Regeringen har beslutat om propositionen Nya utstationeringsregler. Propositionen innehåller förslag om lagändringar som syftar till att stärka kollektivavtalens ställning för att den svenska arbetsmarknadsmodellen ska fungera bättre när det gäller skydd för utstationerade arbetstagare. Svenska fackförbund ska alltid kunna kräva ett svenskt kollektivavtal, ytterst med stöd av stridsåtgärder.

Här fanns tidigare en film publicerad. Filmer sparas vanligtvis i sex månader på regeringen.se. Därefter arkiveras de hos Riksarkivet. Om du vill se filmen vänligen vänd dig till Riksarkivet. Filmer som producerats efter januari 2019 finns också tillgängliga på Regeringskansliets Youtubekanal.

– Det här är ett viktigt lagförslag som utvecklar den svenska arbetsmarknads­­modellen. Jag välkomnar att arbetstagare kommer till Sverige från andra EU-länder för att jobba här. Men den fria rörligheten betyder inte att det är fritt fram att utnyttja människor. Konkurrensen mellan företagen ska bygga på kompetens, inte sänkta löner eller usla arbetsförhållanden, säger arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson.

I Sverige finns ingen lagstadgad rätt till minimilön och facket har i dag endast begränsade möjligheter att kontrollera vilka villkor utstationerade arbets­tagare har. Förekomsten av kollektivavtal är avgörande för att den svenska arbetsmarknadsmodellen ska fungera vid utstationeringssituationer och för att utstationerade arbetstagare ska få ett bättre skydd.

Utgångspunkten på svensk arbetsmarknad är att arbetsmarknadens parter förhandlar om och träffar kollektivavtal om anställningsvillkor. Förslaget i propositionen om utvidgade möjligheter att uppnå kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade arbetstagare tar sikte på den situation där en sådan frivillig överenskommelse inte kan nås.

De föreslagna lagändringarna innebär att facket alltid ska kunna kräva ett svenskt kollektivavtal i förhållande till utstationerande arbetsgivare, ytterst med stöd av stridsåtgärder. Förslaget innebär således att lex Laval rivs upp genom att den så kallade bevisregeln tas bort.

De arbets- och anställningsvillkor som facket kan gå till strid för är också fortsättningsvis begränsade till minimivillkoren i den så kallade hårda kärnan i utstationerings­direktivet. I propositionen föreslås också bland annat bestämmelser om ökad transparens och förutsebarhet vid utstationering som ska förbättra möjligheterna för utländska arbetsgivare att i förväg ta reda på vilka villkor som gäller på svensk arbetsmarknad.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juni 2017.