Băncile nu sunt niște domnișoare sensibile care să ia seama sau să-și organizeze treburile în funcție de o declarație sau alta, spune la RFI consilierul guvernatorului Băncile Naționale.

Adrian Vasilescu e de părere că declarațiile critice ale premierului Mihai Tudose la adresa băncilor că nu afectează piața, pentru că nu e vorba de o relație bancă-Guvern, ci bancă - persoana premierului.

Cât despre nemulțumirea premierului Tudose că băncile nu declara profit pentru a plăti impozit, Adrian Vasilescu atrage atenția că legea poate fi de vină, pentru că este interpretabilă. Acesta a adăugat la RFI că, până acum, Guvernul s-a plâns de bănci, dar nu a spus niciodată că acestea au încălcat legea.

”Asta înseamnă că dacă Guvernul se plânge de bănci, dar nu invocă încălcarea legii, înseamnă că apare un semn de întrebare care trebuie lămurit. Poate că legea e de vină. Poate că așa e gândită”.

Interviul integral acordat de consilierul guvernatorului BNR, Adrian Vasilescu, pentru RFI

Adrian Vasilescu: Dl Tudose face parte dintr-o categorie de intelectuali, foarte mare, din această țară și din această lume care nu iubesc băncile. Ăsta este un lucru cert și, la urma urmei, societăți întregi au ajuns după criza asta să nu mai iubească băncile, mai ales că există și teorii, teorii care nu s-au adeverit, că această criză a fost stârnită de bănci. Noi suntem într-un moment în care avem nevoie de bănci, orice societate are nevoie de bănci și, de multe sute de ani încoace, băncile au asigurat un proces de intermediere între partea societății care nu vrea să consume imediat și vrea să economisească și partea societății care consumă și investește imediat. Acest sistem de intermediere a fost și este motorul economiei. Din punctul meu de vedere Guvernul trebuie să aibă grijă de acest motor. Fără el, societatea nu funcționeză.

REP: Premierul Tudose s-a enervat pe bănci pentru că a avut o experiență personală, potrivit căreia a depus la bancă 500 de dolari, iar după doi ani a fost sunat de bancă să plătească 50 de dolari comision, în condițiile în care a rămas și fără cei 500 de dolari. Se poate întâmpla acest lucru?

AV: E plauzibil. În sensul că, o sumă pe care o lași într-un cont, normal că, pe de o parte, banca ar trebui să asigure o remunerare pentru acea sumă, dar, totodată, se percep și cheltuieli de întreținere.

REP: Există bănci care percep comisioane de 50%, pentru că la acest comision ajungem dacă premierul și-a pierdut banii în doi ani…

AV: Nu este norma să-I piardă, cine știe ce depozit a făcut și cum au fost condițiile contractului.

REP: De aici premierul a spus că refuză să-și ia salariul pe card și totodată, a spus că ”Iertați-mă, dar Terente era copil pe lângă voim chiar era băiat bun”. Adică (băncile n.r.) sunt niște hoți?

AV: Nu aș vrea să comentez această declarație, dar, în același timp, pot să vă spun că milioane de români își iau salariile și pensile pe card. Nu cred că cei care merg pe acest sistem vor renunța ușor la el, chiar dacă trebuie să plătească un comision sau o dobândă.

REP: Premierul Tudose lansează acest atac către bănci, în același timp Ministerul Finanțelor, foarte des apar știri cu Ministerul Finanțelor care se împrumută la bănci...

AV: Eu cred că premierul a vorbit în nume personal, nu în numele Guvernului. A fost, înțeleg, un interviu de confesiune. Ministerul Finanțelor se împrumută la bănci pentru că nu are altă soluție. Niciun minister al Finanțelor din lumea asta nu are altă soluție. Pentru că impozitele și taxele se percep pe anumite date și se înacasează la anumite date, nu în fiecare zi, iar Ministerul Finanțelor trebuie să facă plăți în fiecare zi. Și orice minister al Finanțelor și cel din Franța, și cel din America…

REP: În contextul atacurilor asupra băncilor, există riscul ca băncile să spună MInisterului Finanțelor – îți dau bani, dar la o dobândă mai mare?

AV: Nu. Nu cred că este posibil așa ceva. Nici prim-ministrul, este una când își spune oful într-un interviu și alta când este vorba de decizia administrativă. Și nici băncile nu pot să facă un caz din asta. Băncile funcționează pe principii economice, trăiesc din a împrumuta Guvernul, din a împrumuta populația, trăiesc din a face afaceri într-o țară.

