Syyllistäminen, pelottelu ja saarnaaminen ovat väistyneet huumevalistuksessa. Nuoret suhtautuvat kuitenkin yhä myönteisemmin esimerkiksi kannabikseen, mikä saa huolestuneet vanhemmat etsimään apua. Yhteydenotot Irti Huumeista -yhdistykseen ovat lisääntyneet viime syksystä lähtien ja nettisivujen kävijämäärät kasvavat.

Mistä on kyse? Läheiset ottavat yhä useammin yhteyttä neuvoviin puhelimiin kysyäkseen apua

Huumevalistuksen keinot ovat kehittyneet pelottelusta ja sanelusta keskustelevampaan suuntaan

Huumevalistusta pidetään sekä nuorille että näiden vanhemmille

Huumeita kaupataan nuorille julkisesti ja näkyvästi. Pysäyttäviä huumekohtaloita sekä työssään sairaalassa että yksityiselämässään todistanut lahtelainen Liisa Perjo pitää käsittämättömänä sitä, että huumausaineiden myymistä ei edes yritetä peitellä.

Perjo kertoo, että huumeet vaihtavat omistajaa esimerkiksi niinkin näkyvällä paikalla kuin nuorison suosimissa ruokapaikoissa.

– Heti näkee, kuka myy. Se on järkyttävää. Ei huumekaupan pitäisi olla niin avointa.

Perjo on nähnyt työssään sairaalassa nuorten huumeidenkäytön seuraukset.

– Olen nähnyt amfetamiinipsykooseja, uusia muuntohuumeita, järkyttäviä tapauksia. Ei ole kenellekään nuorelle kiva tulla järkiinsä sidottuna sänkyyn isoissa vaipoissa. Aineilla leikkiminen on julmaa peliä.

Hän on seurannut myös henkilökohtaisessa elämässään, miten huumeita kokeilleille alaikäisille on käynyt. Joukossa on sekä surullisia että lopulta iloksi muuttuneita tarinoita.

– Olen nähnyt, kun nuori päätti kokeilla kannabista. Hänellä laukesi kaksisuuntainen mielialahäiriö psykoosilla. Toinen esimerkki olivat vanhemmat, jotka hakivat apua lastensuojelusta. He taistelivat kuusi vuotta, mutta nykyään lapsi on päihteetön ja pärjää omillaan.

Ei saarnaa ja pelottelua vaan keskustelua

Huumevalistusta tarjotaan nykyään sekä vanhemmille että nuorille. Vuosien saatossa keinovalikoima päihdetyössä on muuttanut muotoaan useaan otteeseen.

Vielä muutama vuosikymmen takaperin suosittiin pelottelua.

Heti näkee, kuka myy. Se on järkyttävää. Ei huumekaupan pitäisi olla niin avointa. Liisa Perjo

– Turmiolan Tommista lähdettiin aina liikkeelle. Sen jälkeen siirryttiin auktoriteettilähtöiseen valistukseen eli joku kertoi, mitä pitää tehdä, kuvailee Ehkäisevän päihdetyön (EHYT) johtava asiantuntija Kim Kannussaari.

Toisiin pelottelu tepsi, osa kuittasi sen liioitteluna. Nykyään pelottelu on taakse jäänyttä aikaa, kerrotaan sekä EHYT ry:stä että Irti huumeista -yhdistyksestä.

– Ammattijärjestöjen mielestä pelottelu ei toimi, vaikka päihdetyön tehoja onkin vaikea mitata, toteaa Kannussaari.

Myös auktoriteettilähtöisellä valistuksella oli heikko kohtansa. Ohjeiden sanelu ylemmältä taholta ei innostanut nuoria osallistumaan keskusteluun ja ehdottomuus herätti osassa vastareaktion.

Nykyään valistustyössä korostuukin aidon vuoropuhelun merkitys.

Mistä löytyisi luotettavaa tietoa?

– Nuoret kaipaavat hirveästi tietoa ja peiliä ajatuksilleen. On tärkeää kuunnella, mitä sanottavaa nuorella on. Kunnioitetaan ja kuullaan toistemme mielipiteitä syyllistämättä, pohtii Ehkäisevän päihdetyön Kim Kannussaari.

Pelottelu ei toimi, vaikka päihdetyön tehoja onkin vaikea mitata. Kim Kannussaari

Netti on tuonut valistustyöhön haasteensa. Erilaista, enemmän tai vähemmän tutkittua tietoa on tarjolla loputtomiin.

