לצפייה בסמארטפונים ובטאבלטים - לחצו כאן

(עדכון) "חתמתי ביום חמישי על השקעה באי.די.בי ואנחנו מקווים לטוב", כך אמר היום בעל השליטה באי.די.בי, נוחי דנקנר, בראיון ראשון לחדשות ערוץ 2 מאז חזר מהפגישה עם המשקיע הארגנטיני, אדוארדו אלשטיין, בארגנטינה.

לגבי הודעת בנק לאומי כי הוא חוזר בו מהסדר החוב ציין דנקנר: "זה לא שהבנק לא מאשר הסכם. הבנק לא אישר מחיקה, ולא תהיה מחיקה".

"התשלום הבא מאוד קרוב. אני מציע לכם עוד עכשיו לנהל משא ומתן ולהגיע לפתרון סביר - פתרון שיאפשר לא לעצור תשלומים, פתרון ביניים אשר לא יטרוף את כל הקלפים. יש לכם יומיים לבצע הסדר, אחרת אאלץ לקבל החלטות קשות", כך אמר היום שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב, איתן אורנשטיין, בדיון בבקשת בעלי האג"ח באי.די.בי פיתוח להסדר חוב כפוי.

השופט אורנשטיין מתח ביקורת קשה על התנהלות הבנקים: "ברור לי למה אתם מתנגדים. כי השליטה תהיה אצל בעלי האג"ח ולא אצלכם. לא מובן לי למה בנק לאומי לא הגיש תגובה כי הוא לא הצליח לפתוח את הדיסק. ציפיתי שתגובה של נושה תהיה של כל הפירמידה. בנק לאומי שנתן אשראים במאות מיליוני שקלים אומר שהוא לא נותן תגובה כי לא הצליח לפתוח דיסק - איפה ההסבר של הבנק? איפה הדין והחשבון? זה מעורר תהיות על ההתנהלות. איך אתם וחברות הביטוח נתתם הלוואות? איפה ועדות ההשקעה של הבנקאים? מה אתם מצפים? שבית המשפט יתן לכם מחמאות? זה מאוד מוזר אין כל תגובה על כך שעל אותם נכסים אין כל בטחונות".

"עו"ד רובין אומר: 'אני סומך על הבנקים'. אני לא סומך. מה זה עניינו של הבנק מה קורה למעלה? זה נותן איתותים לא טובים. יש לי סדרה שלמה של שאלות . אתם טוענים שזה לא מתאים להבראה. המקרה יהיה הרבה יותר גרוע עשאני אתחיל לשאול את כל השאלות. בית המשפט חרד ל 4 מיליארד שקל חוב למחזיקי אגרות החוב מה יהיה איתם. אי אפשר להתעלם מכך. יש שאלה כמה דיבידנדים חילקו לבעלי השליטה ומה קרה לכל זה".

"איך אי.די.בי מוכרת מניות ב-50 שקל ומעריכה אותם ב-120 שקל?"

כ-70 עורכי דין בעלות ממוצעת של 200 דולר לשעת עבודה, הגיעו לדיון על מנת לייצג את כלל הצדדים המעורבים: החברה האם אי.די.בי אחזקות, החברה הבת אי.די.בי פיתוח, הנושים השונים ביניהם נציגי מחזיקי איגרות החוב, הבנקים והנושים הקטנים.

"איפה נוחי? האם יש תרומה שלו להסדר?", שאל השופט איתן אורנשטיין. עו"ד רובי בכר, המייצג את אי.די.בי אחזקות, השיב בשלילה והסביר כי העסקה שנחתמה ביום חמישי בערב עם אדוארדו אלשטיין, שלפיה יזרים המיליארד היהודי-ארגנטינאי 220 מיליון שקל (כ-75 מיליון דולר) לאי.די.בי אחזקות, מותנית באישור בית המשפט ובהסדר עם אי.די.בי אחזקות.

עו"ד אייל רוזובסקי, המייצג את נציגות מחזיקי איגרות החוב של אי.די.בי פיתוח , אמר: "אנחנו יודעים שמצבת החובות של החברה היא 6 מיליארד שקל, לא כולל ריבית. אם אנחנו צודקים באמירה שהנכסים של החברה לא מספיקים לחסות את החובות שלה וגם שהחברה לא תצליח לממש את עיקר נכסיה בשנה הקרובה ואז לא תוכל לשלם ב-2014-2015, אנחנו צודקים שהיא חדלת פירעון. הראנו בחוות הדעת מטעמנו בצד המאזני ובצד התזרימי את הטענות הללו".

