Da Jonas Christoffersen for 11 år siden blev direktør på Institut for Menneskerettigheder, var det med forhåbninger fra Dansk Folkeparti om, at han ville indføre en ny kurs for instituttet. Forgængeren, Morten Kjærums, vedvarende kritik af udlændingestramninger havde længe været en torn i øjet på DF.

Og på dagen, hvor Jonas Christoffersen nu har bebudet sin afgang, er der da også roser til ham fra gruppeformand og retsordfører Peter Skaarup.

»Jeg synes, han har virket mindre politiserende end sin forgænger, han har stået for en anden linje. Og han har jo også for et par år siden gjort opmærksom på, at Danmark kunne udvise flere kriminelle udlændinge, end domstolene har haft for vane«, siger Skaarup med henvisning til en analyse, som instituttet for et par år siden kom med.

Den kom på et tidspunkt, hvor der var heftig debat om en række domme, hvor danske domstole ikke udviste selv stærkt kriminelle udlændinge. Det skete med den begrundelse, at det efter domstolenes opfattelse ville stride mod praksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol at udvise de pågældende.

Analysen påpegede dog, at de danske domstole i en række tilfælde overimplementerede retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol - med andre ord, at domstolene i Danmark i virkeligheden kunne udvise flere udlændinge, uden at det ville stride med menneskerettighederne.

»Det er jo positivt, synes jeg, at han gik forrest der og viste vejen for, hvordan domstolene kunne agere, men også gav mulighed for, at politikerne kunne sikre nogle stramninger. Dels på Christiansborg, men også på Europæisk plan i form af København-erklæringen, der har rykket lidt«, siger Skaarup.

Kritik fra EL - ros fra Hækkerup

København-erklæringen er den erklæring, som den danske regering i 2018 fik vedtaget i forbindelse med formandskabet for Europarådet. Ambitionen med erklæringen var firkantet sagt at få understreget, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i nogle sager skal være tilbageholdende over for medlemslandenes beslutninger. En pointe, som Institut for Menneskerettigheder under Jonas Christoffersen også har argumenteret for.

Blandt andet har han talt for en mere pragmatisk tilgang til menneskerettighederne i stedet for en idealistisk. I respekt for de politiske stemninger.

Og netop dette er grunden til, at der ikke er roser til Christoffersen fra Enhedslistens EU-ordfører, Søren Søndergaard.

»Jeg synes, Jonas Christoffersen har problematiseret nogle ting, som jeg ikke syntes, det var nødvendigt at problematisere. For eksempel hans meget kraftige offensiv omkring Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvor Danmark kom til at virke som et land, der på en eller anden måde modvirkede Menneskerettighedsdomstolen«, mener Søren Søndergaard, der tilføjer:

»Vi synes, at Institut for Menneskerettigheders opgave er at forsvare menneskerettighederne. Det kom nærmest til at fremstå som om, at Institut for Menneskerettigheder var dem, der pressede på i forhold til at få stillet spørgsmålstegn ved, hvordan menneskerettighederne skulle fortolkes«.

Fra regeringen er der dog også kun pæne ord til den snart tidligere direktør.

»Jeg synes, Jonas Christoffersen har gjort et fremragende arbejde. Dels juridisk, men i virkeligheden også politisk ved at turde sige, at menneskerettigheder og forståelsen af menneskerettigheder er også noget, vi skal diskutere og have ind i den kontekst, som verden hele tiden bevæger sig i«, siger justitsminister Nick Hækkerup (S) og fortsætter:

»Han har vist et mod ved at sige, at det her er ikke bare et spørgsmål om at indtage et synspunkt og så slå lejr på toppen af det, men også at sige, at det her skal ses i en verden, hvor det skal fungere«.