V českém knižním světě přestaly téct peníze. Knihkupectví jsou zavřená, nakladatelství odkládají vydání novinek a překladatelé, redaktoři či korektoři přicházejí o práci. "Obávám se, že knižní trh už se nenastartuje na úroveň před pátkem 13. března," říká dokonce Milan Gelnar, ředitel předního českého nakladatelství Argo.

Stačilo pouhých 10 dnů, aby se donedávna prosperující trh, který ještě v roce 2018 narostl o tři procenta na 8,3 miliardy korun, ocitl v nejvážnější situaci od sametové revoluce. Způsobilo ji rozhodnutí vlády, která kvůli epidemii nového typu koronaviru nařídila dočasné uzavření také všech knihkupectví.

To se již propsalo do celé branže. Knihkupci nemohou prodávat, takže nemají tržby, zato musí dál platit nájmy, energie a zaměstnance. O to větší budou mít zpoždění v platbách distributorům. Ti nemohou posílat peníze nakladatelstvím. A ta proto již nyní přestávají platit tiskárnám a odkládají přípravu nových knih, tudíž ani nezadávají práci spisovatelům, překladatelům, korektorům, redaktorům či grafikům.

Vážnost situace uplynulý týden ilustrovalo vyjádření Euromedia Group, s posledním zveřejněným obratem 1,59 miliardy korun za rok 2018 největší firmy na trhu, která vydává knihy pod značkami Odeon, Ikar či Universum, zároveň ale také funguje coby distributor, a nadto provozuje co do tržeb největší knihkupecký řetězec značky Luxor.

Euromedia minulý týden oznámila, že pozastavuje platby třetím stranám. Poté, co sklidila kritiku, že tím ohrožuje prakticky všechna česká nakladatelství, jimž dluží za prodeje jejich knih, nakonec vyjádření zmírnil výkonný ředitel a jeden z akcionářů Euromedie Lukáš Novák. Nyní slibuje závazky "v rámci možností" a "bez velkých odkladů" řešit, jak uvedl minulý pátek.

"Je pravda, že coby distributor knih máme vůči nakladatelům neuhrazené platby. Jsou mezi nimi jistě i některé vánoční obraty. Knižní trh je takto nastaven již léta," odpovídá Lukáš Novák na dotaz Aktuálně.cz, zda je pravda, že vzhledem ke splatnosti faktur Euromedia některým nakladatelům ještě neposlala peníze za prosincové prodeje v síti Luxor.

Nejde však o špičku pyramidy, z níž by se krize šířila dolů, nýbrž část kruhu. Euromedia je podle Nováka závislá na platbách od více než 1300 knihkupectví. "A ty neproběhly, dílem dlouhých splatností a dílem platební nekázně způsobené i současnou situací, minimálně ve stejném objemu," vysvětluje finanční nouzi výkonný ředitel Euromedie. Ta si navíc čerstvě vyhodnotila, že nesplňuje současná kritéria pro získání pomoci od vlády. Nyní proto jedná o záchranném balíčku se svými akcionáři, včetně investiční skupiny Rockaway, která Euromedii koupila před třemi roky a jež zastřešuje aktivity podnikatele Jakuba Havrlanta.

V nouzovém režimu

Knižní trh je natolik provázaný, že problémy jednoho hned přecházejí na druhé. "Ohlášené pozastavené platby z Euromedie se dotknou i nás," potvrzuje ředitel nakladatelství Argo Milan Gelnar, podle nějž potíže s platbami na knižním trhu byly vždy.

"I naše nakladatelství mělo či má vydané faktury po lhůtě splatnosti. Od některých distribucí, které už ani nejsou na knižním trhu, jsme naše pohledávky v minulosti nedostali zaplacené vůbec. Z tohoto pohledu se knižní trh vyčistil a v poslední době fungoval více méně dobře. Ovšem co se stalo za týden po 13. březnu, nemá obdoby s ničím v minulosti," upozorňuje Gelnar, jak rychle se nedostatek peněz z knihkupectví přesunul do distribuce a následně k nakladatelstvím.

