Oglas

"Nižja je cena, nižja je kakovost surovin in izdelka, trgovine pa to pomanjkljivost kompenzirajo s poudarkom, da je izdelek narejen v domači državi," je opozoril kmetijski minister Dejan Židan. Foto: MMC/Miloš Ojdanić

Prvi mož uprave za varno hrano Janez Posedi je poudaril, da sta potrebna dvig poštenih praks proizvajalcev in ozaveščanje kupcev. Foto: BoBo

Izdelki na slovenskem trgu slabše kakovosti

Slovenija s slabšo kakovostjo hrane

"Nižja je cena, nižja je kakovost surovin in izdelka, trgovine pa to pomanjkljivost kompenzirajo s poudarkom, da je izdelek narejen v domači državi," je ob predstavitvi podatkov o pregledu trga glede dvojne kakovosti prehranskih izdelkov opozoril kmetijski minister Dejan Židan in poudaril, da so zaznali predvsem tveganje pri trgovinskih znamkah.

Raziskavo trga so opravili na Upravi za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin, Inštitutu za nutricionistiko ter Zvezi potrošnikov Slovenije. "Če podatke primerjamo s podatki na Češkem, Madžarskem in Slovaškem, je stanje boljše, ni pa idealno," je poudaril Židan.

Ob tem so ugotovili, da obstaja povečano tveganje pri trgovinskih blagovnih znamkah, kar bo minister Židan opozoril prihodnji teden na vrhu ministrov v Bruslju. "To področje je za nas novo odkrito tveganje, zato se bomo v to problematiko v Sloveniji poglobili v prihodnjih mesecih," je dodal.

Razlike, ki vplivajo na kakovost izdelka, so odkrili v pijači Coca Cola, pri mlečni čokoladi Milka, pri konzervi jetrne paštete Primana, pri mesnem narezku Primana, v brezalkoholni pijači z okusom pomaranče Budget, pri sadnem jogurtu z okusom jagode Budget in pri Hoferjevi toastšunki. Poleg tega tudi v pregledu tuninega namaza Rio mare pate, mlečni čokoladi Riquet in Hoferjevem sadnem jogurtu z okusom jagode Milfina.

Nujen pregled deklaracij

Predsednica zveze potrošnikov Breda Kutin je poudarila, da največje težavo predstavljajo aditivi, nadomeščanje mesa s sojo, zadeve, ki so po predpisih dovoljene. Opozorila je, da mora kupec pogledati deklaracijo, da bo vedel, kaj zares kupuje.

"Ena tretjina vzorčenih izdelkov odstopa glede kakovosti. Kar pet od desetih izdelkov, ki so odstopali v kakovosti, je bilo označenih z oznako Slovenska kakovost," je poudarila Kutinova in dodala, da bi dosegli višjo kakovost izdelkov, če bi v Sloveniji šli v smer jasnejšega in preprostejšega označevanja in v proces s čim manj aditivi, s postopki, ki zagotavljajo trajnost brez aditivov.

Slabša kakovost je po njenem mnenju odraz premalo zahtevnih kupcev, čeprav so že zahtevnejši, kot so bili. Pri projektu jo je zmotilo, da so pregledovali izdelke, ki jih zveza potrošnikov in tisti, ki se ukvarjajo s prehrano, ne bi priporočali za redno uživanje, ampak za občasno in čim manjše uživanje. Vendar gre pač za odziv na mednarodno problematiko, ki so jo zaznali v drugih državah EU-ja.

"Veliko energije smo posvetili izdelkom, za katere bi morali kupcem priporočati, naj se jim izogibajo zaradi zdravega življenjskega sloga. Bistveno bolj bi morali pogledati mlečne ali mesne izdelke, ki jih priporočamo za vsakodnevno uporabo," je dejala in po njenem mnenju bi se s takim pregledovanjem kakovost te hrane izboljšala, večja bi bila tudi ozaveščenost kupcev. Obenem se zaveda, da deklaracije dobro zajemajo vsebino izdelka, a da predstavljajo izziv za kupca, da razbere, kaj deklaracija sploh pomeni.

Majhna odstopanja od deklaracij

Uprava za varno hrano je pregledala 22 vzorcev. Med izdelki za zahodnoevropske trge in tistimi za vzhodnoevropske trge niso zaznali bistvenih odstopanj med deklarirano in izmerjeno vrednostjo.

Dopustna tolerančna odstopanja so bila presežena le pri treh izdelkih, in sicer pri krekerjih Tuc Tuc, kjer je bila vsebnost soli nižja od deklarirane vrednosti, polnozrnatih piškotih Leibnitz, kjer je bila nižja vsebnost prehranskih vlaknin, in pri instantpripravku za pripravo kakava Nesquik, kjer je bilo manj kakavovih delov kot navedeno.

Prvi mož uprave Janez Posedi je poudaril, da so o tem obvestili nosilca dejavnosti in da pričakujejo, da bo to odpravljeno. Pozval je tudi, naj Evropska komisija sistematično preveri stanje glede dvojne kakovosti in temu ustrezno pripravi potrebne zakonodajne podlage.

Manj soli v slovenskih izdelkih

Tudi na Inštitutu za nutricionistiko so primerjali izdelke na slovenskih in avstrijskih policah, predvsem tuje blagovne znamke. "Bila so minimalna odstopanja vsebnosti sladkorja v korist avstrijskih izdelkov in višjih vsebnosti soli v korist slovenskih izdelkov, torej naši so imeli manj soli. Sicer pa so vsi izdelki vsebovali več ali manj aditivov, bistvenih razlik torej ni bilo zaznati," je dejala prva dama inštituta Anita Kušar. Na podlagi označb tako na inštitutu niso mogli ugotoviti, da bi bili izdelki na slovenskih in avstrijskih policah različni.

Kušarjeva kupcem svetuje, da izbirajo živila, ki vsebujejo manj sladkorja in soli, kar lahko razberejo iz deklaracij na izdelkih.

Izdelki na slovenskem trgu slabše kakovosti