Tutkimusaineistona lehdessä on käytetty Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2013 tekemää Kouluterveyskyselyä. Siinä kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisten vastauksia oli yli 90 000.

Kyselyn mukaan maahanmuuttajanuorista lähes puolet oli pelannut jotakin rahapeliä kuluneen vuoden aikana ja vajaa kolmannes pelasi viikoittain.

(artikkeli jatkuu alla)

(artikkeli jatkuu alla)

– Tämä on ollut tiedossa jo aikaisemmin, mutta siihen ei ole päästy oikein tarttumaan, Pajula sanoo.

Apua huonosti tarjolla

Varsinkin aikuistumisen kynnyksellä olevat nuoret ovat riskiryhmää rahapeliongelmien suhteen. Nyt apua on Pajulan mukaan tarjolla huonosti.

– Sillä saralla olisi paljon tehtävää. Erityisesti maahanmuuttajille kohdennettuja palveluita ei käytännössä ole.

Viime vuoden kyselyn mukaan pelaaminen on nuorilla etniseen taustaan katsomatta lisääntynyt kahdessa vuodessa hieman, lukuun ottamatta peruskoulun ja lukion tyttöjä, joilla se on pysynyt hyvin vähäisenä. Yleisesti ottaen pojat pelaavat selvästi enemmän kuin tytöt.