Většina jich kromě Euromedie spolupracuje s distributory Kosmas, Pemic Books či Pavel Dobrovský Beta. Faktorem je různá splatnost faktur, až do 60 dnů, i prodej v rámci takzvaných komisí - to znamená, že knihkupci mají marži z toho, co prodají, a zbytek vrací distributorovi na sklad.

"Znamená to, že nakladatelé nedostanou včas zaplacené ani zboží prodané před vládními opatřeními. Cash flow na knižním trhu díky konsignačnímu prodeji funguje tak, že nejdříve peníze za prodej knih mají knihkupectví, se zpožděním se tyto peníze dostanou do distribucí a následně do nakladatelství," popisuje Milan Gelnar, jehož firma ročně publikuje přes 200 knih včetně těch od Paula Coelha, George R. R. Martina, Miloše Urbana či Emila Hakla. Teď ale Argo přešlo do nouzového režimu a musí "radikálně omezit" přípravu novinek.

Prakticky to znamená omezit nákup autorských práv, seškrtat ediční plán a vyhodnotit, které z již rozpracovaných titulů dokončí. "Marketing jsme v podstatě již zastavili. Tisk teď nebudeme objednávat vůbec. Ve skladech nebo v zavřených knihkupectvích zůstala naše produkce na Velký knižní čtvrtek," připomíná Gelnar akci z uplynulého týdne, která měla za cíl podpořit prodeje, avšak kvůli vládním nařízením se letos minula s účinkem.

Stejně tak už je rozhodnuto o odkladu dalších dvou událostí, jež tradičně povzbuzují trh: dubnového vyhlášení vítězů cen Magnesia Litera a květnového veletrhu Svět knihy. Obě mají dopad, recese však především bude o to závažnější, čím déle zůstanou zavřená knihkupectví. A byť to se za několik týdnů zřejmě změní a lidé si pro knihy začnou chodit v roušce, útrata se těžko vrátí hned na předkrizovou úroveň. Alespoň dokud jsou v ohrožení miliony lidí po celé republice, kteří začínají šetřit. "Uzavření knihkupectví je pro knižní trh naprosto devastující. Obávám se, že už se nenastartuje na úroveň před pátkem 13. března," dodává Milan Gelnar.

Všichni jsme na sobě závislí

Do Velkého knižního čtvrtka, který se letos minul s účinkem, svou novinku zařadilo také nakladatelství Prostor. "Chtěli jsme se pochlubit knihou Sylvie Simmonsové nazvanou I’m Your Man, životopisem písničkáře Leonarda Cohena. Leží ovšem ve skladu," popisuje ředitel Prostoru Aleš Lederer. Také on nyní odkládá vydání knih a krize se ho dotknula, přestože nespolupracuje s Euromedií, nýbrž distributorem Kosmas.

Ten zatím platby dodavatelům nezastavil, podle obchodního ředitele Ctirada Fuchse se již ale rovněž dostal do komplikované situace. "Jak naši odběratelé, hlavně z řad velkých prodejních sítí, logicky nebudou schopni dostát svým závazkům, i my určitě nebudeme moci platit zcela standardně," varuje Fuchs, jehož síť výhradně distribuuje knihy vydané Argem, Pasekou, Prostorem či Torstem a kromě toho provozuje 34 knihkupectví. Ta jsou nyní zavřená a již přišla o miliony korun.

E-shop Kosmasu dál funguje a jeho prostřednictvím čtenáři mohou své nakladatele podpořit, přesto ztráty ani zdaleka plně nenahradí. "Dopady na celý knižní trh mohou být katastrofální," míní Ctirad Fuchs.

Také podle Aleše Lederera je jen otázkou času, kdy se do podobné situace jako Euromedia dostanou i ostatní. "Všichni jsme na sobě vzájemně závislí. Nemá valný smysl meditovat nad tím, jestli nedostanu zaplaceno od února, nebo až od března. Provoz je pod tak silným otřesem, že tenhle detail je v onom chumlu problémů marginální," vysvětluje Lederer. Vydavatel knih Eleny Ferrante či Aleše Palána tipuje dopad koronaviru na knižní trh na "kolosální průšvih". Přesto, jak říká, "je třeba vyhlížet světlo na konci tunelu".

