»No go-zones.« Det kaldes de mere end 50 bydele i Sverige, hvor lovløsheden hærger, og kriminelle har overtaget magten.

Hvis politiet rykker ud, bliver de mødt af stenkast, skud - og ligefrem granater. Det får nu politiet til at advare om, at det ser ud til, at det har mistet kontrollen.

Mere end 50 bydele rundt omkring i Sverige bliver nu betragtet som særligt udsatte områder, hvor kriminelle netværk har magten, og hvor lovløsheden råder.

Det skriver norske NRK.

(Præcisering: Ifølge DR's Detektor har svensk politi ikke brugt betegnelsen »no-go zones«. Det står for NRK's egen regning.)

Områderne, der kaldes »utenforskapsområder« - hvor der især er høj arbejdsledighed og højt frafald i skolen - fordeler sig på tilsammen 22 svenske byer.

Og de har været i stærk udvikling.

Mens der i 1990 var tre såkaldte »utenforskapsområder« i Sverige, viser den seneste undersøgelse, som er foretaget af forsker og økonom Tino Sanandaji i 2012, at antallet var steget til 186.

Af en politirapport fra det svenske Rikspolisen fra 2014 fremgår det samtidig, at 55 af »utenforskabsområderne« er særligt udsatte bydele, hvor kriminelle netværk har stærk indflydelse.

De kaldes »no go-zones«.

»Der er lovløshed i dele af Stockholm«

Det er områder, som har udviklet sig til parallelsamfund med en stor grad af selvjustits og kontrol. Det fortæller blandt andet politiinspektør Lars Alvarsjø fra politiet i Stockholm.

»Der er lovløshed i dele af Stockholm-regionen nu. Situationen er alvorlig. Der er nogle områder, hvor vi ser ud til at miste kontrollen. Politi kan aldrig acceptere, at kriminelle personer overtager kontrollen i nogle boligområder, men det er faktisk sådan, det er i nogle området i Stockholm,« siger han til NRK.

Næsten halvdelen af de særligt udsatte steder - som Rinkeby og nabobydelene Tensta og Husby - ligger i området ved Stockholm.

Blot en halv times kørsel fra det kongelige slot i centrum af Stockholm er der vokset samfund frem, hvor almindelige love og regler ikke gælder, skriver det norske medie.

»I de områder er det kriminelle bander, som bestemmer spillereglerne,« siger Lars Alvarsjø.

De kriminelle har »spejdere« ude for at kontrollere politiet

Rykker politiet ud til områderne, bliver de ofte mødt af stenkast.

»Det samme sker med redningstjenester, som brandfolk og ambulancer. De rejser aldrig ind i områderne, uden politiet er på plads. Kommer de først, standser de udenfor området, indtil politiet har sikret det, selvom de kører med udrykning,« siger politiinspektøren.

»Så sent som i forrige uge blev en politipatrulje beskudt. Det er også sket, at nogen har kastet en håndgranat efter en patrulje. Den politivogn, som blev udsat for håndgranat-angrebet, var gudskelov pansret. Havde den ikke været det, havde vi haft et stort antal døde politifolk i vognen,« tilføjer han.

Det er dog svært at stille noget op mod de kriminelle, som meget bevidst går efter politiet.

»De kriminelle har 'spejdere' ude, som kontrollerer, hvornår politiet kommer. Så har de forberedt et lager af for eksempel sten og jernstænger, som de kaster mod os, når vi ankommer. Til og med molotovcocktails har de også kastet mod os,« siger Lars Alvarsjø.

»Police fishing«

Nogle gange tilkalder de kriminelle selv politiet for at kunne angribe dem. Det fortæller politibetjenten Biljana Flyberg til NRK.

»Der er meget 'police fishing': Nogen ringer ind med en falsk alarm for at få politiet til området. Så ligger de i baghold og kaster sten mod politiet, som kommer,« siger hun.

Årsagen til det skyldes ifølge betjenten, at de kriminelle er utilfredse med samfundet.

»Og vi repræsenterer samfundet,« siger hun.