KRONIK – Du er et ungt menneske på 18 år. Hele livet har du boet i Danmark, og du taler accentfrit jysk eller københavnsk ligesom dine klassekammerater.

Dine forældre er ganske vist født i udlandet, og flere gange har du besøgt bedsteforældre, onkler og tanter, fætre og kusiner i dine forældres gamle land. Men: I Danmark er du født. Det er her, du har hjemme. Selvfølgelig.

Du mangler bare én ting. Et dansk statsborgerskab, som giver dig fulde borgerrettigheder.

Og den gode nyhed: Du kan bare henvende dig til Statsforvaltningen, betale 1.100 kroner i gebyr og afgive en erklæring om, at du er dansk. Så er du det.

Hvis ovenstående signalement passer på dig, skal du skynde dig.

Folketinget førstebehandler nemlig i morgen et lovforslag, der gør det langt mere bøvlet og besværligt for unge, der er født i Danmark, at få dansk statsborgerskab. Socialdemokraterne og højrefløjen har aftalt at afskaffe den ordning om dansk statsborgerskab ved såkaldt ’erklæring’, som trådte i kraft for godt et år siden, og som gælder unge, der er født i Danmark.

Det bliver dermed sværere for de unge at få dansk pas, og signalet er klart: Føl jer mindre velkomne. I er ikke en del af det danske samfund på samme måde som vi andre.

Da Socialdemokraterne var i regering, forhalede justitsministrene regeringsgrundlagets aftale om en mere enkel adgang til statsborgerskab for unge, der er født i Danmark. Og nu er partiet altså med til at afskaffe ordningen, som ellers ifølge den socialdemokratiske justitsministers pressemeddelelse fra sidste år »fremmer integrationen«.

Snørklede paragraffer

Danmark er langt bagefter både Sverige, Norge og Finland, når det gælder en lempet adgang til statsborgerskab for børn og unge, som er født og opvokset i de respektive lande. Børn, der er født i Sverige, kan eksempelvis allerede inden skolealderen få svensk statsborgerskab, så de er fuldgyldige medlemmer af det fællesskab, som både et land og en skoleklasse udgør.

I kraft af vores arbejde på Christiansborg er vi hver dag i kontakt med mennesker, som sidder i klemme i de stramme danske regler om statsborgerskab.

Inden indførelsen af den ordning, som nu står til at blive afskaffet, modtog vi mange e-mails og opringninger fra unge, som ikke kunne forstå, at de skulle holdes ude af det danske demokrati, de var vokset op med og havde lært så meget godt om i skolen. De forstod ikke, at de først efter en langvarig ’naturalisationsprocedure’ kunne få lov at stemme ved folketingsvalg – forudsat altså, at de til punkt og prikke levede op til alle de krav, som Folketingets strammerpartier gennem årene har stillet – herunder den test i paratviden om Kalmarunionen, Tycho Brahe og Struensee, som mange af deres klassekammerater trods lyse lokker og blå øjne ikke umiddelbart ville kunne bestå. ’Naturalisation’ indebærer nemlig krav om permanent opholdstilladelse, en indfødsretsprøve eller statsborgerskabsprøve samt en gennemsnitlig sagsbehandlingstid alene i ministeriet på op mod halvandet år.

Disse unge kunne ikke forstå, at de ikke måtte køre med deres gymnasieklasse på bustur til Berlin eller tage et halvt års udvekslingsophold i Madrid, sådan som deres klasse- og holdkammerater gjorde helt selvfølgeligt, eftersom de havde det rigtige pas.

Størstedelen af de unge, vi var i kontakt med, ville ganske vist med årene kunne kvalificere sig til den nådesakt, som det ifølge Dansk Folkeparti og andre strammerpartier skal være at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse. Men hvad hjælper det, når sagsbehandlingen tager flere år, og studieturen til Berlin og udvekslingsopholdet i Madrid ikke kan vente så længe?

Andre unge måtte desuden se i øjnene, at de snublede i en eller anden detalje i de mange siders snørklede paragraffer i cirkulæret om naturalisation – for eksempel kravet om den permanente opholdstilladelse. Fra deres 18-års fødselsdag er de unge ikke længere omfattet af forældrenes eventuelle permanente opholdstilladelse, og unge, der var havnet på kontanthjælp på grund af sygdom eller arbejdsløshed, kunne have svært ved at kvalificere sig til permanent opholdstilladelse, selv om de har boet her i landet permanent siden fødslen.

Det er disse forhold, som Socialdemokraterne nu hjælper højrefløjen med at genindføre.

Et lille aber-dabei

Ordningen med, at unge, der er født i Danmark, kan ’erklære’ og blive danske statsborgere, har da heller aldrig været en blomst, der voksede i Socialdemokraternes forhave.

Selv om den stod udførligt beskrevet i S-R-SF-regeringens regeringsgrundlag fra oktober 2011, forhalede skiftende socialdemokratiske justitsministre fremsættelsen af lovforslaget om ’dansk indfødsret til unge født og opvokset i Danmark m.v.’ helt frem til marts 2014. På den måde minimerede først Morten Bødskov og siden Karen Hækkerup kraftigt antallet af unge, der fik glæde af de nye regler.

Og i loven, der omsider blev vedtaget i juni 2014, er der desværre en meget snæver tidsgrænse for opnåelse af dansk statsborgerskab. Allerede på den unges 19-års fødselsdag udløber muligheden for dansk statsborgerskab ’ved erklæring’ i stedet for den bøvlede vej via ’naturalisation’. Da loven trådte i kraft, var der desuden et lille aber-dabei, som de fleste – muligvis fraregnet den socialdemokratiske justitsminister og hendes embedsmænd – havde overset: De unge mennesker skulle stadig løses fra deres hidtidige statsborgerskab, og ambassaderne for en meget stor del af de lande, hvor de unge mennesker havde statsborgerskab – blandt andet den tyrkiske – nægtede at udstede såkaldte løsningsattester.

Så rigtig mange unge måtte se til, mens månederne gik frem mod deres 19-års fødselsdag, for så at resignere og gå i gang med den tidskrævende og bureaukratiske ’naturalisationsproces’ på linje med de ansøgere, der ikke er født og opvokset i Danmark.

Ny S-politik

På Justitsministeriets hjemmeside kan man stadig finde daværende S-justitsminister Karen Hækkerups pressemeddelelse fra marts 2014. Hun skrev dengang: »Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab. Det fremmer integrationen.«

Nu er det ikke længere socialdemokratisk politik. Nu ønsker partiet sammen med højrefløjen at afskaffe den integrationsfremmende regel.

1. september i år trådte reglerne om dobbelt statsborgerskab i kraft. Det betød, at de unge omsider ikke længere behøvede løsningsattester, men Venstre-regeringen havde allerede bebudet, at ordningen med erklæringsadgang for unge, der var født og opvokset i Danmark, ville blive afskaffet hurtigst muligt. Og med den nye, restriktive indfødsretsaftale fra oktober satte ikke bare den samlede højrefløj, men også Socialdemokraterne mandater bag regeringens politik: Ordningen afskaffes 1. marts 2016.

Regeringens lovforslag L 53 om ophævelse af erklæringsadgangen førstebehandles i morgen og vedtages om få uger. Dermed er Socialdemokraterne med til at bane vejen for, at unge, der har boet hele deres liv i Danmark, endnu en gang kan blive dunket i hovedet med indfødsretsprøve og årelange sagsbehandlingstider, der minder dem om, at samfundet ikke ser dem som rigtig danske. Uanset hvor meget de er født og har hjemme i Danmark.