Må en lektor i biologi på Københavns skelne mellem mænd og kvinder?

Det spørgsmål er Dean Jakobsen, der har undervist i biologi i 30 år på Københavns Universitet, blevet nødt til at forholde sig til.

Hans kursus i statistik for studerende ved Biologisk Institut skulle i starten af december evalueres med en række fagansvarlige lærere og fem studerende.

Og her fortalte en studerende, at nogle studerende mener, at hans eksempler med mænd og kvinder i statistikundervisningen var upassende. For de personer, der ikke identificerer sig med et af de to køn, kan føle sig stødt over det.

Det er nærmest latterligt og absurd. Det er næsten umuligt for mig at forklare, hvor absurd jeg synes, det er. En underviser i biologi må ikke bruge køn som eksempler? Flemming Dela, professor på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet og tillidsrepræsentant

Derfor måtte Dean Jakobsen gå i tænkeboks og overveje, hvordan han fremover kan undgå at støde de studerende.

Dekanen på det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet slog forleden fast, at biologistuderende fortsat vil blive undervist i køn, og at de også fortsat kommer til at være en del af statistiske eksempler.

- I biologiens verden bliver vi fysisk set født som enten han- eller hunkøn, og vi vil derfor fortsætte med at bruge relevante eksempler, som de studerende kan forholde sig til i undervisningen, siger dekan John Renner Hansen.

- Latterligt og absurd

Flere tillidsrepræsentanter glæder sig over dekanens udmelding, men frygter, at lignende sager i fremtiden vil kunne få reelle konsekvenser for undervisere, fordi universitetet i sommer indførte en nultolerancepolitik i forhold til krænkelser.

Og de er overraskede over, at det er kommet så langt, at underviseren faktisk har skulle tage stilling til spørgsmålet.

- Den her sag er for mig nærmest latterlig og absurd. Det er næsten umuligt for mig at forklare, hvor absurd jeg synes, det er. En underviser i biologi må ikke bruge køn som eksempler? Det strider jo nærmest mod biologien i sig selv, siger Flemming Dela, professor på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet og tillidsrepræsentat for lektorer og professorer, der er læger.

Det er ikke dem, der reelt der bliver krænket, der indgiver indsigelsen. Men det er nogen, der føler sig krænket på andres vegne. Fællestillidsmand Allan Randrup Thomsen

For Allan Randrup Thomsen, fælledstillidsmand og professor på Københavns Universitet, er der ikke nogen tvivl om, at debatten om krænkelser på universitet er løbet af sporet i den konkrete sag.

Og netop det, at den studerende talte på vegne af andre, bekymrer ham.

- Det er ikke dem, der reelt bliver krænket, der indgiver indsigelsen. Men det er nogen, der føler sig krænket på andres vegne. Den her proxytænkning er utrolig farlig i et universitetsmiljø, hvor vi jo i princippet skal være præget af en betydelig grad af fritænkning og kritisk holdning til alle ting, siger Allan Randrup Thomsen.

- Der er grænsen set fra mit synspunkt flyttet helt over i det absurde, fortsætter han.

Nye retningslinjer om krænkelser

Der er ikke indgivet en formel klage over undervisningen, og at Dean Jakobsen brugte opdelte statistikker i kategorierne 'mænd' og 'kvinder'.

Men der har været flere krænkelsessager på universitetet, der har kastet en straf af sig, efter at retningslinjerne blev indført i sommer.

Krænkelser på Københavns Universitet I sommer indførte Københavns Universitet en nultolerance-politik overfor krænkelser. Kort efter - i forbindelse med studiestarten i efteråret - fik en gruppe jurastuderende en henstilling fra ledelsen på Københavns Universitet. I løbet af rusforløbet blev der afholdt en fest med et udklædningstema, hvor man eksempelvis skulle møde op som 'indianer' eller 'mexicaner'. Det fandt nogle af de nye studerende på universitetet. I midten af december kunne Weekendavisen fortælle, at en lektor på Københavns Universitet var kaldt til tjenstlig samtale, fordi nogle af hans studerende mente, at han havde ytret sig racistisk og kønsdiskriminerende. Samtidig klagede de over, at hans pensum primært bestod af tekster skrevet af "gamle, hvide mænd" og er "eurocentrisk". Den 20. december blev der afholdt et internt debatmøde om retlingslinjerne, der blev indført i sommer. Flere undervisere frygter nemlig, at frygten for at krænke nogen kan begrænse den akademiske frihed. På onsdag - den 26. januar - skal Hovedsamarbejdsudvalget diskutere, om retningslinjerne skal revideres.

