Impozitul pe cifra de afaceri poate fi aplicat la companiile mici, care nu creează valoare adăugată și care nu are multe lanțuri de producție, este de părere guvernatorul Băncii Naționale a României (BNR), Mugur Isărescu.

”Impozitul pe cifra de afaceri este o catastrofă (…) Impozitul pe cifra de afaceri merge la o firmă care nu creează valoare adăugată, nu are lanţuri multe de producţie. Nu? E la primul rând, acolo jos. Cumpără ceva şi vinde altceva. Un restaurant, un birt, o firmă mică”, a declarat Mugur Isărescu la conferința ZF Bankers Summit ’17.

Noul premier Mihai Tudose a depus săptămâna trecută în Parlament un alt program de guvernare față de cel asumat de cabinetul Grindeanu. Printre modificările importante aduse vechiului program se numără eliminarea impozitului pe profit și înlocuirea sa cu un impozit pe cifra de afaceri.

”Vom introduce impozitarea veniturilor pentru toate companiile din România, (impozit pe cifra de afaceri) începând cu 1 ianuarie 2018. Acest impozit va înlocui impozitul pe profit și va avea 2 sau 3 trepte de impozitare”, se arată în noul program.

Specialiștii au criticat inițiativa Guvernului, fiind de părere că o modificare atât de drastică a fiscălității nu ar trebui anunțată din scurt, dar și că măsura ar putea crea probleme pentru multe agenți economici, în special pentru cei cu rulaje mari și marje mici de profit.

Circa șase din zece companii nu vor putea să acopere povara fiscală suplimentară pe care executivul are de gând să o introducă, iar una din trei companii riscă să intre în insolvență, reiese dintr-o analiză realizată de Iancu Guda, președintele Asociația Analiștilor Financiar-Bancari din România (AAFBR).

”Sub auspiciile actuale, aproape jumătate din firmele active în România sunt expuse unor impozite în creștere începând cu anul 2018, în timp ce 60% din acestea nu vor putea suporta povara fiscală suplimentară. Astfel, aproximativ una din trei companii care activează în România sunt expuse riscului de a intra în insolvență din cauza noilor măsuri fiscale privind impozitarea tuturor firmelor în funcție de venit. Noile măsuri fiscale, așa cum sunt prezentate în stadiul actual, par sa trateze efectul, și mai puțin cauza. Personal, cred că ar fi mai indicată o intervenție chirurgicală asupra cauzei, respectiv identificarea companiilor care reduc sau evită impozitarea profitului la nivelul real și normalizarea acestuia conform realității. Dacă nu se înțelege și nu se rezolvă cauza, se va trata efectul într-un mod greșit”, a explicat el.

În momentul de faţă, o astfel de impozitare pe venit se aplică doar microîntreprinderilor. Impozitarea în acest mod a cifrei de afaceri ar fi un caz unic în Uniunea Europeană şi vizibil în afara trendului european privind baza de impozitare consolidată comună, este de părere Alex Milcev, partener EY România.

”Impozitul pe cifra de afaceri este similar mai degrabă cu TVA-ul (“sales tax”) și, prin urmare, guvernul trebuie să facă o analiză pentru a determina dacă este regulamentară introducerea acestui impozit în locul celui pe profit. Există probabilitatea ca acest impozit să fie contrar prevederilor Directivei Europene privind TVA-ul şi, prin urmare, este de aşteptat să se pună în mişcare procedura de infringement din partea Comisiei Europene”, spune Milcev.

Introducerea acestui impozit va afecta, cu precădere, companiile din industrii cu cifre de afaceri mari și marje de profit mici (retail, distribuție), dar și societăți în dificultăți financiare care vor plăti impozit în ciuda pierderilor pe care le înregistrează.