Nuorten on vaikea arvioida, mihin tietoon voi luottaa eikä ammattilaisillakaan ole helppoa.

– Valistajien on oltava koko ajan kärryillä siitä, mitä lainsäädännössä ja tutkimusrintamalla tapahtuu. Enää ei voi luottaa edes vuoden takaiseen tietoon. Nykypäivän valistukseen kuuluu olennaisena osana myös medialukutaito.

Irti huumeista -yhdistyksen puhelimet käyvät kuumina

Irti huumeista järjestää valistusiltoja erityisesti lasten ja nuorten vanhemmille. Niissä käydään läpi huumeita ja niihin liittyviä käsitteitä sekä sitä, mihin asioihin nuoren käytöksessä kannattaa kiinnittää huomiota.

Ei ole kenellekään nuorelle kiva tulla järkiinsä sidottuna sänkyyn isoissa vaipoissa. Liisa Perjo

– Aika paljon korostamme sitä, että vanhemmalla on oikeus tietää, missä lapsi liikkuu.

Yhdistyksen puhelimet ovat käyneet kuumina viime syksystä alkaen. Yhteydenottoja on tullut erityisesti lapsestaan huolestuneilta vanhemmilta ja sisaruksilta.

– Puhelinsoittoja tulee ovista ja ikkunoista, myöntää toiminnanjohtaja Kimmo Sainio.

Myös yhdistyksen nettisivujen kävijämäärät ovat kasvaneet parissa vuodessa viidenneksen. Vanhempainiltoja ei kuitenkaan ole pystytty järjestämään yhtä paljon kuin aiemmin, sillä vapaaehtoisten määrä ei riitä.

Nuoret pitävät kannabista nautintoaineena

Yhteydenottojen voimakkaan kasvun taustalla saattaa Sainion mukaan olla kannabismyönteisyyden lisääntyminen.

Puhelinsoittoja tulee ovista ja ikkunoista. Kimmo Sainio

– Nuorten suhtautuminen kannabikseen on arkipäiväistynyt ja sitä pidetään yhä enemmän nautintoaineena.

Asennemuutos on havaittu myös EHYT ry:ssä, joka tekee ennalta ehkäisevää päihdetyötä muun muassa kouluissa.

– Kannabikseen ei enää suhtauduta yhtä mustavalkoisesti kuin ennen. Siinä on myös omat hyvä puolensa, mutta myös haasteensa. Puhe kannabiksesta on selvästi arkipäiväistynyt, mutta se ei vielä ole korreloinut suoraan käyttölukuihin.

Syksyllä tulevat uudet kouluterveyskyselyt paljastavat, mihin suuntaan käyttö on kehittynyt.

Puhuiko lapsesi bongista tai jointista? Huolestu

Lahtelainen Liisa Perjo pitää tärkeänä, että vanhemmat eivät jää yksin lapsensa huumekokeilujen kanssa. Hän muistuttaa, ettei ole häpeä hakea apua lastensuojelusta, nuorisopsykiatrialta, päihdepolilta tai muista auttavista tahoista.

Hyvä vanhempi hakee apua selviytyäkseen nuoren kanssa, jos omat voimat eivät riitä. Liisa Perjo

– Hyvä vanhempi hakee apua selviytyäkseen nuoren kanssa, jos omat voimat eivät riitä. Perheessä on usein muitakin lapsia kuin se yksi, ja monesti kiltit lapset jäävät huomiotta, kun yksi oireilee niin voimakkaasti. Tarvitaan ammattiapua, että perhe saadaan raiteilleen.

Perjo huomauttaa, että usein lapsen huumekokeilut huomataan vasta, kun tilanne on jo vakava. Ensimmäisiä merkkejä ovat mielialanvaihtelut, valehtelu – ja esimerkiksi huoneeseen hajua peittämään ilmestyvät suitsukkeet.

Myös, jos lapsen suusta kuulee sanoja kuten älyämpäri, jointti tai bongi, on vanhemman syytä valpastua, sillä ne ovat kaikki huumeiden käyttöön liittyviä termejä.

– Hälytyskellojen ei aina tarvitsisi soida liian myöhään. Jos vanhemmasta tuntuu, ettei kaikki ole kunnossa, tunnetta kannattaa uskoa.