REP: Dar ce se întâmplă cu acele profituri. Tot premierul spunea că o bancă nu poate rezista 7 ani dacă nu a avut profit?

AV: Cred că lucrurile sunt mai complicate. Sunt, de pildă, băncă și, de altfel, și alte companii care mulți ani trăiesc fără profit făcând investiții. Făcând investiții în perspectiva unui profit viitor. Dincoace, la bănci, eu cred că trebuie să punem pe masă legea, pentru că legea este cea care direcționează întreaga activitate și a Guvernului, și a băncilor și a relațiilor dintre Guvern și bănci. (…) Băncile își fac un bilanț la fiecare sfârșit de an, acest bilanț este auditat de o companie împuternicită și sunt stabilite prin lege aceste companii care au dreptul să auditeze băncile. Bilanțul astfel certificat merge la Ministerul de Finanțe. Ministerul l-a acceptat an de an și nu aud acum nici din partea Guvernului, nici din partea Ministerului de Finanțe plângeri sau adeveriri că băncile ar încălca legea. Asta înseamnă că dacă Guvernul se plânge de bănci, dar nu invocă încălcarea legii, înseamnă că apare un semn de întrebare care trebuie lămurit. Poate că legea e de vină. Poate că așa e gândită.

REP: În ce sens este gândită legea? Să nu raporteze profit băncile?

AV: Nu să nu raporteze profit. Noi raportăm în fiecare an, de cinci ani încoace, intrări de capital în România. Dar aceste intrări așa sunt ele prinse contabil – că a intrat capital străin, dar acest capital străin nu intră. Ele vin din profitul băncilor și își reinvestesc profitul. Dacă se face o reinvestire de profit, asta înseamnă că nu mai rămâne profit. Adică, băncile reinvestesc profit contabil, dar nu mai rămân cu profit fiscal, pe care Ministerul Finanțelor să-l impoziteze. Sunt anumite deduceri care se stabilesc prin lege. Și mai e ceva. Multe legi din România sunt interpretabile. O lege interpretabilă nu este o lege bună. O lege bună este o lege clară.

REP: Dvs spuneți că inclusiv legea în privința băncilor este interpretabilă?

AV: Eu cred că aici e problemă de lege.

REP: Din ce îmi spuneți, băncile profită de aceste neclarități și de aici și faptul că nu este declarat acel profit despre care vorbește Guvernul?

AV: În lumea largă sunt specialiști care dau consultații băncilor, companiilor de orice fel cum să meargă cu afacerile până la granița pe care o impune legea, întinzând coarda chiar până în limita graniței. Ei bine, asta înseamnă că legea le dă voie la astfel de interpretări. Dacă legea e clară nici nu mai ai nevoie de consultant. O citești, o vezi și o aplici.

REP: Afectează aceste declarații ale guvernanților băncile?

AV: Eu cred că nu. Băncile nu sunt niște domnișoare sensibile care să ia seama, să-și organizeze treburile în funcție de o declarație sau alta. Sigur, declarațiile pe piețe în general, declarațiile care sunt venite de la persoane cu funcții importante de foarte multe ori afectează piețele. În cazul ăsta nu cred că este cazul. Pentru că este limpede că nu avem de-a face cu o relație bănci-Guvern, ci cu o relație bănci – persoana premierului.

REP: O concluzie după toate aceste declarații…

AV: Eu știu că o țară ca să funcționeze bine are nevoie de trei piloni: legi înțelepte și clare, de instituții care să fie puternice și de echipe performante în toate aceste instituții. Aici este problema. Iar în ceea ce privește legea, eu cred că e necesar ca legea să fie făcută, odată să fie înțeleaptă și, în al doilea rând, să fie corelată cu bunele practici bancare din UE și din întreaga lume. Pentru că nu putem să facem noi o lege a României, atâta vreme cât suntem în UE. Cât funcționează pașaportul european, o bancă fie că e din Franța, fie că e din România, poate să evadeze oricând, poate să se ducă în orice parte a UE cu acest pașaport.

REP: Dvs spuneți că există riscul ca unele bănci să-și mute sediul principal în altă țară europeană?

AV: Eu nu spun că există riscul. Eu am spus că există posibilitatea, că este ușor să faci asta, chiar pentru bănci cu capital 100% românesc.