Mannerheimgate-lempinimen saanut tapahtumasarja otti kierroksia tiistaina. Professori Vesa Puurosen mielestä selfieiden ottaminen Mannerheimin kuvan kanssa tarkoittaa miehen korottamista kaikin puolin ihailluksi henkilöksi.

Marsalkka Mannerheim (vas.) ja professori Puuronen. ALMA MEDIAN ARKISTO

Oulun yliopiston sosiologian professori pahoitti mielensä opiskelijoiden ainejärjestötilassa olleesta marsalkka Gustaf Mannerheimin kuvasta ja siihen liittyvistä selfieohjeista.

Professori Vesa Puuronen lähetti tiistaina ainejärjestöjen puheenjohtajille viestin, jossa hän vaati Mannerheimin kuvan poistamista ja luopumista ensimmäisen vuoden opiskelijoiden tehtävälistalla olevasta selfien ottamisesta kuvan kanssa.

Pian ensimmäisen viestin jälkeen Puuronen lähetti saman viestin kaikille Oulun yliopiston kasvatustieteen opiskelijoille. Professori perusteli toimintaansa sillä, että hänen mielestään opiskelijoiden pitää tietää, mitä heidän nimissään ainejärjestöissä tehdään.

Tekoaan Puuronen ei pidä ylilyöntinä.

– En ollenkaan, Puuronen sanoo.

Sosiaalisessa mediassa tilanne on jo saanut lempinimen Mannerheimgate.

”Jos olisi ollut alastomien naisten kuvia, olisin laittanut viestin niistäkin”

Puuronen paheksui, että Mannerheimin kuva oli ainut seinällä ollut muotokuva. Hänen mukaansa tämä antoi opiskelijoista tietynlaisen kuvan.

– Se antaa kuvan siitä, mitä opiskelijat pitävät arvossa.

Hänen mukaansa luokanopettajiksi opiskelevien pitäisi olla erityisen tarkkoja, ja tilanne heijastaa historiatietoisuuden puutetta.

Erityisen ongelmallisena Puuronen pitää kuulemaansa tietoa siitä, että ensimmäisen vuoden opiskelijat saisivat pisteitä siitä, että he ottavat kuvan Mannerheimin kanssa. Puuronen kertoo, että hänen oman käsityksensä mukaan selfie otetaan yleensä sellaisten ihmisten kanssa, joita selfien ottaja arvostaa tai ihailee.

– Tässä Mannerheim korotetaan kaikin puolin ihailluksi henkilöksi, joka hän ei historian valossa suinkaan ole, Puuronen kertoo kantansa.

Hänen mukaansa sähköpostiviestissä ei ollut kyse opiskelijoiden laittamisesta ruotuun.

– Jos siellä olisi ollut alastomien naisten kuvia, niin olisin laittanut viestin niistäkin. Kyse on siitä, mikä on sopivaa ja mikä ei ole sopivaa, Puuronen sanoo.

Opiskelijat poistivat kuvan

Mannerheim löytyy edelleen monien suomalaisten kotoa, miksi kuva oli ongelma opiskelijoiden tilassa?

– Ne ovat yksityisiä koteja, eivät julkisia tiloja. Mannerheimin kuva on myös monien koulujen seinällä, koska hän oli presidentti. Siellä on kuitenkin myös muiden presidenttien muotokuvat.

Puuronen kertoo, että kuva oli Oulun yliopistolla esillä opiskelijoiden tilassa, jossa on lasiset seinät. Tila sijaitsee hänen mukaansa henkilökunnan kulkureittien varrella. Hän arvelee kuvan olleen esillä parin viikon ajan.

Puuronen kritisoi Mannerheimia opiskelijoille lähettämässään viestissä muun muassa näin: ”Suomen sisällissodan aikana Mannerheim oli valkoisen armeijan ylipäällikkönä päävastuussa valkoisten ottamien vankien huonosta kohtelusta ja summittaisesta teloittamisesta. --- Yhden teloitetun sukulaisena toimintanne on minusta hyvin loukkaavaa ja häpäisee teloitettujen ihmisten muistoa.”

Oulun Luokanopettajaopiskelijat ry lähetti Puuroselle tiistaina sähköpostiviestin, jossa pahoitteli Mannerheimin kuvan aiheuttamaan mielipahaa.

Viestissä kerrotaan, ettei kuva ole minkään ainejärjestön tuoma, vaan se on kulkeutunut tilaan eräänlaisena matkamuistona ilman sen suurempaa merkitystä. Yhdistyksen mukaan tarkoituksena ei ole ollut nostaa yksittäistä historiallista henkilöä jalustalle. Viestissä kerrotaan, että kuva on poistettu kiltatiloista.

”Osa kenties koki sen hyvin nöyryyttäväksi”

Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan dekaani Kati Mäkitalo on tietoinen professorin ja opiskelijoiden välisestä keskustelusta Mannerheimin kuvasta. Mäkitalon mukaan asia on sovittu osapuolten välillä. Mäkitalo toivoo, että sosiaalisessa mediassa asian tiimoilta ei mentäisi henkilökohtaisuuksiin. Hän on kuullut, että osa asiaa koskevista sosiaalisen median kommenteista on ollut asiattomia.

Mäkitalo toteaa, että osa opiskelijoista reagoi professori Puurosen viestiin voimakkaasti.

– Osa kenties koki sen hyvin nöyryyttäväksi, millä tavalla professori asian toi esiin sähköpostiviestissään, Mäkitalo sanoo.

Toimivatko opiskelijat mielestäsi väärin, kun heillä oli Mannerheimin kuva esillä tiloissaan?

– Tietenkin toivoisin, että opiskelijat miettisivät ja olisivat tietoisia niistä vaikutuksista, miten erilaisten kuvien tai esineiden asettaminen tiloihin voi vaikuttaa. Meidän täytyy olla sensitiivisiä siitä, miten ja millä tavalla tuomme asioita esille tai sisustamme tiloja tai käytämme kuvia tai jopa miten pukeudumme.

Mäkitalo tuo esille, että kyse on nykyisistä ja tulevista kasvattajista ja kouluttajista.

– Tämä on itse asiassa hyvä oppitunti meille kaikille siitä, millaisia tunteita ja ajatuksia erilaiset kuvat ja teot voivat ihmisissä aiheuttaa. Tällaisia tilanteita tulee eteemme joka päivä, joten voimme puolin ja toisin oppia, miten voisimme kommunikoida toistemme kanssa rakentavalla tavalla.

Iltalehti ei tavoittanut Oulun Luokanopettajaopiskelijat ry:n edustajaa kommentoimaan tapausta. Iltalehti on nähnyt aiheeseen liittyvää sähköpostikirjeenvaihtoa.