EK:n Ilkka Oksala: ”EK ei syyllistä ihmistä, joka käyttäytyy näin. Me syyllistämme niitä, jotka ovat luoneet tämänkaltaisen järjestelmän.”

EK:n johtaja Ilkka Oksala Aleksi Poutanen

Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) julkisti keskiviikkona suhdannekyselynsä, jonka mukaan kolmasosa yrityksistä kärsii työvoimapulasta.

Samaan aikaan Suomessa oli syyskuussa laskutavasta riippuen 170 000 (Tilastokeskus), 232 100 (TEM) tai 358 700 (TEM, laaja työttömyys) työtöntä.

EK:n työelämästä vastaava Johtaja Ilkka Oksala esitteli torstaina EK:n toimittajaseminaarissa Hyvinkäällä tukun toimenpide-ehdotuksia, joilla työllisten määrää saataisiin lisättyä ja nostettua Suomen työllisyysaste nykyisestä karvan alle 72 prosentista (Juha Sipilän hallituksen tavoite) hyvälle pohjoismaiselle tasolle.

Pohjoismainen taso muodostuu tällä hetkellä EK:n keräämän tilaston mukaan Norjan ja Tanskan noin 75 prosentista Ruotsin reiluun 77 prosenttiin.

Oksala muistutti, kuten niin moni muukin asiantuntija aikaisemmin, että jos Suomessa halutaan säilyttää pohjoismainen hyvinvointiyhteiskunta palveluineen, työllisyysasteen eli työssä olevien määrän pitää nousta nykyisestä.

Oksala luetteli joukon keinoja, joilla työllisten määrä voidaan lisätä: työikäiset ja työkykyiset on saatava töihin kannustinloukkuja purkamalla eli muuttamalla sosiaaliturvaa työn tekemistä kannustavampaan suuntaan, on löydettävä ratkaisuja osatyökykyisten työllistämiseksi, työperäistä maahanmuuttoa on lisättävä ja syntyvyys on saatava jälleen nousuun.

Esimerkiksi syrjäytymistä Oksala torjuisi riittävän varhaisella puuttumisella.

– Ulotetaan maksuton esiopetus 5-vuotialle, tarjotaan kriisiperheille kotipalveluja ja tukea peruskoulun luokille, joissa on oppimisongelmista kärsiviä lapsia, Oksala esitteli.

”Syyllistämme niitä, jotka ovat luoneet järjestelmän”

VATTin tutkimus paljasti, että pari kuukautta ennen ansiosidonnaisen työttömyysturvan etuuskauden päättymistä työllistyminen kiihtyy ja on poikkeuksellisen vilkasta viimeisellä viikolla.

Valtava työvoimapula ja työttömien armeija ovat kuitenkin Suomen tämän päivän erityisilmiö. Vieläkin erityisemmän siitä tekee se, että pula ammattitaitoisesta työvoimasta on valtaisa jo nyt, kun Suomella on vasta muutama vuosi mennyt hyvin pitkän taantuman jälkeen.

Yleensä vastaava ongelma kohdataan vasta pitkän nousukauden jälkeen.

Syitä siihen, miksi valtavat määrä avoimia työpaikkoja ei Suomessa täyty, on Oksalan mukaan monia, mutta hän toi voimakkaasti esiin myös sen, miten Suomen sosiaaliturvajärjestelmä tällä hetkellä haittaa työllistymistä.

Oksala viittasi Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen viime vuonna julkistamaan tutkimukseen (Kyyrä & Pesola), jossa tutkittiin työttömien työllistymistä ansiosidonnaisen päivärahakauden eri vaiheissa. Tutkimuksessa todennäköisyys työllistyä lakettiin vuosina 2000-2013 alkaneista työttömyysjaksoista. Tuolloin ansioturvan enimmäiskesto oli 500 päivää eli 100 kalenteriviikkoa. Nykyisin raja on 400 päivää.

Tutkimus paljasti, että pari kuukautta (katso jutun graafi) ennen etuuskauden päättymistä työllistyminen kiihtyy ja on poikkeuksellisen vilkasta viimeisellä viikolla.

