Det betyder dog også, at alle landene hæfter for gælden, og at Danmark i sidste ende kan ende med at skulle betale for gælden i eksempelvis Spanien eller Italien. Og det afviser den socialdemokratiske regering, som både De Radikale og Enhedslisten er parlamentarisk grundlag for, blankt.

Regeringen siger, at vi ikke skal hæfte for andres gæld. Men hvis tingene går galt, kommer vi jo alligevel til at arve hinandens ulykker. Jens Rohde (R), EU-ordfører

- Danmark støtter ikke fælles gæld, lød det tidligere på ugen fra finansminister Nicolai Wammen (S).

Regeringen afviser

Ifølge regeringen kan fælles gældsstiftelse og overførsler mellem medlemslandene nemlig ”svække landenes tilskyndelse til at føre sund og holdbar national finanspolitik”.

Men ifølge De Radikale, som under eurokrisen opfordrede de sydeuropæiske lande til at føre ”en ordentlig og ansvarlig økonomisk politik”, kan man bare aftale betingelserne på forkant.

- Derudover har vi siden finanskrisen de facto haft fælles gældsstiftelse i EU. Problemet er, at det er kommet som brandslukningsøvelser gennem krisepakker, når problemerne er opstået. Nu har vi muligheden for at lave gældsstiftelse på forkant, og det er i vores egeninteresse at gøre det. Det kan sikre, at den gæld, vi optager, ikke bliver så dyr, og derudover vil det være et ekstra instrument, som kan føre til en mere fleksibel finanspolitik i det europæiske fællesskab, siger Jens Rohde og tilføjer:

- Regeringen siger, at vi ikke skal hæfte for andres gæld. Men hvis tingene går galt, kommer vi jo alligevel til at arve hinandens ulykker.

V: Et skridt i den forkerte retning

Finansministeren har ikke ønsket at stille op til et opfølgende interview.

EU-landenes hjælpepakke I morgen mødes EU's stats- og regeringschefer for at diskutere den hjælpepakke, finansminsitrene blev enige om før påske. Den indeholder: En ny garantifond i Den Europæiske Investeringsbank. Skal understøtte små- og mellemstore virksomheder for cirka 1.500 mia. kroner.

En genopretningsfond, der skal hjælpe landene med at komme på fode igen.

Et nyt EU-instrument til støtte af lønkompensations-ordninger og sundhedsrelaterede tiltag på op til cirka 750 milliarder kroner.

Adgang til lån fra EU-landenes fælles krisefond for i alt to procent af bnp.

Mulighed for at bruge de resterende strukturfondsmidler i EU’s budget på Covid-19 tiltag. Det svarer til cirka 275 milliarder kroner.

20 milliarder kroner på EU’s budget i 2020 afsættes til blandt andet transport, og køb af medicinsk udstyr og felthospitaler.

Men regeringen har tidligere påpeget, at den genopretningspakke, som EU’s finansministre blev enige om før påsken, indeholder ”andre gode værktøjer til at støtte europæiske økonomier, virksomheder og arbejdspladser”.

Heriblandt lån gennem eurolandenes krisefond, Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), og en garantifond, hvor Danmark er klar til at stille garanti for cirka fem milliarder kroner.

Hos SF bakker man op om regeringens kurs.

- Vi bakker op om alle de solidariske tiltag, der er blevet taget for eksempelvis at holde hånden under virksomhederne. Men det vil ikke være rimeligt, at vi skal stå med andre landes regninger, ved at vi skal lave en fælles gældsættelse. Den danske økonomi er også begyndt at blive skrøbelig, så der skal være balance i det, siger SF’s EU-ordfører, Halime Oguz.

Heller ikke hos oppositionspartiet Venstre, som ellers sidder i samme gruppe som De Radikale i Europa-Parlamentet, er der opbakning til fælleseuropæiske lån og gæld.

- Det vil være et meget stort skridt i retning af en føderalistisk udvikling, hvor Europa bliver et land med en fælles finanspolitik. EU består af selvstændige lande, der samarbejder - og viser solidaritet og hjælper hinanden. Men fælles lån vil være at gå for langt, siger EU-ordfører Jan E. Jørgensen, der er enig med regeringen i, at fælleslån kan svække de andre medlemslandes lyst til at føre en ”sund og holdbar national finanspolitik”.

- Det kan ikke være sådan, at vi i Danmark hæver pensionsalderen for at polstre os, mens andre land, der sender folk på pension som 60-årige, så kan forvente, at vi optager fælleslån, når de kommer i økonomisk uføre, siger han.