Rkp:n presidenttiehdokas Nils Torvalds on tuskastunut Suomen juupas-eipäs-tasolle juuttuneeseen Nato-keskusteluun.

Ruotsalaisen kansanpuolueen presidenttiehdokas Nils Torvalds pitää itsestään selvänä, että Venäjä pyrkii vaikuttamaan Suomen presidentinvaaleihin. Torvalds muistuttaa Venäjän presidentti Vladimir Putinin lausunnosta, jonka tämä antoi, kun häneltä kysyttiin, mitkä tahot osallistuivat Yhdysvaltojen vaaleihin sekaantumiseen.

– Hän sanoi, että meillä on tällaisia amatöörejä, jotka harrastavat sitä suuresta rakkaudesta kyseistä harrastamista kohtaan. Näitä ”amatöörejä” voi olla hyvin erilaisia, ja jos joku uskoo, että he eivät halua vaikuttaa Suomen presidentinvaaleihin, niin tervetuloa vaan todellisuuteen. Totta kai he haluavat, Torvalds sanoo.

Hän antaa ymmärtää, että Putinin mainitsemat ”amatöörit” toimivat tämän laskuun. Torvaldsin mukaan venäläisten kanssa käy helposti niin, että he sekaantuvat Suomen asioihin. Sitä, millä tavalla he sekaantuvat presidentinvaaleihin liittyvään keskusteluun, on hänestä vaikeampaa ennakoida.

– Millä tavalla? Mahdotonta sanoa.

Torvalds otti perjantaiaamun mediatapaamisessa esille myös Venäjän uuden Suomen-suurlähettilään Pavel Kuznetsovin ensimmäisen haastattelun. Kuznetsov varoitti Ilta-Sanomien haastattelussa, että Suomen Nato-jäsenyys johtaisi itänaapurin vastatoimiin.

– Hän aloitti uransa Suomessa opettamalla sormi pystyssä, Torvalds sanoo ja muistuttaa, että historiassa on nähty vastaavia avauksia myös muilta Venäjän Suomen-suurlähettiläiltä.

Rkp:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson pitää tärkeänä, että puolueella on presidentinvaaleissa oma ehdokas.­

Ruotsi voi katkaista pariluistelun

Torvalds ilmoitti kaksi viikkoa sitten kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä. Mediatapaamisessa Torvalds kertoi tuskastuneensa paikallaan junnaavaan Nato-keskusteluun tai oikeammin sen puutteeseen.

– Olen jo jonkin aikaa tuntenut kasvavaa ärtymystä siitä, että Suomeen mahtuu vain yksi keskustelu kerrallaan. Tapamme keskustella turvallisuuspolitiikasta on juuttunut juupas-eipäs-keskusteluun, Torvalds lataa.

” Ruotsi katkaisi sen mukamas sovitun pariluistelun ja päätti yksin hakea EU:n jäsenyyttä. Historiasta on siis esimerkkejä siitä, että tällaiset tyhjänpäiväiset sopimukset eivät tiukan paikan tullen pidäkään.

Torvaldsin mukaan Suomessa mennään liian herkästi piiloon Ruotsin selän tai kansanäänestyksen järjestämisen taakse. Lopputuloksensa on se, että aiheesta ei käydä kunnon keskustelua.

Torvalds myös muistuttaa, ettei Ruotsin kanssa yhdessä toimiminen johtanut toivottuun lopputulokseen EU-jäsenyyden hakemisessa vaan länsinaapurin ratkaisu tuli lopulta Suomelle täytenä yllätyksenä.

– Ruotsi katkaisi sen mukamas sovitun pariluistelun ja päätti yksin hakea EU:n jäsenyyttä. Historiasta on siis esimerkkejä siitä, että tällaiset tyhjänpäiväiset sopimukset eivät tiukan paikan tullen pidäkään.

Torvaldsin mukaan paritanssin leikkiminen on haitannut myös Ruotsin Nato-keskustelua. Ruotsin keskustapuolue päätti kolmisen viikkoa sitten, että ajatus Suomen ja Ruotsin yhteisestä Nato-tanssista on huono.

