Selv om langt de fleste af de EU-lande, der i øjeblikket forhandler om frihandelsaftalen TISA, har ønsket EU’s såkaldte forhandlingsdirektiv offentliggjort, kæmpede Danmark indtil for nylig for det stik modsatte.

Det fremgår af lækkede dokumenter fra interne EU-forhandlinger om frihandelsaftalen i Bruxelles, som Information har fået igennem Magisterforeningen og den tyske NGO PowerShift.

Dokumenterne stammer angiveligt fra et ugentligt møde i Europarådet 20. februar i år, og af dem fremgår det, at Danmark på daværende tidspunkt »ikke kan acceptere, en offentliggørelse« af forhandlingsdokumenterne. Det til trods for, at Danmark »principielt støtter gennemsigtighed«.

Danmarks forsøg på mørklægning blev udelukkende støttet af Litauen, mens 23 andre EU-lande derimod argumenterede for, at en offentliggørelse af forhandlingsdirektivet er vigtig for at opnå folkelig accept af aftalen. Forhandlingsdirektivet er det overordnede oplæg til forhandling, som de 28 EU-lande har givet til EU-Kommissonen.

Trods Danmarks bestræbelser blev forhandlingsdirektivet offentliggjort af Kommissionen for en måned siden. I direktivet står blandt andet, at en frihandelsaftale bør liberalisere servicebranchen »som middel til at fremme økonomisk vækst«. Kommissionen ønsker, at aftalen skal dække alle servicesektorer på nær lufttrafik og statslige tjenesteydelser som forsvar, politi og retsvæsen. Kommissær Cecilie Malmström udtalte sig i marts positivt om offentliggørelsen:

»Det er endnu et skridt mod vores bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden i EU-forhandlinger. Borgerne vil kunne se, at EU beskytter serviceområdet i TISA-forhandlingerne og forbeholder sig retten til at regulere og sikre, at de højeste standarder bliver opretholdt.«

Kritik fra flere sider

Det danske ønske om at mørklægge forhandlingsdirektivet får nu Enhedslisten til at indkalde handels- og udviklingsminister Mogens Jensen (S) til samråd. Enhedslistens EU-ordfører Nikolaj Villumsen mener, det er vigtigt, at der er åbenhed om TISA-forhandlingerne, og han vil derfor have ministeren til at svare på, om Danmark har arbejdet for mindre frem for mere offentlighed.

»Hvis det er rigtigt, at den danske regering har insisteret på lukkethed i forhandlingsmandatet, er det dybt problematisk,« siger Nikolaj Villumsen til Magisterbladet.

»Vi bliver nødt til at finde ud af, om disse oplysninger holder vand, og om det virkelig er rigtigt, at regeringen er den fremmeste fortaler for mørklægning.«

TISA står for Trade in Services Agreement og er en frihandelsaftale mellem 50 lande – heriblandt EU-landene – som skal skabe mere fri handel med service- og tjenesteydelser, herunder finansielle produkter. Information bragte sidste sommer en artikel om TISA-forhandlingerne, men ellers er aftalen stort set ikke blevet nævnt i de danske medier.

Forhandlingerne er tidligere blevet kritiseret for manglende åbenhed. Også Europaparlamentet har taget afstand fra forhandlingerne, da frihandelsaftalen vil underløbe Verdenshandelsorganisationen WTO, som omfatter næsten alle verdens lande.

Dansk tradition

Morten Ougaard, der er professor ved Institut for Ledelse, Politik og Filosofi på CBS og ekspert i handelsaftaler, mener, at Danmarks modvilje mod at offentliggøre forhandlingsdirektivet formentlig skyldes en lang, dansk tradition for lukkethed i politiske forhandlinger.

»Vi har en mere lukket forvaltningskultur end mange andre lande,« siger Morten Ougaard.

»Det er simpelthen en indgroet tradition i Danmark, at vi ikke offentliggør fortroligt materiale.«

Tidligere forskningschef ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole Oluf Jørgensen er enig i den betragtning. Han bemærker, at Danmark tidligere har været kendt som foregangsland i EU, der sammen med blandt andet Sverige og Holland kæmpede for mere åbenhed. Men ifølge Oluf Jørgensen er der i de seneste år opstået mere og mere tvivl om Danmarks position i spørgsmål om åbenhed.

»Danmark er i forvejen et usædvanligt lukket land sammenlignet med andre. Vores offentlighedslov er meget lukket. Og nu tyder noget altså på, at Danmark også sadler om i EU og bliver direkte bagstræberisk med hensyn til åbenheden,« siger Oluf Jørgensen.

Han kalder det for »paradoksalt«, at Danmark tidligere har været med til at kæmpe for mere offentlighed i de europæiske beslutningsprocesser, mens den hjemlige danske offentlighedslov er blevet strammet.

»Det her er måske et tegn på, at man nu også arbejder for lukkethed i international politik og ikke kun i Danmark,« siger Oluf Jørgensen.

Handels- og udviklingsminister Mogens Jensen ønsker ikke at stille op til interview, men erkender gennem sin særlige rådgiver, at danske embedsmænd på et tidligere stadie i forhandlingerne har været skeptiske over for offentliggørelsen af forhandlingsdirektivet. Senere bakkede Danmark på EU-ambassadørniveau op om åbenhed.