Krænkelser betyder ifølge retningslinjerne, at et andet menneskes værdighed krænkes og kan både være af fysisk og psykisk art. Samtidig er det medarbejderens eller den studerendes oplevelse af at have været udsat for krænkende adfærd, der er udgangspunktet.

En underviser blev i det tidlige efterår forment adgang til at undervise i efterårssemestret og må ikke vejlede specialestuderende i dette semester.

Inden da havde en lille gruppe studerende på et af hans hold klaget over ham, fordi de mente, at han havde ytret sig kønsdiskriminerende og racistisk.

Det kunne universitetet ifølge Weekendavisen ikke underbygge, men konkluderede alligevel i en afgørelse, at lektoren har manglet forståelse og sensitivitet omkring følsomme emner og tog ham derfor ud af undervisningsplanen.

Og netop på grund af den sag frygter flere tillidsmænd, at diskussionen om mænd og kvinder i statistikundervisningen kunne have udviklet sig til en reel sag, hvor universitetets ledelse sanktionerer uden at kunne påvise en egentlig krænkelse.

For ifølge dem er der flere ting i retningslinjerne, der er uklare og giver grobund for sager, der ikke bør have betydning for undervisningen.

- Det er vigtigt, at retningslinjerne ikke skal kunne bruges i den her forbindelse, hvis der er noget, man ikke bryder sig om i undervisningen, siger Jes Søe Petersen, lektor og tillidsrepræsentant på Biologisk Institut på Københavns Universitet.

- I retningslinjerne er der ingen skelnen mellem, om krænkelserne omfatter konkrete personer, eller om de omfatter noget, der kan være mere generelle ytringer, som nogen finder ubehageligt. For eksempel et emne, der bliver bragt op, fortsætter han.

Møde mellem ledelse og tillidsrepræsentanter

I kølvandet på sagen om krænkelser og potentielle krænkelser på Københavns Universiter inviterede ledelsen til debat om retningslinjerne den 20. december.

KU's retningslinjer Københavns Universitet definerer krænkede adfærd blandt andet således i retningslinjerne: "Københavns Universitet har nultolerance over for mobning, seksuel chikane og andre adfærdsformer, som krænker medarbejdere og studerende." "Krænkende adfærd betyder, at et andet menneskes værdighed krænkes og kan være af både fysisk og psykisk art. Krænkende adfærd kan være mobning, seksuel chikane og overgreb af enhver art og kan forekomme i både fysisk, verbal og skriftlig form - herunder elektronisk form." "Krænkende adfærd er også krænkelser med baggrund i f.eks. etnicitet, religion, køn, seksualitet, alder eller handicap." "Det er medarbejderens eller den studerendes oplevelse af at have været udsat for krænkende adfærd, der er udgangspunktet."

Her blev det aftalt, at Hovedsamarbejdsudvalget - altså samarbejdet mellem ledelsen og de otte fællestillidsrepræsentanter på universitet - skal mødes og diskutere, hvorvidt retningslinjerne skal revideres.

Det møde finder sted på onsdag i næste uge, og her håber de tre tillidsrepræsentanter, at ledelsen vil tage formuleringerne op til overvejelse.

- Underviserne er udsat i forbindelse med undervisningen, hvor en udtalt brug af krænkelsesretten let kan føre til en chikane af bestemte undervisere og en sanktionering af undervisere, siger fællestillidsrepræsentant Allan Randrup Thomsen.

Og netop den, der mener at være blevet krænket, får da også for stort hensyn i de nuværende retningslinjer, mener Flemming Dela.

- Jeg håber først og fremmest, at ordlyden med, at vi har nultolerance, bliver fjernet. Så håber jeg, at det med, at det er den krænkedes oplevelse af at være blevet krænket, der er udgangspunktet, også bliver fjernet, siger han.

Jes Søe Petersen håber, at mødet i sidste ende vil ende med, at ordlyden i retningslinjerne bliver skærpet, så det bliver klart, hvad der kan blive en krænkelsessag.