Alle tillidsmandsgrupper på Psykiatrisk Hospital i Risskov har skrevet under på et åbent brev til Regionsrådsformand Bent Hansen og direktionen i Region Midtjylland. Heri kritiserer de forholdene på det psykiatriske hospital.

Annonce

Psykologer, social- og sundhedsassistenter, sygeplejersker og læger føler sig alle dybt frustrerede over forholdene på Psykiatrisk Hospital i Risskov. Så frustrerede, at de gennem deres tillidsrepræsentant har underskrevet et åbent brev til Regionsrådsformand Bent Hansen, Regionsrådet og direktionen i Region Midtjylland. "Vi oplever os generelt så udfordret af rammerne, at vi ikke kan stå inde for at yde tilstrækkelig kvalitet i udførelsen af vores kerneopgave, at behandle psykisk syge, hvilket medfører et tab af mening og går ud over såvel det faglige som det sikkerhedsmæssige miljø på hospitalet," står der blandt andet i brevet, som desuden oplister en lang række forhold på de psykiatriske afsnit. Overfald og drabsforsøg på personale og patienter, retspsykiatriske patienter, som optager sengepladser på de almenpsykiatriske afdelinger, besvær med at rekruttere personale på grund af arbejdsmiljøet. Blot tre ud af 16 punkter, som fem fællestillidsrepræsentanter har oplistet i det åbne brev, som Århus Stiftstidende er kommet i besiddelse af. Forhold, som Århus Stiftstidende tidligere har løftet sløret for. Tillidsmændende har nu taget næste skridt i frustration og afmagt over, at ledelsen lytter men ikke tager de nødvendige skridt for at forbedre arbejdsvilkår og forhold på afdelingerne på hospitalet. - Vi hører, at arbejdsgangene skal optimeres og at samarbejdsrelationer med kommunen skal gennemgåes. Men vi kan ikke optimere mere. Skal vi optimere, skal der fjernes opgaver, siger overlæge og tillidsmand Peter Møller Andersen.

Dokumentation Her er uddrag af det brev, som tillidsrepræsentanter på Aarhus Universitetshospitals psykiatriske afdeling i Risskov har sendt til Regionsrådsformand Bent Hansen, Regionsrådet samt direktionen i Region Midtjylland: Vi oplever i vores dagligdag: - at forebyggelse af tvang ikke er muligt grundet for få hænder. - at personalet frygter for egen og patienternes sikkerhed grundet lav normering. - at patienterne generelt er mere syge, når de indlægges med øget tvang til følge. - utilstrækkelige ressourcer til den miljøterapi, der er essentiel i behandlingen af sengepsykiatriens målgruppe, hvor medicin alene ikke er nok. - manglende personalemæssige ressourcer til at sikre et kort og tilfredsstillende behandlingsforløb for både patienter og professionelle. - stigende antal selvmord på afdelingerne pga. lav normering. - flere og voldsommere overfald pga. mere syge og/eller misbrugende patienter og sågar drabsforsøg på vores plejepersonale. - at politiet tilkaldes oftere til at assistere ved udadreagerende patienter pga utrygt personale. - at akut indlæggelseskrævende patienter må afvente indlæggelse i dagevis, så deres tilstand forværres yderligere. - at tærsklen for at blive visiteret ind i sengepsykiatrien er hævet så meget pga manglende sengepladser, at det indebærer en risiko for de patienter, der søger vores hjælp med selvmord, kriminalitet, tvangs- og genindlæggelser til følge, da de møder et system, der ikke her ressourcer til at hjælpe. - at patienterne sendes på tværs af regionen endda nogengange udenfor denne for at få en sengeplads. - at "orlovssenge" (dvs patienter på hjemmebesøg) indgår i sengenormeringen til akutte patienter. - at vi inddrager brugerstyrede senge til akutte patienter. - at det ambulante er presset udover grænsen og ikke kan følge med, hverken før eller efter indlæggelse. - at der er mange retspsykiatriske patienter som "fylder" i almen psykiatriske senge, hvilket medfører, at vi ikke altid har mulighed for at indlægge patienter med dom til behandling eller modsat almindeligt psykisk syge pga mange retspsykiatriske patienter. - at vi ikke kan rekruttere nyt personale pga arbejdsmiljøet. Læs hele brevet her.

Psykiatrisk hospital Risskov har været nødt til at opsætte kameraer for at forhindre pushere i at kaste stoffer over hegnet til patienter. Foto: Jens Thaysen

Annonce

Personale og sengepladser er løsningen

Flere af tillidsmændene har siddet i en styregruppe for, sammen med ledelsen, at finde løsninger på aktuelle problemer i hverdagen. For eksempel har man som prøvetiltag lavet aftale om en narkohund fra politiet, som kan tilkaldes, hvis man skal screene afdelingen for stoffer. - Udviklingen i de 14 år, hvor jeg har været overlæge er, at der kommer mange flere forgiftede ind. Og hvor de for 14 år siden tog sløvende stoffer, er det i dag opkvikkende stoffer som ritalin og kokain. Jeg har patienter, der ikke vil udskrives, fordi det er nemmere at få stoffer her på hospitalet end ude i byen, fortæller Peter Møller Andersen. - Vi er bekymrede for, at medarbejdere bliver slået ihjel. Der er for få senge og for mange psykotiske patienter på for få kvadratmeter, som kommer i klinch med hinanden, siger han og peger på, at tre medarbejdere, som sikkerhedsnormeringen tilsiger, simpelthen ikke er nok, hvis der kommer en akut bæltefiksering og der også skal laves mad og håndteres patienter. - Du kan ikke klare 15 selv, understreger Peter Møller Andersen, så i stedet skærer man alt ned til minimum. - Når personalet har så travlt, går patienterne jo bare imellem hinanden, og så er det ren opbevaring, siger han.

