Danmark skal igen tage imod kvoteflygtninge, hvis De Radikale skal pege på Mette Frederiksen som statsminister

Det er et krav, at der igen skal kvoteflygtninge til Danmark.

Det siger De Radikales leder Morten Østergaard, der kræver, at hans parti får konkret indflydelse på udlændingepolitikken, hvis han skal lægge stemmer til en ny regering med Socialdemokraternes Mette Frederiksen i front.

- Kvoteflygtninge er et eksempel, hvor vi er forbløffede over, at selvom der kom halvt så mange flygtninge, som man havde regnet med sidste år, så mener man ikke bredt i Folketinget og inklusive Socialdemokratiet, at man kan afhjælpe 500 af de hårdest plagede fra verdens flygtningelejre, siger partilederen.

- Det synes vi er for småt. Der synes vi, Danmark burde være større end det. Så det er blandt andet et krav, siger Morten Østergaard i programmet Lippert, på TV 2 NEWS

Regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vedtog i december 2016 et stop på ubestemt tid for modtagelsen af kvoteflygtninge.

Mette Frederiksen har desuden ved flere lejligheder forsikret vælgerne om, at hendes parti vil sikre en stram udlændingepolitik, men bliver en ny regering en realitet, kan hun ikke undgå at give sig på nogle punkter, mener Morten Østergaard.

- I hvert fald stikker hun blår i øjnene (på vælgerne, red.), hvis hun tror, hun kan blive statsminister på vores mandater uden at vi får indflydelse på udlændingepolitikken, siger han.

Uenigheder står i kø

Budskabet kommer i en uge, hvor oppositionen netop har haft samlet partilederne til et fælles møde for første gang i 15 måneder. Selvom mødet kunne tolkes som en forsoning mellem de forskellige partier, så skal man ikke kigge langt for at få øje på de uenigheder, der fortsat er på markante politiske mærkesager for henholdsvis De Radikale og Socialdemokratiet.

Et af de mest tydelige stridspunkter er udlændingepolitikken. Efter Socialdemokratiet har styrket samarbejdet med Dansk Folkeparti, har De Radikale gang på gang lagt afstand til den linje deres tidligere regeringspartner har lagt. Og allerede inden da udtalte Morten Østergaard til Ugebrevet A4 blandt andet, at han mener, man godt kunne have løst flygtningekrisen uden at ”gøre vold på vores grundlæggende værdier”.

Hvis man ser bort fra stridighederne om udlændingepolitikken, er der også lagt op til armlægning, når det gælder en kommende tilbagetrækningsreform, hvor De Radikale vil have pensionsalderen hævet fra 67 til 68 år i 2025. Socialdemokratiet er imod en højere pensionsalder.

Skattelettelser kan de to partiet heller ikke blive enige om. De Radikale ønsker skattelettelser i toppen og bunden, mens Socialdemokratiet afviser. Alligevel peger De Radikale stadig på Mette Frederiksen som formand.

- Jeg var ikke blandt dem, der hidsede forventningerne op til, at vi skulle komme ud arm i arm, forklarer Morten Østergaard om tirsdagens møde blandt oppositionens ledere. Det samme budskab kom fra Socialdemokratiet, der brugte taletiden på at afvise at målet var at skabe et samlet politisk projekt, men nærmere at finde de punkter, partierne var enige om.

- Så er der nogle områder, som vi er uenige om. Det mener jeg, vi skal være fuldstændige ærlige om over for danskerne. Det er blandt andet udlændingepolitikken, sagde Mette Frederiksen (S) efter mødet.