Lisbeth Zornig og hendes mand er hver blevet dømt for menneskesmugling ved Retten i Nykøbing Falster

Der var ingen kære mor ved Retten i Nykøbing Falster fredag, da direktør og stifter af Børnehuset, Lisbeth Zornig, blev dømt for menneskesmugling.

For selv om Lisbeth Zornig ellers i retten gav udtryk for, at hun ikke vidste, at hun gjorde noget forkert, da hun hjalp en syrisk familie med at komme mod Sverige, og at hun alene gjorde det af et godt hjerte, så vurderede retten, at hun overtrådte loven om menneskesmugling.

Strafsanktionen er blevet vurderet til at skulle koste Lisbeth Zornig en bøde på 22.500 kroner. Det samme beløb skal hendes mand, som også deltog i transporten af flygtningene, betale ifølge rettens kendelse.

Zornig vidste angiveligt ikke selv, at hun gjorde noget kriminelt, da hun tilbød familien et lift. Familien havde sat sig for at gå til Sverige.

Men det er strafbart at fragte mennesker uden opholdstilladelse. Også selv om man ikke har haft til hensigt at gøre noget ulovligt, forklarer professor i strafferet på Københavns Universitet Jørn Vestergaard.

- Helt principielt kan man i dansk ret ikke blive ansvarsfri på grund af manglende kendskab til, at det, man foretager sig, er strafbart, siger han.

Nu sidder Zornig på anklagebænken for menneskesmugling

Efter at have sat sig på anklagebænken sagde Lisbeth Zornig, at hun ikke har anet noget som helst om, at det var ulovligt, hvad hun gjorde.

- Jeg prøvede at sammenligne det med at samle blaffere op. Der er jo ikke nogen, der tænker over, at man skal tjekke folks rejselegitimation, inden man samler dem op.

Her ankommer LIsbeth Zornig til retten sammen med sin mand. (Foto: Per Rasmussen)

Hun forklarede videre, hvordan alt var kaos i Rødbyhavn i de pågældende dage i september i sidste år, hvor der ankom en større strøm af flygtninge til Danmark.

Zornig er rasende

Zornig følte ikke bare, at hun kunne sidde på sine hænder, men blev i stedet grebet af en trang til at hjælpe.

Se også: Gav flygtning et lift: Nu skal Zornig for retten

- Alle folk snakkede om, hvad de kunne gøre. Nogle unge fyre gik ind og købte ti pakker bleer, som de delte rundt, fortalte hun.

Lisbeth Zornig siger til Ekstra Bladet efter dommen, at hun er rasende, og at hun godt kan føle, at hun er blevet brugt til at statuere et eksempel. Hun er bekymret for, at hendes dom kan danne præcedens for andre domme.

- Men jeg har ikke fortrudt, hvad jeg har gjort, siger Lisbeth Zornig, som også stadig har kontakt til den syriske familie, som hun hjalp.

Ligegyldigt med intentioner

Anklager Charlotte Larsen forklarede, at ligegyldigt hvor gode intentioner man har haft, så står loven ved magt.

- De vidste, at der er tale om flygtninge, og er man flygtning, har man ikke tilladelse til indrejse i landet, siger hun i sin procedure.

- De vidste, at det muligvis var ulovligt, siger hun til Ritzau.

I henhold til udlændingeloven er det ulovligt at transportere personer, der ikke har ret til at være i landet.

- Det er gældende ret. Det var det dengang, det er det nu, og derefter skal de tiltalte dømmes, siger Charlotte Larsen til Ritzau.

Den opfattelse var de to tiltaltes forsvarer, Bjørn Elmquist, helt uenig i.

- De har ikke haft det fornødne forsæt, sagde han ifølge Ritzau.

Forsvarer forstår ikke politiet

Han lagde vægt på, at politiet på dagen ikke på noget tidspunkt kunne give de to et svar på, hvorvidt transporten var ulovlig, ligesom politiet ikke forsøgte at stoppe Lisbeth Zornig.

- Jeg fatter ikke, hvis det var så klar en situation, og at de samtidig er på stedet, at de ikke stopper hende, sagde Bjørn Elmquist.

Både Lisbeth Zornig og hendes mand har udbedt sig betænkningstid på 14 dage, før de beslutter, om de vil modtage dommen eller anke sagen til behandling i Østre Landsret.

Opdateres...