עברו לתצוגת גלריה נציגי אי.די.בי בבית המשפט, הבוקר צילום: עופר וקנין

"טענו נגדכם שאתם נקטתם בשיטת חישוב אשר אינה מקובלת בבית המשפט העליון. אתה יכול להתייחס לכך?", ביקש השופט. רוזובסקי השיב: "בחברת החזקות אפשר לדעת את שווי נכסיה לפי NAV - כאשר מדובר בחברה שיש לה נכסים סחירים, NAV הינה שיטת שווי השוק. כמו כן, בתיק הזה כאשר חילקו דיבידנדים, גם מנכ"ל אי.די.בי אמר שאין שיטה אחרת לבדוק את כושר הפירעון מלבד לבדוק את שווי השוק. אז איך הם טוענים עכשיו שאנחנו אומרים כי החברה לא סולבנטית (חדלת פירעוןׂ). אי.די.בי טוענת בעצם שאסור לבדוק זאת לפי שווי שוק".

אי.די.בי ביצעה באחרונה עסקות במיליוני שקלים של מכירות מניית כור לפי שווי של 50 שקל למניה ומניות סלקום במחיר של 28 שקל למניה. "איך המומחה אומר מטעמם שהמחיר של כור הוא 120-100 שקל וסלקום 50 שקל ומעלה? האם יעלה על הדעת כי אי.דיבי מוכרת מניות בחצי מחיר?", שאל רוזובסקי. "העסקות הללו - לפי מחיר השוק, בשעה שיש לה חוות דעת מומחה אשר ניתנה לצורך הדיון בדו"חות הכספיים - בעייתיות. גם העסקה עם אלשטיין מתבצעת לפי שווי השוק".

השופט אורנשטיין שאל כמה אחוזים מתוך איגרות החוב מחזיקה קרן יורק. רוזובסקי השיב: "קרן יורק מחזיקה 13% מכלל האג"ח. קרן יורק בנציגות, אבל אני לא מייצג אותה, אני מייצג את הנאמנים".



השופט: "אם תהיה חברה בלי גרעין שליטה, מי ינהל אותה? הסעד שלכם בעייתי מכיוון שלא יהיה גוף שינהל את החברה".

עו"ד רוזובסקי: "אי.די.בי תתנהל כמו בנק לאומי - אני לא רואה שהוא מתנהל כל כך גרוע. אך אם השאלה הזאת מטרידה אותך, זה יתברר תוך כדי בירור ההצעה. אנחנו הרי לא מתנגדים לבירור מומחה מטעם בית המשפט. החברה פשוט סירבה עד כה לנהל איתנו משא ומתן על הסדר אז נגררנו לבית המשפט".



השופט: "איך אתם מתמודדים עם כל ניגוד העניינים?".

עו"ד רוזובסקי: "בנינו חומות סיניות אשר מי שמטפל בחברה למעלה לא יודע מה קורה למטה".



השופט: "אני לא מבין איך אתם רוצים לעצור את התשלומים? למה אתם לא רוצים לקבל עכשיו חלק מהכספים".

רוזובסקי: "זו בדיוק הבעיה, אנחנו יודעים שאם חלק מהכספים ישולמו הדבר יהווה העדפת נושים כי החברה לא יכולה להחזיר את כל חובותיה וכבר עכשיו צריך לעשות הסדר חוב".



השופט לנציגי אי.די.בי: "אם אתם מודיעים כי אתם לא יכולים לגייס אשראי, איך אתם הולכים לשלם?".

עו"ד צורי לביא, המייצג את אי.די.בי פיתוח: "החברה מודיעה כרגע שהיא לא יכולה לגייס אשראי אבל זה לא אומר שהיא לא תוכל לגייס בעתיד" .



השופט: "אתם מודיעים על העסקות שאתם רוצים לעשות מינואר שנה שעברה, ועדיין לא עשיתם. מה ישתנה?"

לביא: "אלה עסקות שלוקחות הרבה זמן".



השופט: "שיניתם את תנאי ההלוואה מול הבנקים - למה?"

לביא: "זה לא היה מפני שלא עמדנו בהם, רצינו מרווח זמן על מנת שלא יהיה לחץ מימוש ולכן הלכנו לבנקים.

השופט: "אם לא היו משנים לכם את הדיבידנדים, אי.די.בי פיתוח היתה מקבלת 'הערת עסק חי'?",

עברו לתצוגת גלריה השופט איתן אורנשטיין צילום: אתר בתי המשפט

לביא: "אני לא יודע".



בשלב זה, ביקש השופט אורנשטיין מלביא שיסיים את דבריו. עורך הדין דרש שיינתן לו אותו זמן שניתן למחזיקי איגרות החוב לטעון. עו"ד רם כספי התערב ואמר: "יש להם קייס חלש - בגלל זה מחזיקי איגרות החוב צריכים יותר זמן".

