Ved et hurtigt kig på de økonomiske nøgletal kunne man få det indtryk, at det går forrygende i Danmark. Beskæftigelsen stiger, ledigheden falder, boligpriserne stiger, og den enkelte dansker har flere penge til sig selv. Men det er desværre blændværk. Nedenunder blinker advarselslamperne. Væksten er lav og er netop blevet nedjusteret endnu en gang for de kommende år. Produktiviteten er også lavere end i andre lande, som vi sammenligner os med, og så har Danmark svært ved at skabe virksomheder, der er i stand til at vokse sig store, og alt for mange står uden for arbejdsmarkedet.

Derfor er det et tiltrængt og helt nødvendigt initiativ, når statsminister Lars Løkke Rasmussen i dag indleder et arbejde med at forbedre dansk økonomi og Danmarks muligheder for at konkurrere internationalt på lidt længere sigt. Det sker med et topmøde på Marienborg, hvor en række eksperter og erhvervsledere er blevet bedt om at stille diagnosen. Til efteråret fremlægger regeringen sin økonomiske plan for 2025, som blandt andet skal danne ramme for de politiske forhandlinger om nedsættelse af skatten.

Det er vigtigt, at skatten sættes ned for at skabe større incitament til at arbejde. Men den politiske debat i Danmark er desværre faldet i et destruktivt hul, hvor alt handler om, hvem der skal have skattelettelser og den falske modstilling mellem skat og velfærd. Skal dansk økonomi tunes til fremtiden, handler det om skat, men også om meget andet. Om at danskerne bliver nødt til at arbejde mere, flere skal væk fra offentlig forsørgelse, og så skal vi blive langt mere produktive. Som beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen sagde til Berlingske i lørdags, så er den tid forbi, hvor mennesker med en arbejdsevne i den arbejdsduelige alder bliver forsørget af det offentlige. Det er et løfterigt udsagn, men det kræver, at regeringen følger det op med konkrete initiativer. Nye tal viser, at næsten hver tredje mellem 16 og 64 sidste år var på offentlig forsørgelse inklusiv studerende på SU.

En af hovedtalerne på statsministerens Marienborgmøde leveres af den tidligere svenske finansminister, Anders Borg. Det er ham, der engang havde hestehale, og som under den borgerlige statsminister Fredrik Reinfeldt stod i spidsen for at reformere svensk økonomi. Fem gange satte han skatten ned fra 2006 til 2014, så en almindelig lønmodtager har fået en skattelettelse på omkring 27.000 svenske kroner om året. Når der samtidig er gennemført omfattende reformer af overførselsindkomsterne, har det betydet, at det i Sverige langt bedre kan betale sig at arbejde. Sverige blev i den periode rost internationalt og kaldt Europas tigerøkonomi. Mens der var krise og recession i resten af Europa, voksede svensk økonomi på fem år med ti procent.

Det er ikke alt fra Sverige, vi kan kopiere – for eksempel ikke deres flygtningepolitik eller den flydende valutakurs, som var en del af succesopskriften i kriseårene. Men når det gælder handlekraft og målbevidsthed i forhold til at reformere økonomien, har Lars Løkke Rasmussen bestemt noget at lære af ham, der blev kendt for sin hestehale.