Da VLAK-regeringen i december sidste år vedtog den såkaldte og meget omdiskuterede håndtrykslov med støtte fra Dansk Folkeparti, stemte Socialdemokratiet hverken for eller imod.

Med vedtagelsen af lovforslaget blev det lovpligtigt, at personer, der ansøger om dansk statsborgerskab, skal give hånd til en borgmester eller embedsmand ved en grundlovsceremoni.

Efter regeringsskiftet i juni har Enhedslistens indfødsretsordfører, Peder Hvelplund, forsøgt at få et svar fra udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) på, om han vil ændre loven, så et håndtryk ikke længere skal være et krav.

Det vil ministeren ikke, i hvert fald ikke med det samme, skriver han i et svar til Folketingets Indfødsretsudvalg.

Mattias Tesfaye anfører, at det endnu ikke er klarlagt, om det bliver et problem med kravet om håndtryk ved ceremonierne.

- Nu er kravet om håndtryk ved grundlovsceremonierne indført, og jeg vil derfor nu give de nye grundlovsceremonier - herunder kravet om håndtryk - en chance for at virke, så vi kan drage os nogle nyttige praktiske erfaringer at basere overvejelserne på.

- Jeg har i den forbindelse til hensigt selv at tage ud og overvære nogle grundlovsceremonier i kommunerne og ved selvsyn konstatere, hvordan ceremonierne fungerer i praksis.

- I den forbindelse vil jeg også kunne tale med borgmestre og deltagere i grundlovsceremonierne om deres oplevelser med ceremonierne og også deres syn på kravet om håndtryk, skriver Mattias Tesfaye.

Socialdemokratiet afviste sidste år at stemme for lovforslaget. Begrundelsen var, at det var naturligt at give hånd, og at man derfor ikke behøvede at lovgive om det.