Det blev slået stort op i flere af landets medier, da Berlingske torsdag 16. februar kunne fortælle, at politiets fotovogne sidste år indbragte »et rekordstort beløb«, og at »en femtedel af de 701 millioner kroner blev indkasseret på blot ti vejstrækninger.«

Mellem linjerne kunne man igen fornemme forargelsen over, at bilisterne skal betale for at køre for stærkt på vejene, og fotovognene beskyldes igen for at være rene pengemaskiner.

For høj fart er en af de største dræbere på vejene. Havarikommissionen har tidligere slået fast, at i omkring halvdelen af de ulykker, som den har undersøgt, har for høj hastighed været medvirkende til, at ulykken skete, eller at personskaderne blev alvorlige.

Alene 2011–2015 har 472 mennesker mistet livet i ulykker, hvor der blev kørt for stærkt i forhold til hastighedsgrænsen eller forholdene, viser tal fra Vejdirektoratet. Dertil kommer de tusinder, der må leve resten af livet med skader.

Derfor er der fartkontrol på vejene. For at få flere til at overholde fartgrænserne, så færre familier i fremtiden skal udsættes for den ubærlige smerte at åbne døren og høre en betjent sige, at ens mand/hustru/søn eller datter ikke kommer hjem mere, da vedkommende har mistet livet i en trafikulykke.

Fartulykker koster milliarder

Hvis vi ser på det økonomiske argument om, at bilister med en for tung speederfod indbringer statens et »rekordstort beløb«, så er det faktuelt forkert. Staten tjener ikke på bilister, der kører for stærkt på vejene.

Det er korrekt, at fotovognene sidste år uddelte fartbøder for 701 millioner kroner. Men staten har endnu større udgifter på grund af fartulykker.

De gennemsnitlige samfundsøkonomiske omkostninger per personskade i trafikken er på 4,6 millioner kroner. Det er f.eks. udgifter til politi- og redningsarbejde, hospitals- og plejeudgifter, manglende skatteindtægter etc. Ser vi alene på fartulykkerne, koster de samfundet mellem tre og fire milliarder kroner. Hvert år! Så staten taber mange penge på bilister, der kører for stærkt.

Kontrollen er vigtig

Hvis vi skal nå målet om, at færre skal miste livet eller komme til skade i trafikken, er det afgørende med politiets fartkontrol på vejene. Sammen med kampagner, undervisning, mere sikre veje, sikkerhedsudstyr i køretøjer etc. er det med til at redde liv. Og spørger man danskerne, er der ingen tvivl. Et klart flertal opfatter fotovognene som en gevinst for trafiksikkerheden, da kontrollerne får flere til at overholde fartgrænserne.

Ifølge en undersøgelse foretaget af Rådet for Sikker Trafik i 2016, mener 89 procent af danskerne, at fotovognene gavner trafiksikkerheden. 11 procent mener, at de er en pengemaskine.

Mogens Kjærgaard Møller er adm. direktør, Rådet for Sikker Trafik.