Sedan 2012 har runt 300 svenska män och kvinnor begett sig till Syrien och tagit värvning hos IS. Utöver dessa har ett 30-tal sedan tidigare terrorrörelsen al-Shabaab i Somalia.

Runt 150 av dessa har återvänt till Sverige: många av dem tros ha tränats i vapen- och sprängmedelshantering - och i att utföra terrordåd. Dessutom har de fått ett kontaktnät bland likasinnade.

Ovanpå denna redan hotfulla bild har IS, i takt med att de förlorat territorium i Irak och Syrien efter att både Ryssland och en USA-ledd allians inlett bombningar mot dem, uppmanat sina sympatisörer i västvärlden, att utföra attacker i sina hemländer.

LÄS MER: Stort mörkertal om svenska IS-krigare

Allt detta gör sammantaget att hotbilden mot Sverige ökat ytterligare - och hotet kommer inifrån.

– Vi är i ett läge som vi aldrig har varit i. Volymen i dag gör att vi måste jobba på ett helt annat sätt, säger Johan Sjöö till DN:s reporter Lasse Wierup.

Att neutralisera hoten, kartlägga riskerna och avslöja potentiella faror kräver resurser, som spanare, analytiker och avlyssningsexperter och de som kan värva informatörer. Och allt detta kostar pengar.

I samband med att så kallade terrorresor till IS kriminaliserades 1 april fick Säpo ett påslag på 60 miljoner kronor.

Misslyckats med att avslöja rekryterare

Trots detta framkommer i intervjun att Säpo misslyckats med att avslöja de som på hemmaplan rekryterar och finansierar IS-resenärer.

Enligt DN kommer därför nu ytterligare anslag till Säpo. Regeringen har för de kommande tre åren lovat ytterligare ett par hundra miljoner kronor extra för att klara av uppgiften.

LÄS MER: De är svenskar - och kämpar för IS

Dessutom har Säpo delvis bytt strategi. Man ska vara mindre hemlig, och i stället börja arbeta mer tillsammans med andra myndigheter, som Skatteverket, tullen och Ekobrottsmyndigheten för att komma åt IS svenska nätverk.

Dessutom har Säpo utvecklat sitt samarbete med polisen, som har betydligt större resurser och dessutom finns i hela landet.

– Vi är en ganska liten myndighet med huvudkontor i Stockholm och ett antal små regionkontor och vi har för länge sedan insett att med den hotbild vi har kommer vi aldrig att kunna hantera detta själva. Så hur använder vi vår resurs bäst? Det vi har gjort är bland annat att vi har inlett ett nära samarbete med polismyndigheten, som har två fördelar jämfört med oss. Ett: de är väldigt stora. Två: de finns i hela landet, dygnet runt, säger Johan Sjöö till DN.