Det er problematisk, at Arbejdstilsynet vil have adgang til lønoplysninger fra SKAT for at bekæmpe social dumping. Oplysningerne fra SKAT er nemlig indsamlet i et andet øjemed, end det som Arbejdstilsynet ønsker at bruge dem til. Det mener Jesper Lund, der er næstformand hos IT-Politisk Forening.

»Nu begynder man så, uden samtykke, at bruge disse oplysninger til andre formål,« siger Jesper Lund.

Han peger på, at SKAT indsamler oplysninger om lønforhold for at pålægge borgere indkomstskat og for at kontrollere, om der foregår skatteunddragelse. Men som Information beskrev i weekenden vil et udkast til et lovforslag betyde, at Arbejdstilsynet fremover kan indhente oplysninger om lønforhold for 2,8 millioner borgere hos SKAT, som skal sammenkædes med oplysninger fra cpr-registret.

Lønoplysningerne skal bruges til at udpege virksomheder, hvor Arbejdstilsynet vurderer, at der er risiko for social dumping.

»Men man ser det ikke som et problem, at man griber lidt mere ind i borgernes privatliv,« siger Jesper Lund og tilføjer: »I lovforslaget er der ikke engang foretaget en vurdering af, om der er en fornuftig proportionalitet mellem det, man vil opnå, og så det indgreb i borgernes privatliv, som man foretager ved at bruge de indsamlede oplysninger til nye formål.«

Tilsynet vil med lovforslaget få adgang til borgeres cpr-nummer, statsborgerskab, lønindkomst, timetal, ansættelsessted og -periode samt ind- og udrejsedato. Jesper Lund peger på, at flere personer dermed vil få adgang til de personfølsomme oplysninger.

»Det øger risikoen for misbrug af data. Hvis en avis vil skrive om en persons lønindkomst, så er der endnu en person, som de kan henvende sig til,« siger han.

S: Vi lytter

Han påpeger også, at tilsynet vil have adgang til oplysninger om personers brug af sygedagpenge. Oplysninger, der ifølge Jesper Lund er langt mere følsomme end lønforhold.

Disse oplysninger skal dog indhentes hos en styrelse under Beskæftigelsesministeriet – og ikke hos cpr-registret eller SKAT.

Men i stedet for at lade Arbejdstilsynet få direkte adgang til oplysningerne fra SKAT og cpr-registret, så burde tilsynet i stedet bede SKAT om at lave de analyser, som tilsynet ønsker. Da tilsynet alligevel vil opgøre oplysninger på virksomhedsniveau, vil det mindske den direkte spredning af oplysningerne, mener Jesper Lund.

Bjarne Laustsen, der er medlem af Folketingets beskæftigelsesudvalg for Socialdemokraterne, peger på, at det udelukkende er offentlige myndigheder, der får lov til at håndtere disse data.

S: Tilsyn skal holde fast i den danske model

»Men jeg beklager da, at det er kommet dertil, hvor vi bliver nødt til at prøve at gøre det på denne måde. Derfor lytter vi også gerne til, hvad arbejdsmarkedets parter siger til det. Så må vi se, om der kan findes en bedre model, hvor vi kan få de samme oplysninger. Vi er ikke argumentresistente,« siger Bjarne Laustsen.

Både Venstre, Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Erhverv er kritiske over for forslaget.

I en kommentar til Information skriver Dansk Arbejdsgiver- forening, at organisationen ikke har en »samlet vurdering« af forslaget, men underdirektør Steen Müntzberg påpeger, at »lønforhold i Danmark er et aftalespørgsmål, som håndteres af arbejdsmarkedets parter«.

»Det betyder, at lønnen på hele det overenskomstbaserede område ligger inden for de rammer, som er fastlagt i overenskomsterne. Det er ikke et anliggende for offentlige myndigheders arbejdsmiljøindsats,« mener Steen Müntzberg.

Oplysningerne fra SKAT og cpr-registret skal ikke bruges til at påtale virksomheder, der udbetaler en lav løn til de ansatte, men i stedet til at udpege virksom-heder, hvor der er risiko for social dumping i forhold arbejdsmiljø.