Podle Lederera budou nadcházející týdny vyžadovat "velkou představivost, kreativitu a trpělivost" od nakladatelů i těch, kdo pro ně pracují. "Co nejdřív musím začít jednat s bankou, protože bez finančních prostředků se nikdo nepohneme z místa," avizuje své nejbližší kroky Lederer, který bude dále vysvětlovat tiskárnám, že nastanou problémy s placením faktur, a žádat o flexibilitu všechny, kdo pro něj pracují na knihách.

Vydržíme pár měsíců

Podobná opatření jako Argo či Prostor přijímá i brněnské nakladatelství Host. Ročně vydá kolem 150 knih včetně bestsellerů Aleny Mornštajnové, detektivek Petera Maye či próz nobelistky Olgy Tokarczukové, už teď ale přestává podepisovat smlouvy a odkládá chystané tituly. "Co mělo vyjít v dubnu, už se netiskne," potvrzuje ředitel Hostu Tomáš Reichel, že se to týká i očekávané prózy Jiřího Hájíčka nazvané Plachetnice na vinětách, která měla vyjít v nákladu 15 tisíc výtisků.

Ani u natolik známého autora, držitele Magnesie Litery a málem také Státní ceny za literaturu, kterou odmítl z politických důvodů, se Hostu nevyplatí knihu vyrobit a prodávat pouze přes elektronický obchod, případně jako e-knihu. "I kdybychom nakrásno prodali polovinu, a to neprodáme, pořád ztratíme polovinu čtenářů a budou na tom tratit všichni včetně autora," vysvětluje Reichel.

Trh s e-knihami sice v roce 2018 narostl o 12 procent a dle poslední zprávy Svazu českých knihkupců a nakladatelů se teď v Česku ročně prodá přes milion e-knih, pořád jde ale jen o dvě procenta z celkového obratu. To potvrzuje i brněnský Host. "Elektronické knihy nás nezachrání," obává se Reichel, jehož nakladatelství zaměstnává okolo 30 lidí a dalších zhruba 20 externistů je na něm finančně závislých.

"Máme peníze zhruba na to, abychom přežili další dva až tři měsíce," odhaduje Reichel, který doufá v rychlou pomoc od státu. "Tratit na tom budeme všichni. Ale neumím si představit, že nás v tom stát nechá," říká ředitel Hostu, kterému by stejně jako celé branži pomohlo odpuštění plateb sociálního a zdravotního pojištění z platů zaměstnanců, záloh na daně z příjmů nebo ze závislé činnosti.

"Přece teď nezaplatíme zálohy na daň, když by to pro nás bylo potenciálně likvidační a už teď víme, že letošek bude ztrátový. Stát by nám to v červnu 2021 vrátil, ale to už tu také nemusíme být," obává se Tomáš Reichel, který je zároveň členem představenstva Svazu českých knihkupců a nakladatelů. Ten už zaslal první odhad škod Hospodářské komoře České republiky a hodlá jednat s ministrem kultury z ČSSD Lubomírem Zaorálkem. "Ministerstvo by například mohlo vypsat speciální dotační program, ve kterém by každé nakladatelství mohlo žádat o část svého obratu," navrhuje Reichel.

"Tím, že kurz koruny k euru se nepříznivě vychýlil, se zdraží papír, nakladatelé budou počítat náklady svých knih na menší počet výtisků, tím pádem vzroste cena knih a velice by pomohlo snížení DPH na nulu, jako je to třeba ve Velké Británii," dodává Milan Gelnar z Arga.

