b. trei să fie numiți de Președinte,

c. trei să fie aleși de Parlament, cu votul a 2/3 din numărul tuturor parlamentarilor;





USR mai propune interzicerea ocupării funcției de judecător constituțional de către persoane care au fost membri în partide politice în ultimii 9 ani, anteriori numirii/alegerii, creșterea vechimii în activitatea juridică sau în învățământul juridic superior, necesară pentru a putea ocupa funcția de judecător CCR, de la 18 ani la 25 de ani, președintele CCR să nu poată fi reales în această funcție, toate atribuțiile CCR să fie prevăzute în mod limitativ de Constituție, neputându-se adăuga alte atribuții prin lege organică.



”Numirile sunt făcute exclusiv de politicieni, legislativul numind 2/3 din totalul judecătorilor CCR, iar puterea judecătorească nu are niciun rol în procedura de numire. Dominația legislativului asupra celorlalte puteri, din perspectiva numirilor judecătorilor constituționali, este evidentă. Pentru aceste motive propunem ca toate puterile din stat să contribuie la numirea judecătorilor constituționali. Vrem ca și puterea judecătorească să fie implicată, în mod consistent, în această procedură”, se arată într-un comunicat al USR, citat de Mediafax.



O altă propunere importantă a USR constă în eliminarea atribuției de soluționare a conflictelor juridice de natură constituțională și eliminarea posibilității de pronunțare a unor decizii interpretative pentru a înlătura tendința CCR de a-și aroga atribuții de legiuitor pozitiv. Astfel de modificări presupun însă revizuirea Constituției.





Rolul de arbitru al conflictelor între puterile statului a fost atribuit Curții odată cu ultima revizuire a Legii fundamentale care a avut loc în 2003. De atunci, în baza acestei prevederi, CCR a devenit un actor extrem de important în ceea ce privește echilibrul forțelor politice.



