Bestyrelsesformand kommenterer ikke direkte på de nye oplysninger, men påpeger, at Danske Bank tidligere har sagt, at beløbet er større end forventet.

Investorerne sender Danske Banks aktie i dørken tirsdag morgen.

I den første time efter markedets åbning mistede banken 12 milliarder kroner i markedsværdi. Klokken 10.45 svinger kursfaldet mellem 6,5 og 6,8 procent. Det bringer det foreløbige kursfald i år op på over 25 procent.

Et kursfald som ifølge Ritzau først og fremmest skyldes historierne om hvidvaskning i bankens estiske filial.

Omfang muligvis større end antaget

Baggrunden for tirsdagens fald er da også en artikel i den britiske avis Financial Times, der fortæller, at Danske Banks filial i Estland muligvis har håndteret mistænkelige pengestrømme fra Rusland for hele 192 milliarder kroner - og det beløb er alene for 2013.

Indtil videre er det offentligt kendt, at sanktionsramte russere har hvidvasket beløb for op til 53 milliarder kroner gennem Danske Banks filial i Estland. Er Financial Times oplysninger korrekte, er hvidvaskningssagen altså langt større end hidtil antaget.

Financial Times skriver, at de har beløbet fra et udkast til den rapport, som Danske Bank selv har bestilt hos konsulentfirmaet Promontory Financial.

Rapporten, der er dateret sommeren 2018, er bankens interne undersøgelse af sig selv og sine aktiviteter i filialen i Estland i perioden 2007 til 2015, hvor hvidvaskningen har stået på.

Hvem vidste hvad?

Financial Times citerer fra rapporten, at transaktioner fra ikke estiske-borgere gennem filialen i Estland toppede i 2013 "med antallet af transaktioner på omkring 80.000 det år og transaktionsvolumet på omkring 30 milliarder dollar. "

Såfremt den britiske avis' oplysninger er korrekte, vil rapporten sende et jordskælv gennem Danmarks største bank, eftersom det vil være usandsynligt, at så stort et beløb skulle være undsluppet opmærksomheden fra i hvert fald nogle højtstående medlemmer af ledelsen.

Danske Bank: Vi tager det meget alvorligt

Af de 80.000 transaktioner er det ikke alle, som vil være mistænkelige, understreger Financial Times.

Til Financial Times understreger Danske Banks bestyrelsesformand, Ole Andersen, at de er dybt engageret i at komme til bunds i sagen.

Uden at kommentere direkte på avisens oplysninger om de 192 milliarder kroner udtaler bestyrelsesformanden:

- Vi har forpligtet os til at forstå det fulde billede, og jeg tror, at det er i alles interesse, at de konklusioner, der drages, er baseret på bekræftede fakta og ikke fragmenterede stykker af information, der er taget ud af kontekst.

- Vi er i den afsluttende proces med rapporterne, men som vi allerede har udtalt, så er det klart, at problemerne med den (estiske, red.) portefølje er større, end vi tidligere havde forventet.

Intern rapport får stor betydning

Finanstilsynet udgav den 3. maj i år sin egen rapport om Danske Banks aktiviteter i Estland.

Selvom finanstilsynet kommer med skarp kritik af både ledelse og bestyrelse, konkluderer det, at der ikke er grundlag for at rejse sigtelse mod nogen i ledelsen.

I stedet gav Finanstilsynet i dets rapport Danske Bank otte påbud og en række påtaler. Men tilsynet skriver dog også, at Danske Banks igangværende undersøgelser, der "kan tilvejebringe nye oplysninger, som kan føre til nye vurderinger og tilsynsreaktioner."

Til radioprogrammet 'Følg Pengene' på P1 uddybede Finanstilsynets direktør, Jesper Berg, i maj, den formulering:

- Vi afventer ikke alene Danske Banks rapport, vi afventer også alle de andre oplysninger, som kommer frem i forbindelse med det her.

Finanstilsynsdirektøren tilføjede hertil, at det vil være "frygteligt naivt" af ham, hvis han ikke forventer, at der dukker flere oplysninger frem i sagen.

Forløbet har nemlig i Finanstilsynets øjne i høj grad været præget af, at oplysninger, som ikke har været tilgængelige for dem, er dukket op løbende.

Kontaktede ikke central kilde

I samme interview til P1 oplyste Jesper Berg, at Finanstilsynet overvejede at kontakte den whistleblower i Danske Bank, som i første omgang gjorde bankledelsen opmærksom på de suspekte transaktioner. Men af forskellige årsager besluttede de ikke at gøre det.

Skønt Finanstilsynet selv nævner whistlebloweren 30 gange i dets 27 sider lange rapport.

Først i august meldte Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK) - i daglig tale kaldt Bagmandspolitiet - ud, at man undersøger, om der kan rejses straffesag mod Danske Bank på grund af hvidvaskskandalen i dens estiske filial.

Minister kaldes i samråd

De nye oplysninger viser Ifølge SF, at hvidvasksagen er vokset til et omfang, der er langt større, end man først havde indtryk af. Efter afsløringerne fra Financial Times vil partiet nu kalde erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) i samråd

- De nye oplysninger rejser en række spørgsmål om, hvordan banken kunne undgå at vide noget om det her, og om de har videregivet de oplysninger til myndighederne, siger Lisbeth Bech Poulsen.

Ifølge en tidligere analyse fra Jyske Bank risikerer Danske Bank bøder på op mod fire milliarder kroner som konsekvens af hvidvaskningen i dens estiske filial. De nye oplysninger får ifølge Ritzau ikke Jyske Bank til at forhøje det estimat.