Se, mihin aikavyöhykkeeseen kukin valtio kuuluu, on sen oma asia. Sen sijaan kesäaika on harmonisoitu EU:ssa elintärkeiden yhteiskunnallisten toimintojen, kuten rajat ylittävän liikenteen pitämiseksi raiteillaan. Nykyinen direktiivi on vuodelta 2001.

Tultuani taas valituksi kesän korvilla Euroopan parlamentin jäseneksi päätin tarttua tuohon itseänikin harmittavaan kellojen siirtelyyn. Nimenomaan yhden tunnin menetys keväällä vetää minulta jalat alta moneksi päiväksi, vuosi vuodelta yhtä useammaksi. Ajattelin, etten varmasti ole ainoa, jota moinen EU:n puuttuminen arkemme kulkuun häiritsee.

Eroon kahden ajasta

Kun nyt siirryttiin pois kesäajasta, normaaliaikaan, kirjoitin sosiaaliseen mediaan, että aion ryhtyä puheista tekoihin. Sain 1100 tykkäystä ja 190 toinen toistaan kannustavampaa kommenttia. Sellaisesta ei todellakaan tapahdu, kun kommentoin Ukrainan tapahtumia tai EU:n budjettia.

Palautteesta olen oppinut muun muassa, että Suomi sijoittuu pituusasteiden perusteella kesä- ja talviajan välimaastoon, joten voisimme kannattaa kumpaa vain pysyvänä ratkaisuna. Neuvoja ja kommentteja aloitteeseen tuli myös asiantuntijoilta. Suomen johtaviin kansanterveysasiantuntijoihin kuuluva Jouko Tuomisto totesi: "Pääasia olisi päästä eroon kahden ajan systeemistä, josta ei ole nykymaailmassa alkuperäistä hyötyä. Alkuperäinen tarkoitushan oli lisätä päivänvalossa vietettyä aikaa, mutta nyt se vain sekoittaa unirytmin."

Eräiden tutkimusten mukaan sydänvaivat lisääntyvät kesäaikaan siirtymisen jälkeen 60 prosenttia, lasten lääkärikäynnit 160 prosenttia ja myös liikenneonnettomuuksia ja työtapaturmia sattuu enemmän.

Vahva tuki somessa

Moni valitteli Facebook-sivuillani itkua ja vääntöä pienten lasten tarha-aamuina. Jotkut kertoivat vievän kolmekin viikkoa, ennen kuin tottuvat uuteen rytmiin. Huomautettiin myös, että Suomessa työaika on nykyään suunnilleen klo 8-16, joten ihmiset heräävät aikaisemmin. Niin yhteiskunta on jo siirtynyt eräänlaiseen kesäaikaan ilman mitään kellojen siirtelyä.

Niille muutamille, jotka ihmettelivät, eikö minulla ole tähdellisimpiä poliittisia tavoitteita, voin vastata, että noin puolen miljardin ihmisen elämään konkreettisesti vaikuttava seikka ei ole ihan vähäpätöinen.

Väitettyä energiansäästövaikutustakaan kesäaikatempulla ei juuri ole, näin toteaa itse Euroopan komissio, joka istuu asian päällä, ja joka on kaikesta huolimatta päättänyt pitää kiinni kellojen siirtelystä. Katsotaan kuinka kauan. Komissio on nimittäin sitoutunut talouselämän vaatimuksesta purkamaan haitallista tai turhaa EU-säätelyä. Minä nyt en keksi yhtään parempaa esimerkkiä. Neutraalikin kansalainen totesi Ylen nettikeskustelussa: "Itseäni ajansiirto ei vaivaa. Täysin turha se kuitenkin on."

Seuraavaksi koetan puhua aloitteelle tukea Euroopan eri puolilta. Pieni kiertokyselyni suomalaisten kollegojen kesken on lupaava, myös Lapin suunnasta. Palataan asiaan viimeistään ensi keväänä, kun menetämme taas tunnin.

Heidi Hautala

Kirjoittaja on EU:n parlamentin jäsen