De otte universiteter har indtil videre forgæves forsøgt at få uddannelses- og forskningsminister Søren Pind (V) til at udlevere alle de beregninger og tal, der ligger bag regeringens udspil til et nyt bevillingssystem for de videregående uddannelser.

Ifølge formanden for Danske Universiteter, DTU-rektor Anders Bjarklev, er det vigtigt for universiteterne at kende beregningerne, så de kan forstå, hvad politikerne vil have dem til at gøre med det nye bevillingssystem.

»Vi har bedt om at se dem, men vi kan ikke få tallene at vide,« siger han.

Hvorfor ikke?

»Jeg ved det ikke,« beklager rektorformanden:

»Der er mange ting ved udspillet, vi godt kan være med til, men det generer os, at vi ikke kan se de økonomiske modeller bag, hvordan midlerne skal fordeles.«

Af regeringens udspil fremgår det blandt meget andet, hvor mange midler de enkelte uddannelsesinstitutioner kan se frem til at få.

Helt overordnet skal bevillingerne med det nye system fremover fordeles således, at institutionerne får 20 procent af dem i grundtilskud, mens 70 procent stadig skal tildeles, alt efter hvor mange studerende de får færdiguddannet. De sidste ti procent skal tildeles alt efter, hvor gode uddannelserne er til at få de studerende færdige til tiden, og i hvilken grad de nyuddannede dimittender får job.

Anders Bjarklev erkender, at universiteternes reaktion på regeringens udspil har været længe undervejs. Men, forklarer han, grunden til, at de først kommer med en samlet melding nu, er bl.a. »denne her black box-beregning.«

»De har lavet nogle beregninger, og så når de frem til en eller anden model, der peger på at CBS skal have det ene, Aarhus Universitet det andet. Men det er det, jeg mener med black box. Vi aner ikke, hvad der sker inde i den model, om den overhovedet eksisterer,« siger han:

»Vi er i universitetssektoren opdraget til, at man kan validere ting, tjekke efter, at man kan forstå, hvad der bliver puttet ind i en model, og hvad man bagefter tager ud af den. Hvordan skal vi kunne ændre vores adfærd derhen, ministeren gerne vi have, hvis vi ikke ved, hvilke knapper der drejes på? Det er fundamentalt for os at vide.«

Anders Bjarklev peger på, at universiteterne med den omstridte fremdriftsmodel »knagme heller ikke kunne få lejlighed til at regne efter.«

»Hvis man vil transparens, have os til at forstå, hvad man gerne vil have os til at gøre, så er vi altså nødt til at vide, hvad grundlaget er,« understreger han:

»I virkeligheden kan jeg ikke se, om ministeren her siger, at det her synes han simpelthen, fordi han kan mærke inde i sin mave, at Aarhus skal have mere end CBS.«

Omvendt er universiteterne, som han siger, »ikke så generet« af den nye fordeling på 70, 20 og ti procent.

»Overordnet kan vi godt være med til det. Men tingene må gerne skrues sammen på en lidt anden måde,« fortæller han.

Af en pressemeddelelse fra Danske Universiteter fremgår det, at de har en række kommentarer til udspillet. De er bl.a.:

»Grundtilskud på 20 procent: Budgetstabilitet er en forudsætning for uddannelseskvalitet. Uddannelserne skal have stabile bevillinger, som universiteterne kan planlægge efter og regne med. Grundtilskuddet skal ikke være koblet op på universiteternes rammekontrakter. Men der skal være mulighed for at regulere grundtilskuddet, hvis der fra politisk side er et ønske om f.eks. at øge optaget på specifikke uddannelser.«

»Aktivitetstilskud på 70 procent: Det er afgørende for universiteterne, at der er sammenhæng mellem økonomi og aktivitet. Derfor er det fornuftigt, at det aktivitetsafhængige tilskud i udspillet fra regeringen stadig udgør en hoveddel af den samlede bevilling.«

»Kvalitets- og resultattilskud på ti procent: Danske Universiteter foreslår, at tilskud udløst af den gennemsnitlige studietid og beskæftigelse, der fylder ti procent i regeringens udspil, i stedet skal udgøre fem procent. De resterende fem procent kobles op på individuelle kvalitetsmål, der indarbejdes i de strategiske rammekontrakter.«

Søren Pind oplyser, at universiteterne »bestemt gerne« må »få forklaret baggrunden for de beregninger, der berører deres egen institution«. Han tilføjer i en skriftlig kommentar, at »flere af universiteterne har da også været i kontakt med ministeriet«.

»De er fortsat velkomne til at kontakte mine medarbejdere, der har forstand på den del,« siger han:

»Bare ikke om søndagen.«