Různě se nakladatelé staví k vládní nabídce bezúročných půjček s odkladem splátek, avšak vyžadujících ručení za úvěr takzvanou blankosměnkou, tedy stvrzením dluhu bez vyplněné dlužné částky. Zatímco třeba pro Reichela z Hostu kvůli této podmínce nejsou v tuto chvíli zajímavé, Aleš Lederer z Prostoru bezúročný úvěr i s blankosměnkou označuje za atraktivní. A neboť Lederer nezaměstnává tolik lidí, naopak mu příliš nepomůže odpuštění plateb za sociální a zdravotní pojištění. "To jsou pro mě zanedbatelné částky," potvrzuje.

Jak jsou na tom překladatelé

Milan Gelnar z Arga zdůrazňuje, jaký dopad má situace na externisty. "Překladatelů, redaktorů, korektorů, grafiků se naše opatření dotknou tak, že dokončíme rozpracované věci, ale nové práce u nich až na výjimky nebudeme objednávat, dokud se neotevřou kamenná knihkupectví," vysvětluje.

"Všichni se dostanou do nouze a velmi tíživé situace," souhlasí Lederer. "Někdo vydrží s penězi týden, jiný měsíc a někteří možná dva tři měsíce. Nehodí-li stát do rozbouřené řeky knižního trhu konkrétní záchranný kruh, tento segment kultury se začne lavinovitě hroutit. Ale to neznamená se v tuto chvíli vzdávat naděje," doplňuje Aleš Lederer z Prostoru.

Konkrétní dopad na externisty popisuje Lucie Mikolajková, která se živí překládáním a do češtiny převedla romány Yanna Martela nebo Jonathana Franzena. "Základ mojí práce tvoří překlady anglickojazyčné beletrie, ročně mi vyjdou dvě až čtyři knihy," popisuje Mikolajková, která měla podepsané smlouvy na překlady až do poloviny roku 2021. Hned po uzavření obchodů jí však nakladatelství některé knihy pozastavila. Ani u té, kterou nyní dokončuje, nemá jistotu, že dostane zaplaceno.

"Momentálně mám peníze zhruba na dva měsíce živobytí, a to jen když přestanu platit zálohy na sociální a zdravotní pojištění. Všechno, co přijde potom, je velká neznámá," líčí Mikolajková, která je osobou samostatně výdělečně činnou a samoživitelkou dvou školních dětí, a tak jí pomůže vládou již schválené ošetřovné.

Obdobnou situaci popisuje Michaela Škultéty. "Každý mail od nakladatelů otevírám se strachem a hrůzou," říká překladatelka, která do češtiny nejnověji převedla více než osmisetstránkový román Osmý život gruzínské spisovatelky Nino Haratischwiliové. Ta měla dorazit na květnový veletrh Svět knihy, jež se ale přesouvá na podzim, což může prodeje knihy negativně ovlivnit.

"Lidé v karanténě sice možná budou víc číst, ale knihy nebudou kupovat víc. Všichni mají problémy a kniha je zbytné zboží," obává se Škultéty a upozorňuje, že překladatelé a redaktoři jsou dlouhodobě špatně placení. Nyní její kolegové přicházejí o zakázky například proto, že některá nakladatelství dočasně ukončila externí spolupráci.

"Jako neúnosný problém se teď rovněž jeví oblíbený systém, kdy člověk dostane polovinu honoráře po odevzdání překladu a druhou po vydání knihy," zmiňuje Škultéty. Sama má sice štěstí na některé nakladatele, kteří jí po podepsání smlouvy vyplácejí zálohu, už teď ale o několik domluvených překladů přišla a obává se ztráty dalších. "V této chvíli se modlím, aby mi dvě nakladatelství vůbec vyplatila faktury za externí redakce, které jsem jim poslala před zhroucením trhu," zmiňuje překladatelka, podle níž je současná situace katastrofální pro všechny, kdo překládání nemají jako vedlejší činnost.

"V této chvíli pomůže, pokud budou lidé nakupovat v e-shopech jednotlivých nakladatelství, ne přes prostředníky. A jestli ještě otevřou malí knihkupci, pak samozřejmě bude nutné podpořit i je," doporučuje Michaela Škultéty.