Suomalaisten nuorten kriittisyys kirkkoa ja uskontoa kohtaan on alustavien tutkimustietojen mukaan lisääntynyt radikaalisti. Samaa suuntausta ei ole muissa Pohjoismaissa eikä Keski-Euroopassa, jopa päinvastoin. Tutkija Jouko Porkka uskoo, että kasvava kriittisyys voi verottaa rippikoulun suosiota rajustikin.

Viimeisten viiden vuoden aikana suomalaisnuorten kriittisyys kirkkoa ja uskonnollisia perinteitä kohtaan on lisääntynyt merkittävästi. Tutkija ja Helsingin Diakonia-ammattikorkeakoulun lehtori Jouko Porkka on mukana laajassa, kansainvälisessä tutkimuksessa, jossa selvitetään nuorten ajatuksia ennen ja jälkeen rippikoulun.

– Nyt viiden vuoden aikana näyttää nimenomaan Suomessa tapahtuneen merkittävää kriittisyyden lisääntymistä kirkkoa, uskontoa ja niihin liittyviä asioita kohtaan. Tätä on vaikea selittää muulla kuin sillä, että suomalaisessa yhteiskunnassa on tapahtunut muutos hengellisiin asioihin suhtautumisessa. Samaa muutosta ei näy meidän verrokkimaissa.

Kyselytutkimus on tehty vuonna 2008 ja uudelleen 2013 Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Vastanneita oli 25 000–30 000.

Muuttuiko yhteiskunta jo 90-luvulla?

Yhteiskunnassamme on tutkija Jouko Porkan mukaan tapahtunut siis jotain, joka ruokkii kriittistä ajattelua.

– Varmasti mediassa olevat keskustelut ovat aika paljon ruokkineet sitä ajattelua, mutta myöskin koulu-uskonnonopetuksen muutos, kodin kasvatuksen muutos. Selvästi näyttää siltä, että esimerkiksi iltarukouksen asema lapsuudessa on heikentynyt muutamassa vuodessa. Ehkä 90-luvun kasvatusihanteissa tapahtui muutoksia.

Nuoret imevät yhteiskunnan ilmapiiriä herkästi, ja tutkija Jouko Porkka uskoo, että sosiaalisella medialla on ollut kriittisen ajattelun leviämisessä suuri rooli. Muutos on tapahtunut nopeasti.

– Muutos on ollut minusta hämmästyttävän nopea. Tätä ollaan tutkijakollegoiden ja kirkon työntekijöiden kanssa pohdittu, että mistä tämä johtuu ja miten on mahdollista, että viidessä vuodessa tapahtuu näin paljon. Luulen, että sosiaalisen median rooli on tässä ihan ratkaiseva. Mutta se näkyy ihan jokapäiväisessä keskustelussa, mitä lehdistössä, radiossa, televisiossa käydään: kirkon rooli on toinen, kirkkoon suhtaudutaan huomattavasti kriittisemmin ja uskonnot nähdään kriittisemmin.

Rippikoulu on muutoksen peili

Rippikoululla on ollut Suomessa kautta aikojen vankka kannatus, ja edelleen sen käy ikäluokasta yli 80 prosenttia. Lisäksi peräti joka kolmas rippikoulun käynyt päätyy isoseksi. Muutos on kuitenkin jo käynnistynyt, sillä enää rippikoulu ei ole jokaiselle nuorelle itsestäänselvyys. Nopeasti lisääntynyt uskonto- ja kirkkokriittisyys vain vahdittaa muutosta.

Porkka kertoo, että Ruotsissa kriittinen ajattelu heijastui rippikoululaisten määrään jo 70-luvulla, jolloin rippikoulun kävijöiden määrä kääntyi jyrkkään laskuun. Sama voi olla edessä Suomessa.

– Silloin, kun rippikoulu lakkaa olemasta osa nuorisokulttuuria, silloin sen asema heikkenee vääjäämättä. Ne, jotka eivät ole vahvasti motivoituneita tulemaan mukaan, jäävät hyvin helposti pois. Nämä tutkimustulokset, kun olemme haastatelleet samoja nuoria ennen ja jälkeen rippikoulun, osoittaa hyvin kategorisesti, miltei poikkeuksetta, että myös niille, jotka tulevat hyvin epäilevällä mielellä rippikouluun, on rippikoulu ollut hyvin positiivinen kasvun aika. He ovat olleet hyvin tyytyväisiä, että tulivat lähteneeksi, sanoo tutkija Jouko Porkka ja jatkaa:

– Jos tällainen porukka jää pois, on se vahinko yhteiskunnan kehityksen kannalta: meillä ei ole vaihtoehtoista mallia rippikoululle, tämän tyyppiselle nuoruuden siirtymäriitille, jossa tehdään merkittävä askel kohti aikuisuutta.

Evankelis-luterilaisen rippikoulun lisäksi erilaisia aikuistumisleirejä järjestävät Suomessa muun muassa metodistikirkko, baptistikirkko, vapaaseurakunnat ja helluntailiike. Lisäksi uskonnoton vaihtoehto rippileirille on Prometheus-leiri, jossa nuori voi puntaroida omaa maailmankatsomustaan.

Tutkimusta rippikouluista jatketaan myös tänä vuonna. Tarkoitus on haastatella uudelleen nuoria, jotka vastasivat kyselyyn vuonna 2013, ja selvittää, miten heidän ajatusmaailmansa on muuttunut.

Artikkelia muokattu to 5.2. klo 6:11: Lisätty toiseksi viimeinen kappale muista aikuistumisleireistä.