København vil være en grøn hovedstad, og de seneste år er der blevet gjort en stor indsats for at få bilerne ud af byen og naturen ind.

Men nu står taglandbruget ØsterGro, som er et af de grønne projekter, hovedstaden brander sig på, til at blive nedlagt. Årsagen er, at der skal reserveres plads til 23 parkeringspladser på arealet.

ØsterGro på det ydre Østerbro i København er et 600 kvadratmeter ’landbrug’ på et tag af en gammel bilauktionsbygning. Grøntsagsmarken over byen bliver blandt andet brugt til foredrag, rundvisninger og kurser for skoleklasser om økologisk dyrkning og landbrug.

»Det er et sted, der har til opgave at formidle bæredygtighed og økologi. Det giver jordforbindelse her i byen og baner vejen for, at vi træffer nogle bedre valg som forbrugere,« siger Livia Urban Swart Haaland, som er en af initiativtagerne til ØsterGro.

Hvert år bevæger flere end 20.000 besøgende fra ind- og udland sig op på det 600 kvadratmeter store tag på fjerde sal for at opleve og være en del af taglandbruget. Det bliver også brugt af flere aktører til at brande København som den grønne hovedstad.

Byhaven er afbildet i Københavns Kommunes bynaturstrategi, og det urbane landbrug vises frem i flere officielle film, der markedsfører ’det grønne Danmark’. Der er blevet skrevet om det i internationale rejsemagasiner og aviser, og endelig planlægger de såkaldte C40 Cities, som skal fremme bæredygtige løsninger i byer over hele verden, at have ØsterGro som mødested næste år.

Men på trods af projektets succes er det ifølge kommunen ikke muligt at forlænge tilladelsen til at gro og dyrke på taget, fordi der skal være plads til parkeringspladser.

Den endelige afgørelse forventes at falde inden jul. Efter alt at dømme vil det betyde, at iværksætterne snart må fjerne over 100 ton jord, afgrøder, et drivhus, køkken, kompost, ti høns, tre bifamilier og to kaniner fra taget.

»Hvis de afviser, så giver de et varsel om, at vi skal rive det ned. Vi har ikke fået svar på, hvornår det skal være, så vi ved ikke, om det er om en måned, tre måneder eller et halvt år,« siger Livia Urban Swart Haaland.

Obligatoriske p-pladser

For at forstå baggrunden for det forventede afslag på tilladelsen til at blive på taget skal vi helt tilbage til 1970’erne. Her blev der stillet krav om, at Københavns gamle bilauktionshus reserverede plads til parkeringspladser på taget efter Byggeloven.

Disse parkeringspladser har imidlertid ikke været taget i brug. Den nuværende ejer af bygningen, Jac Nellemann, havde tænkt sig at lave penthouselejligheder på taget, men da han kun fik lov til at bygge én etage ovenpå, droppede han planen.

I stedet sagde han i 2014 ja til, at tre unge initiativtagere kunne sætte gang i klimaprojektet og dyrke grøntsager på tagfladen. Bygningen ligger i Københavns Klimakvarter, som har fokus på at skabe løsninger, der kan klimatilpasse byen i forhold til regnvandshåndtering.

»Vi bliver nødt til at finde løsninger på klimaproblemerne. Jeg har selv haft skybrud mange gange i min kælder, og den her jord på taget er med til at opfange vandet og bruge det til noget nyttigt i stedet for, at det falder ned i kloakkerne,« siger han om baggrunden for at sige ja til at låne taget ud.

Peter Nygaard

ØsterGro fik i første omgang en midlertidig tilladelse af kommunen til at etablere taglandbruget. I den første tilladelse stod der, at der var krav om seks p-pladser, som de fik dispensation for. Men i forbindelse med behandlingen af ansøgningen om at få lov til at blive på taget fandt kommunen ud af, der er krav om hele 23 pladser. Og fordi der er tale om en permanent tilladelse, kan man ikke længere dispensere.

Parkeringspladserne er ikke offentligt tilgængelige, men skal stå til rådighed for brugerne af bygningen.

Jac Nellemann ærgrer sig over sagens udvikling, for ifølge ham er der ikke nogen, der skal bruge parkeringspladserne.

»Det er benhårdt, når kommunen selv har været med til at anlægge farmen, at de så kommer fire år senere og siger, at vi bliver nødt til at sætte biler derop. Det er mere end sørgeligt, for det er blevet lidt af et tilløbsstykke, det, de har lavet deroppe,« siger han.

Teknik- og Miljøudvalget har givet mulighed for, at ØsterGro kan finde parkeringspladserne andetsteds i området og få dem tinglyst som hørende til det gamle bilauktionshus. Men det har ikke været muligt at finde dem.

