liittyy lihavuuteen.

– Lasten lihavuus on kolmin–nelinkertaistunut 1970-luvulta, ja on kovasti epäilyjä, että myös murrosiän aikaistuminen liittyy osaltaan ylipainoon, Saari sanoo.

Lapsi aikuisen ruumiissa

Tärkein syy jarrutushoitoihin on se, että varhaiseen murrosikään liittyy vakavampia riskejä kuin lääkkeeseen: pituuskasvu päättyy liian varhain ja riski sairastua rintasyöpään kasvaa.

Toppari pitää syöpäriskin kasvua merkittävänä, sillä rintasyöpä on yleisin naisten syövistä ja siihen sairastuu jo joka kymmenes. Seuraava Topparin mainitsema riski ei ole yhtä selkeä: lapsi, joka näyttää aikuiselta, on ongelma.

Se nostaa tyttöjen riskiä tulla hyväksikäytetyiksi, koska hormoniryöpsähdys ei kypsytä aivoja samassa tahdissa kuin kehoa. Samaa sanoo Väestöliiton nuorisolääkäri Miila Halonen.

– Myös seksiriskikäyttäytymistä on sillä porukalla, jonka murrosikä on alkanut ikätovereita aikaisemmin. Siitä voi seurata teiniraskauksia.

Kumpikaan asiantuntijoista ei pidä hyväksikäyttöä kokonaisuutena Suomessa kovin isona ongelmana – Suomea turvattomammissa yhteiskunnissa se sitä kyllä on.

Lu Jinbo / AOP

Aikataulu aina yksilöllinen

Aikuisten lisäksi hyväksikäyttäjiä voivat olla toiset lapset, kun varhain kehittynyt hakeutuu itseään vanhempien joukkoon. Se, että aivot kypsyvät hitaammin kuin keho, auttaa nuorta henkisesti selviämään elämänkaarensa mittavimmista muutoksesta, mutta samalla esimerkiksi 11-vuotias ei ole valmis samoihin asioihin kuin vaikkapa 15-vuotias.

Murrosiän varhain kohtaava lapsi ei sen sijaan edes ajattele riskejä ympärillään. Jos on luokkansa ainoa, jolla on rinnat ja kuukautiset, ei ole kohtalotoveria. Kohtelu erilaisena voi olla ankaraa ja siitä voi seurata yksinäisyyttä. Miila Halonen toivoisi vanhempien muistavan, että huolimatta lapsen ja hänen kehonsa muuttumisesta, lapsi on edelleen turvan tarpeessa.

– Erityisen tärkeitä syli ja läsnäolo ovat silloin, kun murrosikä tulee aikaisemmin kuin kavereilla. Itsenäistymisliean pituutta ei voi tämän perusteella määrittää.

Syiden selvittelyistä huolimatta murrosiän aikataulu on aina yksilöllinen. Siksi nuorisolääkäri Silja Kosola haluaisi, että murrosikä nähtäisiin positiivisessa valossa. Hän säästäisi tytöt päivittelyltä ja kehottaa äitejä ja tyttäriä juhlistamaan jollain kivalla asialla kuukautisten alkamista.

– Murrosikäinen tarvitsee kaikkein vähiten draamaa asian ympärillä. Kuukautisten alkaminen on merkki siitä, että tyttö on terve ja kroppa toimii niin kuin pitää.