Det er kun lidt over et år siden, at den daværende borgerlige regering og Dansk Folkeparti blev enige om at skrotte licensen.

Men nu vil den nye socialdemokratiske regerings støttepartier, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, igen have ændret, hvordan danskerne betaler til DR, Radio24syv og anden public service. Aftalen er nemlig »farlig« og »socialt skæv«, lyder kritikken.

»SF kæmpede hårdt for at afskaffe licensen, fordi den var usolidarisk, fordi den betød, at en studerende eller en kontanthjælpsmodtager betalte lige så meget som den velhavende direktør. Men den model, som den borgerlige regering indførte, er heller ikke progressiv, så det skal vi se på«, siger SF’s medieordfører, Jacob Mark.

Radikale Venstres medieordfører vil også gerne være med til at finde en løsning, som er socialt mere retfærdig. Men det er ifølge medieordfører Jens Rohde ikke det største problem.

Han er især bekymret over, at støtten til DR risikerer at være til konstant diskussion, når danskerne betaler over skatten og ikke direkte via licensen som tidligere.

»Den erfaring, man har fra andre lande, hvor man er gået over til en skattefinansieret model, er, at man meget hurtigt reducerer det, der var en kulturinstitution, til en medievirksomhed. Det bliver sådan, at hver gang regeringen mangler penge, så må DR også holde for«, siger Rohde.

»Så forsvinder orkestre, og så forsvinder alt det, der har med kultur at gøre. Skattemodellen anser jeg som alt for farlig. Jeg kender Finansministeriet. Og det er meget politisk naivt at tro, at det ikke vil få indflydelse«, siger han.

Han kalder den borgerlige regerings model for »uacceptabel«. Den gik konkret ud på, at V-LA-K-regeringen og Dansk Folkeparti besluttede at finansiere public service ved at sænke personfradraget.

Hvis politikere vil slagte DR, kan de gøre det, uanset hvilken model man vælger

Jens Rohde foreslår, at man genindfører licensen eller en model, der minder om den, man har i Finland. Siden 2013 er der i Finland blevet opkrævet en særskat på 0,68 procent til public service-stationen YLE, Finlands svar på DR. Man kan dog maksimalt komme til at betale cirka 1.100 kroner per år, og lavindkomster og folk under 18 år skal ikke betale.

»Jeg vil insistere på, at uanset hvilken model vi finder, så skal der være vandtætte skotter mellem Finansministeriet og DR. Den løsning, der er nu, er uacceptabel. Hvordan modellen så skal være, er ikke så afgørende«, siger Jens Rohde.

Umuligt at sætte værn op

SF vil under ingen omstændigheder være med til at genindføre licensen, fordi den var usolidarisk. Og partiet tror heller ikke meget på den finske model.

»Man bør i stedet lave et selvstændigt DR-forlig, der fastlægger, hvad DR har af penge de næste 4 eller 5 år, og hvad de skal lave«, siger medieordfører Jacob Mark.

Risikerer I så ikke, at politikerne alligevel blander sig og ændrer forliget?

»Jo. Men licensen var jo heller ikke mere sikker, end at DR fik hakket 20 procent af sin økonomi under licenstiden. Hvis politikere vil slagte DR, kan de gøre det, uanset hvilken model man vælger. Det kan man ikke sætte noget værn op mod«, siger Jacob Mark.