København: Hvis du blokerer vores reklamer, blokerer vi dig.

Sådan lyder det kontante budskab fra Jyllands-Posten, der som den første avis herhjemme nu kræver, at læserne dropper de såkaldte adblockere og tillader reklamer, når de læser artikler på avisens hjemmeside.

Enten accepterer du reklamerne, eller også skal du betale for et abonnement, lyder det fra Jyllands-Posten.

Men selv hvis du tegner et abonnent på jp.dk, vil du stadig blive mødt med reklamer, og oplysninger om din adfærd på nettet, de såkaldte cookies, bliver stadig gemt på computeren og givet videre til annoncørerne.

Derfor har forbrugerne ikke et reelt valg, og det er ikke godt nok, mener Pernille Tranberg, rådgiver i dataetik og stifter af digital-identitet.dk.

- Nyhedsmedier er sammen med sociale medier og søgemaskiner dem, der tracker os allermest. Hvis man betaler for et abonnement, forventer man at komme ind i et roligt nyhedsmiljø, hvor man ikke bliver tracket og får reklamer i hovedet, siger Pernille Tranberg.

Men det kan man ikke forvente, siger Jens Nicolaisen, digital direktør på Jyllands-Posten.

- Forretningsmodellen for langt de fleste aviser har altid omfattet annoncering. Det gælder også digitalt, så vi fortsat kan få råd til at levere kvalitetsjournalistik, skriver han i en mail til Ritzau Fokus.

Sammen med andre danske medier har Jyllands-Posten blæst til kamp mod såkaldte adblockere, som knap hver tredje dansker mellem 15 og 74 år har installeret på computeren.

En adblocker fjerner automatisk reklamer på avisernes hjemmesider og stopper typisk også tracking af cookies, der ellers ville give annoncører mulighed for at få oplysninger om dine købevaner.

Det nyder forbrugerne godt af, men medierne taber derimod millioner af kroner i manglende annonceindtægter.

Derfor forsøger medierne at få forbrugerne til at betale for nyheder. Jyllands-Posten tillader dog stadig abonnenter at bruge adblockere.

Så hvorfor så ikke give brugerne mulighed for helt at slippe for reklamer og tracking, hvis de betaler for nyheder på nettet?

- Vi skal tjene penge for at kunne lave kvalitetsjournalistik. Det er klart, at vi skal sikre, at vores brugere og abonnenter er glade, men det er både reklamer og tracking ofte også med til, eksempelvis når vi leverer det rigtige tilbud til den rigtige bruger, eller når vi laver forbedringer på jp.dk på baggrund af viden om brugernes adfærd. Tracking giver os mulighed for at gøre indhold og reklamer mere relevant, hvilket giver en bedre brugeroplevelse, skriver Jens Nicolaisen.

Hvis du alligevel gerne vil begrænse tracking på nettet, er der flere løsninger.

Det danske firma Privacore lancerer i maj et plugin til browseren, der gør det muligt at sige ja til avisernes reklamer, men samtidig blokere for cookies.

- På den måde accepterer man, at Jyllands-Posten tjener penge på annoncer, men siger nej til, at Facebook får at vide, hvilken artikel, man læser, siger Brian Schildt fra Privacore.

Du kan også installere værktøjet Disconnect, som blokerer for cookies eller bruge søgemaskiner som StartPage og DuckDuckGo, som i modsætning til Google og Bing ikke tracker dig.

Fakta om adblocking:

- 31 procent af danskerne mellem 15 og 74 år blokerer for reklamer på computeren.

- 9 procent blokerer for reklamer på mobiltelefonen.

- 6 procent af danskerne betaler for nyheder på internettet.

- Knap halvdelen af danskerne sletter jævnligt cookies.

Kilde: DR Medieforskning

/ritzau/FOKUS