Af: Thomas Jazrawi

Pressemedarbejder hos NOAH



Den danske valgkamp bliver ført i en lille andedam, hvor den verden, der betyder mere og mere for danskerenes hverdag, er glemt.



Det er bestemt ikke de danske vælgeres skyld. De fleste danskere interesserer sig for verden. Men journalister, eksperter og politiske kommentatorer synes stadig at leve i det forrige årtusinde. Derfor handler valgkampen om økonomisk vækst, asylansøgere og flygtninge.



Beslutningstagere i verden omkring os har for længst opdaget, at tingene hænger sammen. Det gælder også ovenstående emner. Den økonomiske vækst i Danmark hænger sammen med miljøødelæggelser og global opvarmning. Det skaber flygtninge.



Den værste krise i nyere tid

Der er en konkurrence mellem de to bejlere til statsministerposten om, hvem der kan forhindre flest flygtninge i at komme ind i landet, fordi der er et mindre antal vælgere, der lægger stor vægt på dette. På den anden side fortsætter vi med de aktiviteter, der skaber forhold i fattige lande, som mennesker vil flygte fra.



Dertil kommer klimaforandringer, der allerede nu skaber oversvømmelser, tørke og ekstremt vejr, særligt i landene i Syd. Mellemøsten er særligt hårdt ramt. Den værste krise i nyere tid sker netop nu lige foran vores øjne i Syrien. Blandt de væsentligste årsager til borgerkrigen er klimaforandringer. Der er lavet flere studier, som konkluderer, at en af årsagerne til borgerkrigens udbrud er tørken fra 2006 til 2010 – den værste i landets historie.



Den gjorde, at mange mennesker på landet, der er afhængige af landbrug, måtte se høst efter høst gå tabt. Det skabte sammen med uroen i Irak i 2007 voldsomme flygtningestrømme til Syriens byer. Byerne kunne slet ikke håndtere de mange nye tilflyttere, og det var en af de væsentlige årsager til, at krigen brød ud, vurderer flere forskere.



Et andet eksempel på, hvordan den økonomiske vækst i Danmark påvirker fattige lande, er Bangladesh. Tekstilproduktion i det fattige og overbefolkede land sender årligt 30 milliarder liter spildevand ud i floder og undergrund i et land, der i forvejen har store problemer med vandforsyningen. Danmarks import af tekstiler fra Bangladesh udgjorde i 2014 4,2 milliarder kroner. Hver dansker bruger i gennemsnit 16 kg. tøj om året.



Uforpligtende politik

Forbruget i Danmark har altså negative konsekvenser for de lande, hvorfra folk i hobetal flygter for øjeblikket. Økonomisk vækst, klima, miljø hænger sammen med konflikt, fattigdom, sult og flygtninge. Det har de fleste eksperter og beslutningstagere uden for Danmark erkendt. Men ikke journalister, eksperter og politiske kommentatorer i Danmark.



Imens vil danske politikere øge den økonomiske vækst, skære i udviklingsbistanden og hjælpe flygtninge i nærområderne. Det sidste forslag vil sandsynligvis føre til, at flere stater i nærområderne bryder sammen. 86% af alle verdens flygtninge befinder sig i udviklingslande. Jordan har en befolkning på 5 millioner og huser 2 millioner flygtninge. Libanon med en befolkning på 4 millioner huser over en million.



Den politik, der bliver ført i Danmark på adskillige områder, har ikke blot konsekvenser for indbyggerne i dette land. Sådan er det at leve i en globaliseret verden. Vi lever godt af billige priser på varer produceret under elendige forhold, men har vi ikke et ansvar for, at vores forbrug ikke skader mennesker og miljø i andre lande?



Politikerne slipper alt for nemt afsted med deres uforpligtende politik. Hvis vi ikke gør en indsats i Danmark, vil tilstandene forværres. Vi er nødt til at se sammenhængene mellem det nationale og det internationale og de forskellige politikområder.



Det bliver der talt meget om andre steder op til de tre store konferencer i efteråret, hvor aftaler om udviklingsfinansiering, de nye bæredygtige udviklingsmål og klimaet skal vedtages. Vigtigheden af disse aftaler er der tilsyneladende ingen af de danske redaktører og politiske eksperter, der forstår.



Verden betyder meget for Danmark, og Danmark betyder meget for verden. Lad os gøre relationen positiv.

debat@altinget.dk