Toisin monet työttömät lykkäävät työllistymistään kunnes ovat nostaneet kaikki ansiosidonnaiset työttömyysetuutensa. VATTin tutkijoiden mukaan viimeisen etuusviikon piikki viittaa siihen, että osa työttömistä sopii työnantajan kanssa työsuhteen alkavan vasta etuuskauden jälkeen.

Tutkimuksen mukaan sekä todennäköisyys siirtyä uuteen työpaikkaan että todennäköisyys palata vanhaan työpaikkaan nousevat viimeisellä etuusviikolla.

Saman tutkimuksen mukaan uudelleen työllistyminen on voimakasta myös heti työttömyyden alussa.

– Väitän, että tässä mitataan ihmisen rationaalista käyttäytymistä ja se on validi kaikkiin muihinkin sosiaalietuuksiin, Oksala sanoi.

Hän kommentoi viimeisen viikon työllistymispiikkiä.

– Jännittävällä tavalla se nousee tässä. Mitä silloin tapahtuu? Tuleeko silloin yhtäkkiä markkinoille avoimia työpaikkoja? Ei.

– Tämä on vaan osoitus siitä, että sillä, mitenkä sosiaaliturva on järjestetty, sillä on vaikutusta ihmisen käyttäytymiseen.

Oksala korosti, ettei EK syyllistä ihmistä, joka käyttäytyy näin.

– Me syyllistämme niitä, jotka ovat luoneet tämänkaltaisen järjestelmän.

Lääkkeeksi ongelmaan EK tarjoaa ansiosidonnaisen työttömyysturvan lyhentämistä 50 päivällä ja porrastamalla tukea niin, että se olisi suurempi työttömyyden alussa.

Kuntien vetäydyttävä markkinoilta

EK ja Suomen Yrittäjät (SY) julkistivat Hyvinkään toimittajatapaamisessa harvinaisen yhteisen vaatimuksen, jonka mukaan kuntien on vetäydyttävä markkinoilta. Taustalla on vanha kiista, mutta nyt kuntaomisteiset yhtiöt ovat alkaneet myydä entistä enemmän palvelujaan markkinoilla ja kilpailemaan siten yksityisten yritysten kanssa kilpailurajoitusten tulevasta kiristymisestä huolimatta.

– Kunnat ovat reagoineet lähestyvään takarajaan toisin kuin toivottiin. Sen sijaan, että kuntayhtiöiden toiminta sopeutettaisiin sääntelyn vaatimuksiin, on keksitty uusi tapa kiertää sääntelyä ja laajentaa markkinoilla toimimista entisestään.

– Kuntien tehtävänä ei ole kilpailu yksityisten yritysten kanssa, EK ja SY linjaavat.

Niiden mukaan yleistyvä ja harmillinen ilmiö on, että kunta perustaa kaksi yhtiötä samalla toimialalle. Yhden omiin tarpeisiin ja toisen kilpailemaan yksityisten yritysten kanssa. Yhtenä esimerkkinä ne mainitsevat Turun.

Turun pääosin omistama Arkea tuottaa muun muassa ruoka-, siivous- ja kiinteistöhoitopaleluja. Arkea jää kilpailemaan markkinoille ja uusi Kaarea Oy jää palvelemaan kuntaomistajiaan ilman altistusta kilpailulle. Keva aikoo toimia samoin työterveyshuollon markkinoilla.

– On väärin, että yksityinen yritys joutuu kovaan kisaan toisen toisen kunnan omistamaa yhtiötä vastaan, jolla on yksinoikeudella ja verovaroilla kerätty tase. Kunnan toiminnan perusperiaate on paikallisuus, eikä se enää toteudu, SY:n kilpailuasioiden päällikkö Satu Grek sanoi

Hänen mukaansa Arkea on laajentanut toimintaansa yhden kaupungin tukipalveluorganisaatiosta monipalveluyritykseksi, joka toimii mm. Salossa, Vaasassa ja Mikkelissä.

– Ei ole Turun tehtävä tuottaa ruokapalveluja Mikkelissä, Grek sanoi.

Yhtenä esimerkkinä hän mainitsi kuntaomisteiset ”keittiöt”.

– Pelkästään Vantaalla niitä on 42 kappaletta.