de Victor Bratu 25.4.2014

Aproape 40% din drumurile României (33.543 de km) sunt drumuri pietruite sau din pământ- aceasta este una dintre concluziile datelor INS cu privire la situaţia căilor de transport româneşti în 2013.

Potrivit INS, reţeaua naţională de drumuri însumează 84.887 de kilometri, cu următoarea structură:

17.110 km (20,2%) drumuri naţionale,

35.587 km (41,9%) drumuri judeţene

şi 32.190 km (37,9%), drumuri comunale.

Aproape jumătate dintre drumuri au durata de serviciu depăşită

Din punctul de vedere al tipului de acoperământ, în structura reţelei de drumuri publice s-au înregistrat:

29153 km (34,4%) drumuri modernizate (în proporţie de 90,1% drumuri modernizate cu îmbrăcăminţi asfaltice de tip greu şi mijlociu),

22191 km (26,1%) drumuri cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere

33543 km (39,5%) drumuri pietruite şi de pământ

În ceea ce priveşte starea tehnică a drumurilor publice, 44,5% din lungimea drumurilor modernizate şi 52,3% din lungimea drumurilor cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere aveau durata de serviciu depăşită.

Din totalul drumurilor naţionale:

6269 km sunt drumuri europene

644 km sunt autostrăzi

270 km sunt drumurile cu 3 benzi de circulaţie

1704 km sunt drumurile cu 4 benzi de circulaţie

Lungimea autostrăzilor în anul 2013 a înregistrat o creştere cu 94 de km faţă de anul 2012.

Drumurile judeţene erau în proporţie de 44,2% drumuri cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere, iar drumurile comunale erau drumuri pietruite, în proporţie de 46,3%.

Desenul guvernamental asupra transportului rutier – 29 de autostrăzi noi

Statistica prezentată vineri de INS (o statistică specifică elaborată periodic de instituţie) ar putea să stea oricând la baza conceperii unui Master plan pentru Transporturi mai aproape de necesitățile reale ale infrastructurii rutiere.

Guvernul încearcă de aproape un an să sintetizeze priorităţile naţionale în materie de transport rutier.

Comisia Europeană atenţiona Guvernul României în vara anului trecut că proiectului de Acord de Parteneriat pentru 2014-2020 îi lipseşte un Master plan pe Transport, atrăgând atenţia că documentul nu va fi luat în discuţie decât atunci când acesta va fi finalizat.

În plus, atenţiona Comisia, există pericolul ca întregul program operaţional preconizat pentru marile proiecte să fie blocat în absenţa acestui Master plan.

Pe 16 aprilie, premierul Victor Ponta a anunţat că Master Planul pe Transport, document care a lipsit din Acordul de parteneriat 2014-2020 trimis de ministrul Fondurilor Europene la Bruxelles spre aprobare, a fost redactat.

Proiectul, care conţine 530 de posibile proiecte de infrastructură, a fost lansat în dezbatere publică. După ce această dezbatere se va fi încheiat, guvernul va cunoaşte exact care dintre proiecte le va susţine în faţa Comisiei Europene. Aceasta din urmă va prioritiza propunerile româneşti din perspectivă europeană şi le va include pentru finanţare fie pentru perioada 2014-2020, fie pentru perioada de programe 2020-2030.

Conform documentelor publicate de Ministerul Transporturilor, la capitolul transport rutier, guvernul propune construcţia a 29 de autostrăzi.

Prima în listă este Sibiu-Piteşti, cerută cu insistenţă de compania Renault. O altă autostradă solicitată de o companie din industria auto (Ford), Craiova-Calafat, se află pe lista de obiective.

Controversata autostradă Bucureşti-Alexandria este în lista de obiective, dar prezentată ca fiind Bucureşti-Alexandria- Craiova.

În rest, lista de autostrăzi este în acord cu modificările prezentate de ministrul Dan Şova la Parlament, pe 8 aprilie, când a dat publicităţii “planşele orientative” ale Master Planului.

Documentul conţine şi: