Водойму поблизу смт Козова зарибнювали уже п’ять разів. Зарибок купували або отримували від орендарів навколишніх ставків

Рибалки Козової взяли справу в свої руки: об'єднались, почали опікуватись місцевою водоймою. Як результат – тепер порибалити в Козову з'їжджаються люди з різних куточків, бо є де і що ловити

Як перетворити звичайнісіньку нічийну водойму на улюблене місце збору рибалок та спортсменів, знають у смт Козова. Самоорганізувавшись, місцева громада рибалок навела лад поблизу водойми, зарибнила та власними силами охороняє її від браконьєрів.



Кожен може долучитись

На водоймі уже провели низку спортивних змагань, чемпіонатів. Відтак невеличка Козова з її ставом почали приваблювати рибалок із багатьох куточків Західної України.



- Цей випадок – показовий, - каже директор ГО «Скеля», начальник відділу охорони водних біоресурсів Тернопільрибоохорони Андрій Об’єщик. – Люди самоорганізувались, створили спілку, звернулись до нас за роз’ясненням, прислухались - і все у них вийшло. Вони навели лад на своїй водоймі. Почали боротись з браконьєрами, охороняти ставок. Не день, два поохороняли і закинули ідею, а постійно. Затримали багатьох людей із браконьєрськими знаряддями лову. І ті зрозуміли, що тут таке не пройде, виловлювати таким способом не можна. Сьогодні маємо результат - розвелось чимало риби, раків.



Так, порибалити у Козову приїжджають з різних куточків області та Західної України. Більшість рибалок докладається до утримання водойми, сплачуючи добровільні внески – 30 грн.



- Коли рибалкам роз’яснюють, що за цією водоймою наглядає громада, вона її прибирає, доглядає, охороняє і зарибнює, усі це підтримують, - додає пан Об’єщик. – Якщо нема бажання у заїжджих підтримати, то нема. Ніхто нікого не змушує допомагати.



Зібрали 40 тисяч гривень

За рік такої діяльності, як роз’яснює член громади рибалок Козови, член Федерації риболовного спорту Андрій Потурняк, громада зібрала понад 40 тисяч гривень. Люди можуть прозвітувати про використання кожної гривні.



- За ці гроші купили електромотор для перевірки водойми, паливо, бензиновий тример для очищення чагарників, кущових насаджень берегової лінії, - каже Андрій Потурняк. – Створили усі умови для комфортної риболовлі. Також уже декілька разів зарибнили. Причому тричі – безкоштовно. Попросили зарибок аборигенних видів риб (тобто та риба, яка і так живе у водоймі, а не штучно запущена туди – прим. ред.) в орендарів навколишніх ставків - карасиків, маленьких коропів і переселили їх у свій ставок. Згодом ще закупили коропа.





Такі позитивні зміни привернули увагу й рибалок-спортсменів. За словами пана Потурняка, на козівській водоймі цьогоріч провели чемпіонат Івано-Франківської області, осінні посиденьки – було 17 команд зі всієї Західної України. Був тут і фідерний марафон, який раніше проводили на гребному каналі у Тернополі. Є ймовірність проведення наступного року тут чемпіонату України з лову фідером.



Беріть приклад!

- Так можна організуватись на інших водоймах, - додає Андрій Об’єщик. – Якщо є свідомі люди, рибалки, які хочуть щось зробити, то хай звертаються. Ми роз’яснимо і допоможемо.



Приміром, зарибок будь-яка громада для своєї водойми, додає пан Об’єщик, можна взяти в орендарів ставків. Йдеться про аборигенні види риб.



- Бо ця риба – не їхня, а державна. І вони не можуть її продавати на ринку після спуску ставка – вони мають залишати рибу у водоймі або спускати в річку вниз за течією для подальшого розмноження, - додає пан Об’єщик. – Риба орендаря - тільки та, яку він запускав і має відповідні документи. Це зазвичай короп, амур, товстолобик. А маленькі карасики, окунці - це державне, людське. І такий зарибок можна переселити.



Із ентузіазмом розповідає про досягнення громади рибалок Козови і тернополянин Віктор Генсерук. Він також є членом громадської спілки рибалок в Козовій і закликає інших рибалок об'єднуватись та діяти подібним чином.



- Я – рибалка зі стажем, і останні роки рибалю в Козовій. – каже Віктор. – Їжджу туди за будь-якої вільної нагоди. Проблеми цієї водойми були такими ж, як і всюди: браконьєри, які ночами ставили сітки, забруднена берегова лінія, незадовільна робота єгеря. Однак рік тому все змінилось – і зараз це чудове місце для рибальства та відпочинку, з чистими берегами та постійною охороною.



Віктор Генсерук вважає, що позитивний приклад Козови варто наслідувати рибалкам і на інших водоймах. Каже, що це – показова ситуація, яка демонструє, як громада може взяти справу у свої руки і навести лад у певній галузі, не очікуючи дій влади і не нарікаючи на когось.



Стежте за новинами Тернополя у: Facebook, Telegram, Instagram, Viber та YouTube.