Regeringen vil åbne en 'ladeport': Myndigheder skal hemmeligt kunne tilgå dine persondata

Når Danmark skal implementere GDPR til maj, så bliver det med danske love, der bør sikre danskernes persondata. Et af lovforslagene lister dog en bagdør ind, der tillader, at myndighederne kan tilgå din persondata, uden du ved det.

Regeringen har fået førstebehandlet et lovforslag, der skal give forskellige offentlige instanser adgang til danskeres persondata på tværs af myndighedsskel.

Den nye lovs navn L 68 Forslag til lov om supplerende bestemmelser til forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

Det gælder f.eks. Skat, politiet og kommuner, der med den nye lov kan få adgang til informationer, der er gemt i andre offentlige systemer, skriver Politiken.

Når GDPR træder i kraft til maj, så er det ellers fra EU's side med intentioner om mere gennemsigtighed og bedre beskyttelse af persondata.

Det er dog ikke helt, hvad justitsminister Søren Pape Poulsen (K) lægger op til, da han ikke mener, at borgeren skal oplyses om, hvem der får adgang til private oplysninger.

Lovforslag i modvind

Lovforslaget møder modstand fra en lang række kritikere og eksperter, der mener, at borgerens rettigheder bliver glemt.

»Det her er en ladeport for ministerielle regler, der uden reel demokratisk kontrol kan give adgang til hemmelig overvågning af den danske befolkning,« siger Hanne Marie Motzfeldt, lektor i persondataret ved Aarhus Universitet, til Politiken.

I Folketinget har især Alternativet forholdt sig skeptisk over for mulighederne:

Partiet hæfter sig ved, at man fortsat undtager myndighederne fra grundreglen om formålsbestemthed, som skal beskyttet borgerne mod, at indhentede oplysninger og data om dem senere kan bruges til andre formål, uden at borgerne har givet samtykke til det, anførte Alternativets ordfører, Josephine Fock, i Folketinget under første behandling af loven i midten af november.

»Man giver altså med lovforslaget, ifølge min opfattelse, myndighederne en alt for bred mulighed for at videreanvende data til andre formål end det, man har indsamlet oplysningerne til,« sagde hun.

Det fremgår af lovforslagets § 5, stk. 3, at den enkelte minister efter forhandling med justitsministeren og inden for rammerne af databeskyttelsesforordningens artikel 23 kan fastsætte nærmere regler om, at personoplysninger af offentlige myndigheder må viderebehandles til andre formål, end de oprindelig var indsamlet til, uafhængigt af formålenes forenelighed.

Det betyder ifølge Josephine Fock, at foruden at myndighederne kan videreanvende oplysninger på en for bred basis, har man altså også valgt en model, hvor ministeren på bekendtgørelsesniveau kan afgøre, hvornår den videreanvendelse skal finde sted.

»Og så har man altså valgt en model, hvor det alene er ressortministeren, som afgør det, mens Folketinget i virkeligheden bliver pillet helt ud af beslutningsprocessen i forhold til et emne, som vi synes er meget vigtigt. Det synes vi er kritisabelt, ikke kun i et datasikkerhedsperspektiv, men jo også i et demokratisk perspektiv,« sagde hun.

Hverken justitsministeren eller hans ministerium har ønsket at svare på konkrete spørgsmål i sagen, men siger mere generelt, at der er en række garantier for borgerne i lovforslaget.