Mivel a magasabb bérek miatt sokan külföldre költöznek, a közlekedési vállalatoknak is egyre nagyobb gondot okoz a hazai munkaerőhiány. A MÁV és a BKV egyaránt küzd a helyzettel.

A főváros közlekedési vállalatánál nagyjából 3800-an dolgoznak járművezetőként főállásban: a BKV tavaly őszi statisztikája szerint autóbuszt és trolit 2550 ember vezet, villamost 940-en, metrót pedig 323-an vezetnek. A sofőrök száma azóta is hasonló nagységrendű lehet, legfeljebb minimális elmozdulás történhetett.

A BKV-tól azt atv.hu megkeresésére elmondták: 2017-ben meg tudták állítani a járművezetők számának csökkenését, sőt, több mint kétszázzal nőtt az autóbusz- és trolibuszvezetők száma, és jelenleg is közel száz villamosvezetőt képeznek ki. Azonban továbbra is létszámhiánnyal küszködnek: októberben még körülbelül háromszáz sofőr hiányzott a fővárosi járatokról, ezért továbbra is folyamatos a felvétel ezekbe a munkakörökbe. A BKV Zrt. honlapján található hirdetések szerint a cég jelenleg leginkább karbantartókat és mérnököket keres.

Az Egységes Közlekedési Szakszervezet (EKSZ) elnöke, Naszályi Gábor szerint a BKV tavaly ilyenkor körülbelül 300-400 buszsofőr híján volt, ez azóta olyan 200-250-re csökkent, részben a BKV „kemény” kampányának köszönhetően. A szükséges létszám azonban így sincs meg. Elmondta: köztudott, hogy a cég besegítői állományt foglalkoztat, akár cégen belülről, akár cégen kívülről. Ehhez példaként egyik ismerősét említette, aki főállásban tanárként dolgozik, szabadidejében pedig buszsofőr a BKV-nál. A szakszervezeti vezető szerint a járművezetők létszáma eléri a szükséges minimálist, a dolgozók azonban túl vannak hajszolva. A dolgozókra a legnagyobb veszélyt az eltérő kezdési és végzési munkaidőpontok jelentik, mivel a járművezetőknek több órás eltolódáshoz kell alkalmazkodni.

A nagyjából tizenhétezren dolgozót foglalkoztató MÁV-nál azonban sokkal rosszabb a helyzet. Az országos munkaadó az atv-nek azt nyilatkozta: több száz fős létszámhiánnyal küzdenek. A Vasutasok Szakszervezetének (VSZ) elnöke, Meleg János szerint nagyjából hétszáz dolgozó hiányzik, ez pedig már most is érzékelhető a gyakorlatban. A váci vonalon például időnként járatok maradnak ki, mivel vagy jegyvizsgáló, vagy mozdonyvezető nem jut az adott vonatra. 2018-ban is többen hagyták el a MÁV-ot, mint ahányan a céghez kerültek, a dolgozók leterheltsége miatt tartósan beteg munkavállalók teszik ki a létszámhiány csaknem harmincöt százalékát.

A MÁV szerint betöltetlen állások leginkább pénztáros, vezető jegyvizsgáló, mozdonyvezető, járműszerelő, tolatásvezető, biztosítóberendezési és távközlési műszerész, felsővezeték-szerelő, forgalmi szolgálattevő és mérnök munkakörökben vannak. A vasúttársaság a munkaerő-utánpótláshoz 2016-ban már kidolgozott egy hatvanpontos akciótervet. A szakmai képzést a Baross Gábor Oktatási Központ (BGOK) szervezi, a közeljövőben pedig a közösségi médiát, nevezetesen a Facebookot is be fogják vetni a munkaerő-toborzás során.

A cégnél az előző években számos intézkedést hoztak annak érdekében, hogy elkerüljék az emberhiányt. Például az elmúlt két évben átlagosan huszonhét százalékkal nőtt a MÁV Zrt. dolgozóinak a bére. A munkaerőpiaci trendekre válaszolva az alanyi jogú emelésen túl, célzott akciókkal differenciált bérfejlesztésekre is sor került, és a jövőt tekintve is ezt látja a cég követendő példának, annak érdekében, hogy minél rugalmasabban tudjanak reagálni a munkaerőpiaci kihívásokra.