En ny aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, tilskynder danske landmænd til at brænde tørstoffet i deres gylle af, selv om Danmarks Naturfredningsforening slet og ret kalder det »noget miljøsvineri«.

Aftalen ændrer, hvor meget gødning landmændene må bruge. Tidligere var alle landmænd underlagt samme krav, men fra næste år inddeler den såkaldt målrettede regulering landet i 3.000 zoner. Landmændene i hver enkelt zone får tilladelse til at bruge gødning i henhold til, hvor meget der siver ud i vandmiljøet, og hvor meget iltsvind der i forvejen er i de lokale fjorde og farvande.

Læs også: Nu kommer de detaljerede krav til landmændenes gødning

Samtidig kan landmændene vælge mellem forskellige metoder til at nedbringe udslippet af kvælstof. Hidtil har kun efterafgrøder plantet efter høsten for at opsuge overskydende kvælstof fra marken været en mulighed.

»Et ufatteligt spild af ressourcer«

Fremover bliver listen udvidet, så landmændene kan vælge at lægge en mark brak, så tidligere, plante mellemafgrøder, dyrke energiafgrøder eller frivilligt bruge mindre gødning. Og den sidste mulighed er altså at futte den såkaldte fiberfraktion fra gyllen af.

»Det er et utilstedeligt spild af en kostbar ressource, som er sneget ind ad bagvejen,« siger landbrugspolitisk seniorrådgiver Thyge Nygaard, Danmarks Naturfredningsforening.

Den kostbare ressource, han henviser til, er fosfor, som der kun findes en begrænset mængde af i verden. Den dag, fosforet slipper op, bliver det vanskeligere at få planter til at vokse og dermed brødføde verdens befolkning.

Fosforet bliver meget sværere - eller helt umulig - for planterne at optage, hvis fiberfraktionen fra gylle brændes af. Fraktionen opstår, hvis landmændene separerer deres gylle i en våd fraktion og en tør. Det kan f.eks. ske for at kunne fragte gødningen rundt i landet eller til et biogasanlæg.

Den våde fraktion indeholder ifølge Thyge Nygaard hovedparten af kvælstoffet, som er, hvad den nye aftale sigter mod at nedbringe. Hovedparten af fosforet er derimod bundet i den tørre fraktion.

Læs også: Nem metode til at trække fosfor ud af gyllen forduftede med krisen

Danmarks Naturfredningsforening mener derfor ikke, at afbrænding af fiberfraktionen har stor indflydelse på udvaskningen af kvælstof, som er hovedårsagen til iltsvind i fjorde og indre farvande. Derimod står det endnu værre til i Danmarks søer end i saltvand, og for ferskvandet er fosfor hovedproblemet.

Læs også: Gyllespredning får Danmarks søer til at gispe efter vejret

Der er også kommet nye lofter over udbringningen af fosfor, som nogle landmænd ifølge Thyge Nygaard har problemer med. De kan løses ved at brænde en del af gyllen af.

»Jeg ved ikke, hvor det forslag kommer fra«

Miljøorganisationen Det Økologiske Råds landbrugsfaglige medarbejder, Leif Bach Jørgensen, sidder med i det såkaldte partnerskab, der drøfter de danske vandplaner. Afbrænding af gylle har end ikke været drøftet af partnerskabet.

»Jeg ved ikke, hvor det forslag kommer fra,« konstaterer han.

»Vi mister kulstof, fosfor og kvælstof. Det er stik imod den vej, vi ellers er gået,« siger han og henviser blandt andet til de store investeringer og tilskud til biogas, hvor næringsstofferne netop kommer i kredsløb igen.

Leif Bach Jørgensen påpeger, at det danske næringsstofkredsløb er præget af den store import af soja fra hovedsageligt Sydamerika. Det gør, at tabet af næringsstoffer er stort.

»Men det er en dårlig lappeløsning at brænde gode gødningsstoffer af,« konstaterer han.

Effekten af landmændenes muligheder for at nedbringe udvaskning af kvælstof

Virkemidler Effekt (kg kvælstof pr. hektar) Efterafgrøder 33 Alternativer Omregning til efterafgrøder (hektar) Tidlig såning 4 til 1 Mellemafgrøder 2 til 1 Energiafgrøder 0,8 til 1 Brak 1 til 1 Frivillig kvotereduktion Effekt Organisk gødning under 80 kg N/ha 93 kg N Organisk gødning over 80 kg N/ha 150 kg N Afbrænding af fiberfraktion Gødning med 870 Kg N erstatter 1 ha efterafgrøde

Kilde: Den politiske aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti