Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ICCJ) a menţinut arestul preventiv şi pentru fostul consilier al Alinei Bica, Ionuţ Mihăilescu.

ICCJ a luat în discuţie, vineri, măsurile preventive dispuse de procurori în dosarul disjuns din cel al despăgubirii ilegale acordate lui Gheorghe Stelian, pentru un teren supraevaluat.

Instanţa a stabilit să menţină măsura arestului preventiv pentru Alina Bica, Dorin Cocoş, Alin Cocoş şi Ionuţ Mihăilescu, trimişi în judecată joi în acest dosar.

În ceea ce îl priveşte pe Adriean Videanu, acesta va fi judecat în continuare sub control judiciar, dar nu mai are interdicţia de a se apropia de Dorin şi Alin Cocoş şi de Ionuţ Mihăilescu.

Instanţa a menţinut şi măsura sechestrului asigurător dispus asupra terenului în suprafaţă de 4.425 metri pătraţi din Snagov, din care Alina Bica ar fi primit o cotă parte pentru despăgubirea ilegală a lui Gheorghe Stelian.

Omul de afaceri Dorin Cocoş şi fiul acestuia, Alin Cocoş, şi-au recunoscut faptele pentru care au fost trimişi în judecată în cel de-al doilea dosar al fostei şefe a DIICOT Alina Bica, a declarat vineri, la ieşirea din sala de judecată de la ICCJ, unul dintre avocaţii acestora. Apărătorul nu a dorit să ofere alte amănunte legat de declaraţiile date de cei doi în faţa instanţei.

Fostul şef al DIICOT Alina Bica este judecată în al doilea dosar pentru că a luat mită un teren, în schimbul intervenţiilor pentru despăgubirile acordate lui Gheorghe Stelian, pentru că l-ar fi ajutat pe Ovidiu Tender în dosarul în care este judecat şi pentru abuz în serviciu în cazul lui Videanu.

Procurorii Direcţiei Naţionale Anticorupţie au trimis-o în judecată, joi, în arest preventiv, pe Alina Mihaela Bica, la data faptelor secretar de stat şi reprezentant al Ministerului Justiţiei în cadrul Comisiei Centrale pentru Stabilirea Despăgubirilor din Agenţia Naţională pentru Restituirea Proprietăţilor (ANRP), ulterior procuror şef al DIICOT, pentru săvârşirea infracţiunilor de luare de mită (două fapte), abuz în serviciu dacă funcţionarul a obţinut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit (două fapte) şi favorizarea făptuitorului (două fapte).

În acelaşi dosar sunt judecaţi omul de afaceri Dorin Cocoş, pentru trafic de influenţă (două fapte) şi dare de mită, şi fiul acestuia Alin Cocoş, pentru complicitate la trafic de influenţă şi complicitate la dare de mită, se arată într-un comunicat de presă al DNA.

Procurorii DNA i-au trimis în judecată şi pe Ionuţ Florentin Mihăilescu, fost consilier al lui Alinei Bica, persoană apropiată lui Alin Cocoş, pentru complicitate la luare de mită (două fapte), şi Adriean Videanu, la data faptelor acţionar la o societate comercială, pentru complicitate la abuz în serviciu dacă funcţionarul a obţinut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit, Videanu fiind sub control judiciar.

Potrivit rechizitoriului procurorilor, în 14 iunie 2014, Alina Bica ar fi primit, prin intermediul lui Ionuţ Mihăilescu şi în cote parţi egale cu acesta, un teren în suprafaţă de 4.425 metri pătraţi din Snagov.

"Primirea acestui teren a fost în strânsă legătură cu validarea pe care Bica Alina Mihaela a dispus-o la data de 15 martie 2011, în calitate de secretar de stat şi de reprezentantă a Ministerului Justiţiei în cadrul Comisiei Centrale pentru Stabilirea Despăgubirilor din cadrul Agenţiei Naţionale pentru Restituirea Proprietăţilor (ANRP) şi care a corespuns interesului inculpaţilor Cocoş Dorin şi Cocoş Alin, în legătură cu dosarul de despăgubire nr.22714/FFCC având ca obiect suma de 377.000.000 euro (dosarul lui Gheorghe Stelian, n.r.)", au scris procurorii în actul de sesizare a instnaţei.

Anchetatorii susţin că, pentru a ascunde provenienţa acestui teren, Ionuţ Mihăilescu, împreună cu Alin Cocoş, ar fi generat şi intermediat "tranzacţii nereale imobiliare succesive, folosindu-se de relaţii cu prieteni şi membrii de familie".

"Concret, disimularea primirii mitei de către inculpaţii Bica Alina Mihaela şi Mihăilescu Ionuţ Florentin a fost realizată în intervalul de timp 2013 - 2014 prin încheierea a două contracte de vânzare-cumpărare succesive în care au fost interpuse persoane apropiate acestora", a precizat DNA.

