Mandaterne ved danske folketingsvalg er skævt fordelt til fordel for jyderne. Derfor skal det laves om, mener konservativ politiker.

Hvad er kredsmandater? Tildeling af kredsmandater skal sikre, at alle egne af landet bliver repræsenteret i Folketinget. Kredsmandaterne fordeles mellem partierne, alt efter hvor mange stemmer partierne får i de enkelte storkredse. Af de 179 medlemmer i Folketinget vælges de 135 ind på det, der kaldes et kredsmandat. En kandidat kan vinde et kredsmandat på baggrund af de stemmer, kandidaten og partiet får i den storkreds, kandidaten stiller op i. Et kredsmandat er altså geografisk knyttet til den kreds, hvor kandidaten er opstillet, og bliver ikke påvirket af partiets resultat på landsplan. Kilde: Folketinget.dk

Når mandaterne skal fordeles til landets forskellige valgkredse, bliver der taget hensyn til tre ting: befolkningstal, vælgertal ved seneste folketingsvalg og storkredsens geografiske størrelse.

Men geografien bør tages ud af ligningen, mener Lars Arne Christensen, der er folketingskandidat for de Konservative. Systemet i dag giver nemlig Jylland en fordel, siger han til Frederiksborg Amts Avis.

Geografien gør valgsystemet skævt, og dropper man det hensyn, får man et mere repræsentativt valgsystem. Lars Arne Christensen, kandidat for de Konservative

Han har regnet grundigt på de 135 såkaldte kredsmandater, der altså blandt andet fordeles baggrund af kredsens geografiske størrelse. Ændrer man på fordelingen, så den kun sker ud fra antallet af stemmer, vil Hovedstaden få fire ekstra mandater, mens Sjælland-Syddanmark mister to og Midt- og Nordjylland mister to.

Beregningerne ændrer ikke på hvilket parti, mandaterne tilfalder - kun hvor i landet de vælges.

- Sidste gang jeg gik ud i haven og spurgte min grund, havde den jo ingen mening om, hvordan jeg skulle stemme. Geografien gør valgsystemet skævt, og dropper man det hensyn, får man et mere repræsentativt valgsystem, siger Lars Arne Christensen til Frederiksborg Amts Avis.

Valgsystem tager hensyn til Udkantsdanmark

Avisen har også talt med valgforsker og statistiker Kenneth Thue Nielsen. Han mener ikke, at der er nogen grund til at ændre på systemet.

- Grunden til at man har 135 kredsmandater er, at man vil sikre, at alle dele af landet er repræsenteret. Sådan har det været i mere end 100 år. Fjerner man hensynet til en storkreds’ arealmæssige størrelse, så vil man favorisere de større byer på bekostning af tyndere befolkede områder, siger han.

- Vores valgsystem bygger på at, at vi er ét land, og at man tager hensyn til både land og by.