Men midt i elendigheden lyser Europa som alle tiders opløftende eksempel på modsatte tendenser.»Faktisk skete det meste af skovrydningen i Europa før den industrielle revolution, og mængden af skove og sletteland øges nu i kølvandet på den opgivelse af landbrugsjord, der begyndte midt i det 20. århundrede,« skriver Henrique Miguel Pereira og en kollega i en videnskabelig artikel om Europas menneskeforladte landskaber.Han uddyber i telefonen:»Der er to perioder de sidste 10.000 år, hvor det står klart, at de europæiske skove er blevet restaureret. Den ene var efter Romerrigets fald , den anden efter den sorte død, altså pestepidemien i 1300-tallet . Det er altså første gang nogensinde, at naturen tilbageerobrer menneskeskabte kulturlandskaber, uden at der sker som følge af en kæmpe katastrofe,« siger han.Henrique Miguel Pereira bruger lige som mange andre fagfolk bl.a. termen 'rewilding' til at beskrive processerne. Rewilding betyder oftest, at mennesker aktivt forsøger at genoprette naturlige processer i et bestemt område f.eks. ved at genudsætte naturligt tilhørende dyr som bæverne i Klosterheden i Vestjylland. Men mange steder i Europa er naturen altså selv primusmotor, og kulturlandskaber bliver gradvist til vild natur igen, fordi mennesker opgiver deres aktiviteter i bestemte områder.I Vesteuropa startede en exodus fra landet omkring Anden Verdenskrig. I '70erne begyndte den Iberiske Halvø at følge med. Og de sidste 20 år er opgivelsen af landbrugsjord især foregået i Østeuropa.Der er ingen »perfekte statistikker« angående det præcise areal, der på den måde er sat fri, siger Henrique Miguel Pereira. Ét studie baseret på luftfotos anslår, at 250.000 hektarer land blev forladt i Europa alene i årene 1990-2006, det er 15.000 hektarer om året.En fremskrivning fra Verdensnaturfonden har et 10 gange så højt estimat og forudsiger, at 300.000 hektarer landbrugsjord hvert år er blevet og vil blive forladt fra 2000-2020.Mens frugtbar jord dyrkes mere intensivt af et stadig mere effektivt landbrug, bliver de dårlige områder forladt. På den måde er f.eks. bjergsamfundenes sæter-liv efterhånden en saga blot.»Det er meget vanskeligt at opretholde disse kulturlandskaber uden mennesker, der bruger dem, og med den enorme opgivelse af disse områder kommer skoven tilbage med stor hast,« siger Henrique Miguel Pereira.En anden tendens finder sted sideløbende med affolkningen. Både fuglearter og store, vilde dyr vender tilbage til kontinentet efter at have været truede eller udryddet helt.I 2013 udkom rapporten Wildlife Comeback in Europe bestilt af fonden Rewilding Europe. Her oplistes 18 arter af pattedyr og 19 fuglearter, der har gjort comeback i Europa i forskellig grad. Det gælder bl.a. den europæiske bison, flere typer af stenbuk, los og bjergantilope samt guldsjakal, ulv og gråsæl såvel som den hvide stork og flere gåse-, ørne- og gribbearter.