Dorin Cocoş este acuzat că, în schimbul influenţei exercitate asupra Alinei Bica şi a altui membru al Comisiei Centrale a ANRP, ar fi pretins şi primit, în perioada de după 17 ianuarie 2011, de la Gheorghe Stelian, beneficiarul drepturilor litigioase, denunţător în cauză, suma de 10 milioane de euro, cu condiţia să-i asigure rezolvarea dosarului de despăgubire.

"Scopul pentru care au fost oferiţi şi primiţi cei 10 milioane de euro l-a reprezentat intermedierea susţinerii interesului pe care îl avea beneficiarul drepturilor litigioase la Comisia ANRP, traficarea putând fi realizată la nivelul unui membru al Comisiei, prin prisma relaţiei pe care inculpatul Cocoş Dorin o avea cu decidenţi din mediul politic, ce puteau decide în schimb menţinerea în funcţia de vicepreşedinte a persoanei respective", au mai arătat procurorii în rechizitoriu.

O altă acuzaţie adusă Alinei Bica se referă la abuz în serviciu în cazul lui Adriean Videanu, respectiv admiterea solicitării acestuia de ridicare a sechestrului asigurător de pe 80 de acţiuni, care fusese pus de procurorul care instrumentează dosarul Romgaz-Interagro.

"La data de 24.09.2013, într-un dosar instrumentat de către DIICOT - Structura Centrală, procurorul de caz a dispus luarea măsurilor asiguratorii prin instituirea unui sechestru asupra unui număr de 80 acţiuni, deţinute la o firmă de către inculpatul Videanu Adrian. La data de 25.02.2014, pentru a-l favoriza pe Videanu Adriean, inculpata Bica Alina Mihaela, în calitate de procuror şef al DIICOT, a dispus printr-o ordonanţă, cu încălcarea prevederilor legale de competenţă (dispoziţiile art.250 alin.1 Cod Procedură Penală), admiterea solicitării inculpatului Videanu Adriean şi a ridicat sechestrul asigurator. Potrivit CPP, soluţionarea cererii era de competenţa judecătorului de drepturi şi libertăţi şi nu cea a procurorului şef al DIICOT. Astfel, Bica Alina Mihaela a facilitat inculpatului Videanu Adriean, reintroducerea în circuitul economic a celor 80 de acţiuni, creând posibilitatea înstrăinării lor către persoane interpuse şi sustragerea de la acoperirea prejudiciului, lucru care s-a şi întâmplat", susţin procurorii DNA.

În acel dosar, Adriean Videanu este cercetat alături de alte persoane, pentru crearea unui prejudiciu de 11 milioane de dolari şi punerea în pericol a sistemului energetic naţional pe segmentul gazelor naturale.

La cererea de ridicare a ridicare a sechestrului, Videanu a depus înscrisuri cuprinzând date şi informaţii conform cărora nu mai deţinea acţiunile din august 2012, împrejurarea care nu era reală, potrivit anchetatorilor.

O a treia acuzaţie adusă Alinei Bica în acest dosar se referă la favorizarea omului de afaceri Ovidiu Tender, respectiv la sprijinul acordat acestuia, pentru a nu fi condamnat la o pedeapsă cu executare în dosarul Carom. În decembrie 2014, Ovidiu Tender a fost condamnat în dosarul Carom la 11 ani şi patru luni de închisoare, decizia nefiind însă definitivă.

Acest dosar a fost disjuns din cel în care Alina Bica a fost trimisă în judecată, în 15 decembrie 2014, pentru că, în calitate de reprezentant al Ministerului Justiţiei în comisia ANRP, împreună cu membri ai Comisiei Centrale pentru Stabilirea Despăgubirilor, i-a aprobat omului de afaceri Gheorghe Stelian, în 2011, despăgubiri pentru un teren de 13 hectare supraevaluat cu peste 62 de milioane de euro.

În acelaşi dosar sunt judecaţi pentru abuz în serviciu Crinuţa Dumitrean, fosta şefă a Comisiei Centrale de Despăgubiri, Sergiu Ionuţ Diacomatu, deputatul Cătălin Florin Teodorescu, Remus Virgil Baciu, Lăcrămioara Alexandru, Oana Vasilescu şi Dragoş George Bogdan. Evaluatorul Emil Nuţiu şi omul de afaceri Gheorghe Stelian sunt acuzaţi de complicitate la abuz în serviciu cu consecinţe deosebit de grave.

Potrivit rechizitoriului procurorilor, în 15 martie 2011, Alina Bica, Crinuţa Dumitrean, Sergiu Ionuţ Diacomatu, Cătălin Florin Teodorescu, Remus Virgil Baciu, Oana Vasilescu, Dragoş George Bogdan şi Lăcrămioara Alexandru, în calitate de membri ai Comisiei Centrale pentru Stabilirea Despăgubirilor au aprobat, în unanimitate, raportul de evaluare întocmit de expertul evaluator Nuţiu Emil. Prin acest raport, valoarea terenului de peste 13 hectare a fost stabilită la suma de 377.282.300 lei.