HAMMARÖ

Leif Sandberg, M, kommunstyrelsens ordförande Hammarö:

Det beror på att vi inte har några lägenheter, vi kan inte ordna med boende. Vi har däremot tagit emot fler flyktingbarn, men de bor inte i egna lägenheter, det har vi utökat i år.

Andra kommuner som tar emot många flyktingar kämpar för att de ska få vård, skola, omsorg. De satsar på den typen av frågor. Kan ni prioritera frågan mer än vad ni gör?

Vi tar emot barn som vi tycker att vi klarar av, där är det andra krav, de kan bo i kollektiv i grupper. Då har vi inriktat oss på det.

LEKEBERG

Charlotta Englund, C, ordförande i kommunstyrelsen i Lekeberg:

Det är så att vårt problem är bostäder, vi är en liten kommun och har haft lite bostäder. Nu bygger vi bostäder och nu har vi skrivit ett avtal med länsstyrelsen om att ta emot tio stycken nyanlända. Det kommer vi att göra i år. Vi bygger nya lägenheter och har också en privat aktör som bygger. Vi vill vara öppna för alla och vill att alla ska komma till Lekeberg.

I Lekeberg har man i år skrivit på ett avtal som gör att man kommer ta emot tio flyktingar senare i år. Är du nöjd med den siffran?

Vi har försökt att göra så bra vi kan, men det är klart vi skulle önska att vi kunde göra mer.

LOMMA

Christian Idström, M, kommunstyrelsens vice ordförande i Lomma:

Jag kan hålla med om att det ser dåligt ut om man tittar på ett enskilt år. Men jag menar att siffrorna inte är riktigt rättvisande. Vi har en överenskommelse med Migrationsverkat att vi tar emot så många vi mäktar med att integrera på ett anständigt sätt. Det har fungerat bra hittills. Migrationsverket har hittills inte sagt att de skulle vara missnöjda med våra prestationer.

Vi har i grunden en positiv inställning till invandrare och flyktingar. Vi ska ta emot så många vi bara kan och då vill vi också veta att de har någonstans att bo, att barnen kan få gå i skolan och att de vuxna kan få lära sig svenska och få en arbetsintegration som fungerar.

STAFFANSTORP

Liliana Lindström, M, kommunstyrelsens vice ordförande i Staffanstorp:

Vi har ett avtal som vi följer, ett avtal mellan kommunen och Migrationsverket. Sedan är det faktiskt lagstadgat att alla kommuner få ta emot enligt det nya fördelningstalet, vi tar emot på det sättet. Sedan har kommunstyrelsen fått ett nytt avtal att diskutera och ta ställning till. Så vi får se hur det blir i framtiden. Sedan tar vi emot barn utöver det, det fördelningstalet som är lagstadgat. Du kan inte säga nej till det.

Vad gör att ni inte tar emot fler?

Vi följer det avtal som finns.

VAXHOLM

Mailis Dahlberg, C, kommunstyrelsens vice ordförande i Vaxholm om hur kommunens mottagande uppfattas av andra:

Självklart uppfattas det som att vi inte tar vårt ansvar. Men samtidigt, man måste se hur bostadsbeståndet och kommunen ser ut. Vi äger Vaxön till exempel. Men en förtätning på Vaxholm är inte så enkel att låta sig göras. Många kommuner som har ett eget kommunalt bostadsföretag där man har hyresrätter. Då har man inflytande över dem, men det har inte vi i Vaxholm.

GOTLAND

Hanna Westerén, S, förste vice ordförande i regionstyrelsen i Gotland:

Gotland bör absolut ta mer ansvar och det finns säkert de som har synpunkter på vårt låga mottagande. Därför tar vi emot fler och fler ensamkommande flyktingbarn och undersöker också möjligheterna för en större mottagningsenhet i Migrationsverkets regi. Självklart bör Gotland ta solidariskt ansvar tillsammans med andra kommuner. (sms till Expressen)