Både EU-borgere og mennesker fra andre lande, der rejser ind og ud af Schengen, skal tjekkes grundigt.

Når du i fremtiden rejser ud eller ind i Schengen-området, skal du kontrolleres grundigere end i dag.

Et sæt nye EU-regler har skærpet kontrollen ved grænserne af alle rejsende personer. De regler slutter Danmark sig til.

Det siger udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V).

- Vi skærper kontrollen til de ydre grænser til Europa. Når vi gør det, er det selvfølgelig fordi, at vi skal gøre, alt hvad vi kan for at dæmme op for hellige krigere, selv om der ikke er noget helligt over dem, siger hun.

Danmark slutter sig til reglerne fra 15. september. Hun afviser, at radikaliserede har mulighed for at rejse ind i Danmark indtil da, da man holder "skarpt øje".

Men der er grund til at skærpe reglerne.

Hidtil er det kun statsborgere fra såkaldte tredjelande, som systematisk er blevet kontrolleret ved indrejse i Schengen. Det bliver nu ændret, så også EU-borgere skal tjekkes i samme grad.

EU-borgere er rejst til Syrien og Irak

Baggrunden for de nye EU-regler er, at EU-borgere er rejst til Syrien og Irak. Her har de kæmpet for grupper, der står på internationale terrorlister.

Herefter er de rejst tilbage til EU, uden at de systematisk er blevet kontrolleret.

Hun afviser på nuværende tidspunkt at forklare, hvordan det helt lavpraktisk kommer til at foregå.

- Jeg kan sige, at det bliver systematisk og på en måde, hvor vi gør alt, hvad vi kan, for at uønskede personer - og det er især terrorister - ikke kommer til at rejse ind i Europa, siger hun.

Hun erkender, at de skærpede regler kan give problemer i særligt Københavns Lufthavn. Der skal derfor nedsættes en arbejdsgruppe til at følge udviklingen.

- Vi kan lige så godt være ærlige at sige, at det kommer til at tage længere tid at rejse gennem lufthavnen. Men vi vil forsøge at gøre det så smertefrit som overhovedet muligt, siger hun.

Tiltaget kommer først nu, fordi det er et fælles EU-tiltag, og den slags tager som bekendt tid ifølge ministeren.

Hun mener ikke, at det er et indgreb i folks ret til privatliv, men et "spørgsmål om at sikre sig bedst muligt mod terrorisme".