לביא החל לתקוף את חוות הדעת שהוגשה על ידי הנציגות של אי.די.בי פיתוח אשר אמורה לתמוך בטענה כי החברה חדלת פירעון. " אני לא מבין את חוות הדעת של tasc. לפי החשבון שלהם, כל החברות בישראל פושטות את הרגל. להלוואות של אי.די.בי הם מוסיפים 7% ריבית אך הם לא לוקחים בחשבון אפשרות לעליחה בשווי נכסים כגון שופרסל, או מכתשים אגן שנמכרה לענק הסיני או סלקום. סלקום זו הדוגמא הכי מציקה. אני לא מבין, ב-tasc לא ראו שמכרו את פרטנר? בן דב מכר אותה בפרמיה של 28% על השוק. למה לא מתייחסים אליה?".



השופט ביקש את תגובת כונס הנכסים הרשמי (כנ"ר) לעניין. איתי הס, המייצג את הכנ"ר, אמר: "העמדה שלנו היא שהשאלה האם לפרק את החברה או לא אינה רלוונטית. אנחנו לא רוצים שהחברה תגיע לחדלות פירעון מפני שזו נקודת האל חזור. לכן חשוב להגיע לבית המשפט הרבה לפני, בשביל להבריא אותה ושלא נגיע לכאן עוד מספר חודשים עם חדלות פירעון".



השופט: "אבל החברה טוענת שהיא לא חולה. היא בריאה?"



עו"ד הס: "אנחנו חושבים שהליך הבראה במקרה הנוכחי הוא אפשרי, קל וחומר אם נותנים לנושים לבקש את פירוק החברה".



השופט: "האם הסעד שהם מבקשים אפשרי?"



עו"ד הס: " יש צורך בהוכחה מאוד גבוהה של חדלות פירעון ואנחנו לא שם. ככל שהסעד ישפיע פחות על החברה, הוא יותר נכון".



השופט: "אבל לסעד שהם מבקשים יש המון השפעה על כל הפחרמידה. מי שלמעלה נשאר ערום וערייה האם בית המשפט צריך לשקול את טובת הנושים של החזקות ומעל החזקות נושי גנדן?"



עו"ד הס: "יש ארבע נקודות אשר צריך לקחת בחשבון. לחברה אין קווי אשראי יותר, התזרים החזוי לא מגדיר איך היא תשלם את חובותיה, המימוש הדרוש צריך להיות מאוד משמעותי, לכן גם אם לא נסכים על כמה החברה שווה, מדובר על נתח עיקרי מהפעילות שלה והכל לפני שדיברנו על ההשלכות העתידיות. סוגייה שלישית הינה המגבלה שמוטלת על החברה עקב המניות העיקרית שלא לדלל את ההחזקות. סוגיית השינויים בתנאי ההלוואה מול הבנקים מצביעים על כך שהכשלים קיימים. לא ראיתי בניירת של הדירקטוריון איזושהי ראייה לכך שהדברים הללו נשקלו".



השופט: "אז מה הכנ"ר ממליץ לבית המשפט?"



עו"ד הס: "הנקודה הקריטית היא שצריך לדאוג שהחברה מתנהלת, כך שהיא לוקחת בחשבון את האינטרסים של נושיה. קשה מאוד לראות איך החברה שוקלת במנותק מהשיקולים של אי.די.בי אחזקות או הנושים למעלה. יכולה להיות שבילבלו שאינטרס החברה הוא אינטרס של בעלי המניות העיקריים. מחצית מחברי הדירקטוריון של פיתוח הם חברי הדירקטוריון של החזקות, לכן אם מחברים הכל ביחד בנקודה שהחברה נמצאת בה יום עלול להיווצר מצב שהחברה תזהה את האינטרס שלה כאינטרס של החזקות ומהעניין הזה צריך להיזהר.

"עם זאת, המתווה המוצע הוא חריג וחייבים לנקוט בשמרנות. אך אם נצא היום ללא כל פעולה תהיה לכך השלכות. שאלת השליטה מאוד רלוונטית. אנחנו חושבים שסוג של שליטה משולבת ידחוף את הצדדים למתווה, במיוחד שעד לפני מספר חודשים אחזקות לא התלהבה ממינוי מומחה והיום ברור שהמומחה מאוד מסייע להתנהלות החברה".



נציג רשות ניירות ערך, עו"ד אליאב וינבאום, הסכים עם עו"ד הס: "אני מצטרף לניתוח המשפטי של הכנ"ר - הפיתרון צריך להיות הסכמה והידברות. כי גם החברה לא חושבת שהיא חדלת אתגרים כרגע ולכן כל המטרה היא לא להגיע למצב של חדלות פירעון. לכן הצדדים צריכים לדבר".

השופט: "אבל אם הם היו מדברים, הם לא היו כאן?"



וינבאום: "האחוז שהושקע כאן בשכר טירחה יכול לזרז את זה, כך שהם יוכלו לדבר".

עשו לנו לייק לקבלת מיטב הכתבות והעדכונים ישירות לפייסבוק שלכם