Arkistokuva. Kuva: Jukka-Pekka Moilanen

Verohallinto avasi kolmisen viikkoa sitten verkkosivuilleen lomakkeen, jonne kuka tahansa voi tehdä nimettömästi ilmiannon veronkierrosta. Palvelu sai heti suuren suosion, kertoo tarkastuspäällikkö Heimo Säkkinen Verohallinnosta.

– Ensimmäisellä viikolla tuli 415 ilmoitusta ja toisellakin 220, kun normaali määrä on ollut tähän asti noin 80–100 ilmoitusta viikossa.

Mutta mitkä ovat yleisimmät asiat, joista suomalaiset kantelevat verottajalle? Säkkinen listaa neljä asiakokonaisuutta.



1. Tulojen salaaminen

Ilmoittaja epäilee, että tuloja salataan. Hän on esimerkiksi huomannut, että myyntiä ei lyödä yrityksessä kassaan, tai kassakone on koko ajan auki. Niinpä ilmoittaja epäilee, että myyntituloja ei myöskään ilmoiteta verottajalle. Samoin usein epäillään, että esimerkiksi vuokraisäntä ei ilmoita vuokratuloja verottajalle.



2. Pimeä palkka

Iso määrä veronkiertoilmoituksista liittyy pimeään palkanmaksuun. Ilmoittajat esimerkiksi tietävät, että yrityksessä työskentelee useita ihmisiä, mutta työnantaja ei ole huolehtinut kaikkien osalta työnantajan velvoitteistaan.



3. Yksityiset menot

Verottaja saa paljon ilmiantoja, joissa epäillään, että yrityksen kirjanpitoon on viety omistajan yksityistalouden menoja. Usein myös ilmoitetaan, että yrityksen omistaja tai työntekijä käyttää esimerkiksi yrityksen autoja omiin tarkoituksiinsa.



4. Kuitit

Nykylain mukaan myyjän pitää tarjota asiakkaalle kuittia. Verohallinto ja aluehallintovirasto valvovat kuitinantovelvollisuutta, mutta verottajalle tulee silti runsaasti ilmoituksia siitä, että asiakas ei ole saanut liikkeestä kuittia, tai on saanut sen vasta erikseen pyydettyään.

Suurin osa verottajalle lähetetyistä veronkiertoilmoituksista liittyy siis varsin arkipäiväisiin tilanteisiin. Säkkisen mukaan joskus harvoin Verohallinto saa kuitenkin todellisia ”helmiä” vinkkitietoina:



5. Isot kalat

Ilmoittaja saattaa esimerkiksi kertoa, että jollakin on ulkomailla omaisuutta, josta Suomen verottajalla ei ole tietoa. Omaisuus voi olla esimerkiksi pankkitilejä tai kiinteistöjä. Suuren mittakaavan veronkierrosta tulee kuitenkin ilmiantoja vain harvakseltaan.



Verottajan saamista vihjetiedoista noin 40–50 prosenttia johtaa jonkinlaiseen selvittelyyn. Vihjeiden kohteista noin 15–20 prosenttiin tehdään verotarkastus. Säkkisen mukaan verohallinto ei aina haluakaan ryhtyä perimään maksamatta jääneitä veroja, vaan saattaa sen sijaan tyytyä esimerkiksi antamaan ohjeistusta verotuksen kohteelle, jotta tämä osaisi jatkossa maksaa veronsa oikein.