Langt de fleste patienter, der har fået udskrevet medicinsk cannabis, siden en forsøgsordning trådte i kraft i januar, har fået det mod såkaldte neuropatiske smerter – smerter, der skyldes en skade eller sygdom på nervebanerne. Det fremgår af Sundhedsministeriets statusopgørelse fra juni over forsøgsordningen.

Men lige præcis i denne patientgruppe viser en stor del af den eksisterende forskning, at lægemidler med cannabis ikke har en effekt ud over placebo.

Det understreger smerteforsker og professor ved Aarhus Universitet, Nanna Brix Finnerup, der deltager i to forskningsprojekter finansieret af en pulje på ti millioner kroner, som regeringen har afsat til at forske i medicinsk cannabis.

Sammen med internationale forskere har hun tidligere lavet en systematisk gennemgang af forskningen på området. Konkret har forskerne set på over ti videnskabelige studier, der har undersøgt bivirkninger og virkninger af lægemidler med cannabis på patienter med neuropatiske smerter.

»Generelt viser eksisterende studier, at der ikke er bedre effekt af lægemidler med cannabis end placebo på kroniske neuropatiske smerter. Når der så samtidig er væsentlige bivirkninger og risiko for afhængighed ved behandling med cannabis, som vi har set ved opioider, er vi er meget utrygge over, at forsøgsordningen er blevet iværksat på denne måde, fordi vi risikerer at skade patienterne mere, end vi gavner,« siger Nanna Brix Finnerup.

Hun forklarer, at lægemidler mod neuropatiske smerter generelt først er klinisk relevante, hvis man ikke skal behandle mere end ti patienter, før én oplever en halvering af smerten.

»Og det har disse studier ikke kunnet opfylde.«

Af Lægemiddelstyrelsens vejledning om medicinsk cannabis fremgår det, at medicinsk cannabis kan have en »svag« afslappende virkning ved neuropatiske smerter. Styrelsen gør dog samtidig opmærksom på, at de fleste studier med varighed på tre uger eller derover har været negative.

»Cannabispræparaterne (er) oftest kun anvendt i korttidsforsøg, hvorfor der mangler viden om langtidsvirkning og -sikkerhed,« står der.

Enkelte succeshistorier

Kritikken af at gøre de to nye lægemidler med cannabis lovlige via en forsøgsordning, har været, at forskningen på området er utilstrækkelig, og at det ikke har været igennem den almindelige procedure for godkendelse af lægemidler.

Formanden for Lægeforeningens lægemiddeludvalg, Tue Flindt Müller, påpeger, at mange af de indikationer, der har været på, at det har en effekt, kommer fra »en masse kendisser, der er stået frem og sagt, at de har haft god glæde af det«.

»Og det kan sagtens være – men man har jo faktisk lavet forsøg med det, hvor det har været lidt tvivlsomt, hvor god effekten er. Blandt andet derfor har der ikke været nogen medicinalproducenter, der har kastet sig ud i at producere det,« siger han.

Nye studier skal ses i sammenhæng

De fleste studier er lavet med det præparat, der hedder sativex, og som indeholder både stofferne THC og CBD, fortæller Nanna Brix Finnerup.

De to studier, som de danske forskere skal i gang med, vil sammenligne THC alene, CBD alene, kombinationen og placebo. Men uanset resultatet af de nye danske studier vil det ifølge forskeren skulle ses i sammenhæng med andre studier af patienter med neuropatiske smerter.

»Studierne vil være en lille brik i de her mange studier, der allerede er lavet, og selv om man finder en effekt, skal man tage de mange studier, der ikke har vist en effekt, og studier, der bliver gennemført i andre lande, med i eventuelle overvejelser om at anbefale cannabis til behandling af smerter.«

Sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) understreger, at Lægemiddelstyrelsen har lavet en vejledning, der skal følges, og at denne bygger på forskning på området. Vejledningen vil blive opdateret i takt med, at der kommer nye forskningsresultater.

»Men indtil videre bygger den på viden, der er, og det er nøgternt skitseret, hvor der er evidens.«