– He haluavat päästä irti siitä toimintamallista ja se oli minusta hyvä ratkaisu. Kyse ei ole siitä, luotammeko vai emmekö luota Ruotsiin, vaan siitä luommeko sellaisia edellytyksiä, joissa turvallisuudesta voidaan keskustella.

Torvalds kertoo saaneensa omasta Nato-ulostulostaan paljon palautetta.

– Ihmiset tuntevat jopa jonkin sortin vapautumista siitä, että joku nosti tämän kissan nyt pöydälle. Nyt kukaan ei enää voi piiloutua kansanäänestyksen tai Ruotsin selän taakse, vaan meidän on pakko keskustella, Torvalds uskoo.

Nils Torvalds otti kesällä SuomiAreenalla muista presidenttiehdokkaista mittaa. Keskustelun keskiössä oli tuolloin se, ettei istuva presidentti Sauli Niinistö osallistunut heidän kanssaan samaan tenttiin.­

Tavallisten ihmisten ongelmia ei saa unohtaa

Saamansa palautteen myötä Torvalds on herännyt myös siihen, että järkevää Nato-keskustelua voidaan käydä ainoastaan siinä tapauksessa, että samalla keskustellaan myös tavallisten ihmisen arjen huolista. Heille ei saa syntyä kuvaa, että poliittinen eliitti keskustelee Natosta ja jättää samalla kansalaisten arjen kysymykset huomioimatta. Juuri tähän dilemmaan liittyvistä syistä hän ei pidä neuvoa-antavaa kansanäänestystä Nato-jäsenyydestä järkevänä.

Torvaldsin muistuttaa, että viimeksi Britannian EU-kansanäänestyksessä kävi selväksi, että ihmiset eivät äänestäneet itse kysymyksestä vaan ilmaisivat näkemyksensä poliittisesta eliitistä.

– Te ette pidä minusta huolta ja siksi äänestän teidän esitystänne vastaan. Näin kävi Brexitissä ja näin tulisi käymään suomalaisessa Nato-kansanäänestyksessä. Siksi on välttämätöntä ymmärtää, että voimme keskustella rakentavasti Natosta vain tilanteessa, jossa samalla keskustelemme vakavasti niistä todella liikuttavista ja kovista ongelmista, joita ihmiset kokevat arkielämässään.

Vanhasta ajattelusta päästävä eroon

Torvaldsin mukaan osa suomalaisesta puhumattomuudesta Nato-kysymyksessä liittyy edelleen vanhaan etupiirijakoajatteluun. Hän kertoo saaneensa paljon myös siihen viittaavaa palautetta. Osa palautteen antajista on katsonut, ettei hänen olisi pitänyt ryhtyä virittelemään Nato-keskustelua, ”koska naapuri voi suuttua”.

– Suomalaista keskusteluakin käydään tavalla, joka itseasiassa myöntää etupiiriajattelun. Pidän sitä valitettavana ja huonona.

Torvaldsin mukaan ajattelutapa antaa Venäjälle mahdollisuuden vedota siihen, että Suomessakin pidetään keskustelussa esillä Venäjän etuja.

– Meidän lähtökohtamme on kuitenkin se, että ensisijaisesti esillä tulee pitää Euroopan etuja. Kyse ei siis ole pelkästään Suomen turvallisuuspolitiikasta, vaan koko Euroopan.

Torvaldsin mukaan sotavuosien kokemusten jälkeen suomalaiseen turvallisuuspolitiikkaan liittyvään keskusteluun on jäänyt ajatus siitä, että ”kukaan ei koskaan tule avuksemme”.

– Väitän, että Suomea tai Eurooppaa ei tänä päivänä voida puolustaa ilman eurooppalaista turvallisuuspolitiikkaa. Siksi eurooppalainen turvallisuuspolitiikka on päiväjärjestyksessä ensimmäisenä.

Torvalds muistuttaa, että Brexitin jälkeen 35 prosenttia Euroopan puolustuskyvystä voi poistua EU:sta.

– Näin ollen jokaisen tulisi ymmärtää, että puolustus- ja turvallisuuspolitiikka on erityisen keskeisessä roolissa kun puhutaan Euroopan tulevaisuudesta.