Hvidvasksag på hvidvasksag. Papirer fra paradis og fra Panama. Finansfolk fra hele verden med støvsugeren godt nede i den danske statskasse.

Finanssektoren har i flere omgange stået som den store skurk i de seneste år. Det har ført til, at sektorens image har lidt et knæk. Men hvis skyld er det, at sektorens moralske kompas har sat kursen mod bunden i den brede offentligheds øjne? Måske er det bare sådan – som den nye undersøgelse fra Københavns Universitet viser – at den finansielle sektor har en tendens til at tiltrække flere uærlige mennesker?

Ny forskning tyder på, at det ikke er sektoren, der sår nederdrægtighed i bankmænd og forsikringskvinder. Resultatet af undersøgelse fra Københavns Universitet viser nemlig, at uærlige mennesker i større grad end ærlige mennesker søger mod finanssektoren og udsigten til høje lønninger.

Administrerende direktør i Finanssektorens Arbejdsgiverforening, Mariane Dissing, advarer dog om at drage for mange paralleller mellem den nye undersøgelse og det moralske kompas hos majoriteten af de ansatte i finanssektoren.

»Jeg vil gerne understrege, at finansansatte ikke er uærlige. Det er sikkert fristende at drage en parallel mellem uærlige studerendes karrieredrømme og sektorens mere end 65.000 ansatte. Men det er ikke fair. Hvis du spørger hr. og fru Danmark, om deres bank- eller forsikringsrådgiver er et ordentligt menneske, vil de sige, at han eller hun selvfølgelig er det«, siger Mariane Dissing.

Har de dårlige sager hos eksempelvis Nordea og Danske Bank påvirket den opfattelse?

»De store skandaler, vi har set i finanssektoren, er begået af en meget lille gruppe mennesker. Vi skal passe på, at det dystre bagtæppe, som finanssektoren står foran lige nu, ikke skygger for den uskyldige majoritet af hæderlige og ordentlige mennesker, som bare passer deres arbejde«.

»Men sagerne har nok haft en indvirkning. Jeg ved, at mange finansansatte får kritiske kommentarer fra naboer over hækken eller i den lokale sportsklub. Det er lige før, at det er blevet legitimt at skælde ud på alle ansatte i finanssektoren, og det er ikke en fair reaktion over for den store majoritet, som overhovedet ingen aktier har i de sager«.

Føler du, at du er omgivet af uærlige mennesker i finanssektoren?

»Overhovedet ikke. Tværtimod«.

Kan man stole på det, du siger her?

»Ja, det kan du godt, haha«.

Mellemrubrik

Mariane Dissing afviser, at selve undersøgelsen fra Københavns Universitet har sat yderligere refleksioner i gang om moralen i finanssektoren. Den situation, sektoren generelt står i, gør, at man i forvejen er ved at tage nogle ting til efterretning, siger hun. Virksomhederne har fokus på at snakke med medarbejderne, og der undervises i etik på uddannelserne.

Trods etikundervisningen har vi set ansatte i finanssektoren handle uetisk. Det tyder vel på, at undervisningen ikke er tilstrækkelig?

»Vi er også i dialog med uddannelsesstederne om, hvorvidt man skal revidere eller tilføje noget til undervisningen i etik. Så vi har forskellige tiltag undervejs«.

»Det er klart for enhver, at der har været nogle i sektoren, der ikke har haft et ordentligt moralsk kompas. Men jeg vil igen påpege, at det er meget, meget få mennesker, som de her sager drejer sig om«.

»Men jeg tror ikke, at danskerne ved, hvor strenge krav der er til finansansatte. I de fleste ansættelseskontrakter står der for eksempel, at de skal have en ordentlig privatøkonomi, og der er regler om, at bonusser kan fratages efterfølgende. Det findes ikke i ret mange andre sektorer. Så der er en masse stramme krav til finansansatte«.