Stædige morgenfruer

For at komme op på det berømte taglandbrug kan man enten tage en ståltrappe, der snor sig langs bygningen, eller den ældgamle bilelevator.

Herefter træder man op på et plateau fyldt med jord og grønne planter med en gang i midten, der fører hen til et stort drivhus, som bruges til planteproduktion, restaurant og arbejdsrum. Bag drivhuset ligger hønsegården. Her bor der ti høns og to kaniner.

Denne kolde eftermiddag i december er taget oplyst af lyskæder, og drivhuset varmes op af en brændeovn. De fleste planter er for længst afblomstret og høstet, mens et par kål og stædige orange morgenfruer titter op af jorden. Lidt derfra dyrkes asiatiske salater, som er med til at forlænge høstsæsonen.

Fra klokken 10 til 18 hver onsdag er der åbent tag, hvor alle kan komme for at lære om dyrkning. Det er også her, at de 40 medlemmer fra lokalområdet kan afhente grøntsager i høstsæsonen.

Et af medlemmerne er 36-årige Nikola Kiørboe. Hun har været med fra begyndelsen og har nu taget initiativ til en underskriftsindsamling for at bevare taglandbruget.

»Mine børn kan være med til at se tingene vokse hele vejen fra jord til bord. Og det giver en rigtig god fornemmelse for fødevarer og fornyet respekt for det. Jeg har fundet ud af, hvor omfattende det er at dyrke et kålhoved,« siger hun.

Ifølge Kristian Skaarup – som er den anden initiativtager til ØsterGro – er det ikke muligt at finde et lignende tag i København, som kan erstatte det nuværende.

»Så kan vi rykke ud på landet, men det handler jo om at synliggøre landbruget herinde i byerne.«

Peter Nygaard

ØsterGro beskæftiger p.t. syv fuldtidsmedarbejdere, tre deltidsansatte og to timeansatte. Alle medarbejdere står til at miste deres arbejde, hvis taglandbruget nedlægges. De håber stadig, at Københavns Kommune vil give dem dispensation for reglerne.

– Det vil i juridisk forstand kunne tolkes som forskelsbehandling, hvis I får lov til at blive?

»Københavns Kommune har en vision om at være grøn. At der er mere, bedre og involverende bynatur, og at også privatejede arealer bliver taget i brug af borgerne. Så må man også politisk kunne træffe beslutninger til fordel for de grønne initiativer,« siger Livia Urban Swart Haaland, som ikke mener, at der er tale om forskelsbehandling.

»Det er ikke Jac Nellemann, der kan drage nytte af, at der ikke er krav om parkeringspladser. Projektet tjener kommunens grønne vision, og det handler om at give mulighed for, at man kan dispensere i den periode, hvor et grønt projekt lever,« siger hun.

Borgmester ærgrer sig

Københavns Teknik- og Miljøborgmester, Ninna Hedeager Olsen (EL), der har taget sine valgkampagnefotos på ØsterGros tag omringet af solsikker og grønne planter, ærgrer sig over sagen.

»Jeg synes, at det er forfærdeligt. ØsterGro er et eksempel på alt det, vi gerne vil med byen: at skabe biodiversitet, lokal fødevareproduktion, fællesskaber, en grønnere by,« siger hun.

– Hvad har du gjort for, at det kan bevares?

»Alle vi politikere, der sidder i udvalget, har spurgt forvaltningen på 27 forskellige måder, om der er noget at gøre. Og svaret er, at det tillader lovgivningen ikke. Jeg tror, at hvis der fandtes en mulighed, så havde forvaltningen fundet den.«

Byggelovsparkeringspladser er lavet for at sikre, at der bliver ved med at være det samme antal parkeringspladser i byen – på papiret. Derfor må man ikke lave den midlertidige tilladelse om til en permanent på de steder, hvor der er reserveret plads til bilerne, forklarer hun.

– Kommer der til at være parkeringspladser?

»Det tror jeg ikke. Og det er det, der gør det absurd: At der aldrig er nogen, der kommer til at bruge de her parkeringspladser alligevel.«

Ninna Hedeager Olsen vil appellere til, at hendes kolleger på Christiansborg tager loven om parkeringspladser op i Folketinget.

»Enhedslisten vil gerne helt afskaffe byggelovsparkeringspladser. Jeg ønsker, at loven bliver åbnet op for langt flere dispensationsmuligheder,« siger hun.

– Hvis det her må skrottes, er det så slut med taglandbrug i hovedstaden?

»Det er jeg bange for, og det vil være sindssyg trist. Og jeg håber da også til det sidste, at der findes en løsning. Men jeg er bare bange for, at det ikke er muligt.«