Der er talrige eksempler på, at pushere kaster stoffer over hegnet til patienter, de har en fast aftale med. Men dén del er der handlet på, så der nu er opsat videokameraer og lys med bevægelsessensor, så alle der nærmer sig hegnet bliver oplyst og fotograferet. Der er også opnormeret med vikarer i de skæve timer, ligesom man har arbejdet med ekstra fokus på ambulant behandling. Dét til trods, mener tillidsrepræsentanterne ikke, der kan gøres nok for arbejdsmiljø og patientsikkerhed ved bare at flytte rundt på små midler indenfor allerede trængte rammer. Eneste løsning er mere personale og flere sengepladser: "Vi anser øget personalenormering og flere sengepladser som en absolut nødvendighed for dette," står der i brevet, som du kan læse i sin fulde længde her.

- Vi er bekymrede for, at medarbejdere bliver slået ihjel. Der er for få senge og for mange psykotiske patienter på for få kvadratmeter. Peter Møller Andersen

Annonce

Håb om flere sengepladser

Og brevet gør indtryk på koncerndirektør i Region Midtjylland, Christian Boel, der har særligt ansvar for psykiatri- og socialområdet. Men pengepose eller store forandringer kommer han ikke med som svar. - Vi ser med stor alvor på situationen, og anerkender, at personalet føler sig under pres. Det gør helt bestemt indtryk. Og der er behov for at iværksætte forskellige tiltag og for at gå i nærmere dialog med personalet, siger han og konstaterer, at han skal have drøftet svar til tillidsrepræsentanterne med Regionsråd- og formand Bent Hansen. Ved et møde 1. november luftede lægerne i voksenpsykiatrien deres frustrationer for Regionsrådsformand Bent Hansen, som lyttede. Hans svar lød på mødet, at han satte sin lid til at kunne bruge de 34 specialiserede socialpsykiatriske sengepladser, som regeringen og satspuljepartierne i oktober indgik aftale om at oprette med henblik på at forebygge vold på botilbudspecialiserede socialpsykiatriske afdelinger. Men nu har det vist sig, at de pladser ikke, som man ellers håbede og regnede med, kan stå klar først i 2017. Så lægerne har indkaldt til endnu et møde med Bent Hansen for at drøfte næste skridt og for at høre, hvad deres bekymringer har affødt af tiltag. Det var ikke muligt at træffe Bent Hansen onsdag, men koncerndirektøren understreger, at man i regionsledelsen ikke har glemt det tiltag, men at det er noget, der skal arbejdes på. - Vi regner med snart at kunne melde noget fast ud om det, men det er et arbejde, som først lige er gået i gang på nationalt plan og vi skal først kende rammerne, før vi kan sige, i hvilken udstrækning vi kan bruge de pladser. Til gengæld vil Bent Hansen ved et kommende møde med social og sundhedsrådmand i Aarhus Kommune tage situationen på Risskov Hospital op og drøfte, hvordan samarbejdet med kommunen fungerer, om der er relevante henvisningsmuligheder og tilstrækkeligt med støtteforanstaltninger. Et samarbejde, overlæge og tillidsrepræsentant Peter Møller Andersen oplever som udfordret. - Før kommunalreformen udskrev vi fra det amtslige hospital til et amtsligt botilbud. Nu har kommunerne taget over og bestemmer, hvor man vil udskrive patienter til. Før kommunalreformen blev jeg inviteret til konference om, hvor en patient skulle hen og bo. Nu kan jeg ikke gøre noget, hvis kommunen ønsker at udskrive til egen bolig med bostøtte - selv om jeg siger det ikke går. Og i dag kan man jo vente måneder på bostøtte, så vi i stedet udskriver til opfølgning i vores eget ambulatorium. Med det resultat, at patienterne ikke får det bedre, men ender i en ond spiral af gentagne indlæggelser. Men flere penge kommer der ikke umiddelbart - det er en politisk beslutning på landsplan, hvor stor den økonomiske ramme er. - Skal man finde flere penge til psykiatrien, skal de tages andre steder fra. Der er ikke frie midler til at kunne lave et stort løft, siger koncerndirektør Christian Boel, men understreger, at man har en god målopfyldelse på den ambulante behandling, så man eventuelt vil kunne se på, om der skal mere fokus på sengedelen og mindre fokus på den ambulante del.

Annonce

Frygt for patienter og ansatte