Nye retningslinjer fra EU: Data fra videoovervågning skal slettes indenfor 72 timer

Den danske TV-overvågningslov kræver sletning af videoovervågningsbilleder senest efter 30 dage. Nu lægger EU op til at der kun må lagres i langt kortere tid.

Optagelser fra overvågningskameraer bør kun gemmes i få dage. Gemmes data udover 72 timer skal der vægtige argumenter på bordet.

Det fremgår af et sæt nye retningslinjer for kameraovervågning, som den europæiske databeskyttelsesagentur, European Data Protection Board, EDPB, har lagt ud til høring.

Generelt anfører EDPB at det udgør et legitimt formål at etablere videoovervågning for at beskytte ejendom mod f.eks. hærværk eller for at sikre beviser, dvs. billeder af gerningsmænd og hændelsen, anfører agenturet.

I de fleste tilfælde vil det dog være muligt at opdage skader efter kriminalitet 'inden for en eller to dage,' lyder det. Og derfor kan man heller ikke gemme optagelserne i længere tid:

»Persondata (fra videoovervågning, red.) (fx med det formål at opdage hærværk) (bør) i de fleste tilfælde være slettet, ideelt set automatisk, efter et par dage. Jo længere opbevaringsperiode (især når den er over 72 timer), jo bedre argumenter skal man have for et legitimitere formål og nødvendighed af opbevaringen,« skriver EDPB.

De nye fælleseuropæiske retningslinjer skærper den nuværende udmelding fra Datatilsynet, som i dag lægger til grund, at videooptagelser med »personoplysninger, som stammer fra tv-overvågning i kriminalitetsforebyggende øjemed, som hovedregel skal slettes 30 dage efter, at de er blevet optaget.«

Adovokat: Videovervågning er markant rettighedskrænkende

Catrine Søndergaard Byrne, der er advokat med ekspertise i persondataret, mener at det med udspillet fra agenturet kan blive nødvendigt at ændre den danske TV-overvågningslov.

Det kan blive nødvendigt at ændre den danske tv-overvågningslov, mener advokat Catrine Søndergaard Byrne, efter nyt udspil fra det europæiske databeskyttelsesagentur. Illustration: Catrine Søndergaard Byrne

»Der er tale om nogle meget udførlige retningslinjer, som understreger at video-overvågning i udgangspunktet er en markant rettighedskrænkende foranstaltning, og det vil være nødvendigt at genvurdere TV-overvågningsloven i lyset af retningslinjerne,« siger hun.

Ifølge hende bekræfter EDPB på den ene side at national lovgivning kan fastsætte særlige regler for lovlig behandling af personoplysninger indhentet via video-overvågning:

»Men man siger også udtrykkeligt, at sådanne nationale regler ikke sætter GDPR ud af kraft på det område, som måtte være nationalt reguleret,« tilføjer hun.

Den nationale lovgivning skal holde sig inden for de hegnspæle for mulig national regulering, som GDPR oplister, og som skal fortolkes snævert. Det kan eksempelvis være kravet i TV-overvågningsloven om sletning senest efter 30 dage.

Spørgsmålet i den forbindelse er, om GDPR giver adgang til at fastsætte en national sletteregel for TV-overvågning som den danske på 30 dage:

»Eller vil det være GDPRs udgangspunkt, som EDPB fortolker meget snævert, som trumfer lovgivningen. Det kræver en nøje analyse – som dog trods alt må afvente at retningslinjerne offentliggøres i deres endelige form,« siger Catrine Byrne.

Agentur: Hærværk opdages inden for et døgn

Som eksempel nævner EDBP, at en indehaver af en lille butik normalt vil have mulighed for at opdage hærværk inden for et døgn.

»Som konsekvens heraf, bør en opbevaringsperiode på 24 timer være tilstrækkeligt under normale omstændigheder,« lyder det fra agenturet.

Hvis butikken bliver udsat for hærværk, kan det være en gyldig grund til at gemme optagelserne i længere tid, tilføjes det.

EDBP erkender, at sletning af optagelsesdata efter få dage også minimerer det vindue, som video-ofrene har til at få indsigt i egne data:

»Hvis alle optagelser automatisk slettes inden for eksempel 2 dage, kan en registreret kun få adgang til basal information (om at materialet er blevet slettet), hvis anmodningen falder efter de 2 dage,« skriver EDBP.

De nye guidelines omfatter også skærpede regler for skiltning om videoovervågning og desuden er reglerne for hvornår man som privatperson er undtaget reglerne tydeliggjort.

Høringsfristen for de nye guidelines er 9. september.