I våras rekommenderade stadsledningskontoret kommunstyrelsen att inte fatta några beslut som innebär ökade kostnader och kort därefter gick alliansen ut med en uppmaning till alla förvaltningar om att leta efter möjliga besparingar. Budskapet var att kommunen måste anpassa sig till stramare tyglar från 2020 och framåt.

Kommunens ekonomi är i ett svårt läge – och under torsdagen kom ett besked som kan förvärra situationen ytterligare, när regeringen klubbade förslaget om en ökad kostnadsutjämning mellan kommuner och regioner.

Storstäderna förlorare

Tanken är nu att de nya reglerna – om de får stöd i riksdagen – ska träda i kraft vid årsskiftet.

– Jag är chockad över hur regeringen hanterar denna viktiga fråga. Som jag ser det är det ett framhastat och ogenomtänkt förslag som slår hårt mot Göteborgs redan ansträngda ekonomi, säger Axel Josefson.

Utjämningssystemet handlar om att fördela pengar mellan kommunerna, så att de med sämre förutsättningar får stöd av de som har bättre. Det man nu skruvar i handlar om fördelningen mellan yngre och äldre. Något förenklat kan man säga att kommuner med en högre andel barn får lägre ersättning än i dag och de som har en högre andel äldre får en högre.

Konsekvensen blir att glesbygdskommuner får mer pengar. Storstadskommunerna är de stora förlorarna.

Hela landet ska leva

Axel Josefson tycker att det upplägg man valt riskerar att driva fram ett felaktigt beteende, i och med att man gör det mer lönsamt att ha en äldre befolkning.

– Det glesbygdskommunerna skulle behöva jobba med är att göra sig mer attraktiva, skapa bättre pendlingsmöjligheter eller stärka näringslivsklimatet, säger han.

Socialdemokraternas gruppledare Jonas Attenius säger att han har respekt för grundtanken i utjämningssystemet, att hela landet ska leva.

– Glesbygdskommunerna har helt andra utmaningar – och det har jag respekt för. Men vi har våra utmaningar, segregation och annat som vi måste hantera. Det här underlättar inte. Vi har fullt upp med att hitta finansiering som det är. Det är tufft, säger han.

Behöver mer personal

De beräkningar staden gjort säger att Göteborg kommer att gå miste om omkring 280 miljoner kronor när det nya utjämningssystemet är på plats. Det första året kommer ett införandebidrag minska smällen något, till ungefär 220 miljoner kronor.

– Vi har en hög ambitionsnivå på välfärdsområdet, med kvaliteten i våra verksamheter. Vi behöver ju fler undersköterskor, fler barnskötare, fler lärare. Men då måste vi också kunna finansiera det, säger Jonas Attenius.

Helst skulle han vilja se ett helhetsgrepp på frågan om hur välfärden ska finansieras på sikt. Han säger att det är en fråga som kommunerna inte klarar av att lösa på egen hand. Det är också en fråga för staten.

Det blir besparingar

– Vi står inför enorma utmaningar. Allt färre ska försörja allt fler. Vi behöver hitta sätt att öka intäktssidan.

Axel Josefson säger att han är glad över att man redan i våras gick ut med en uppmaning till alla förvaltningar att se över kostnaderna. Det gör att det finns en bättre beredskap. Samtidigt innebär de nya förutsättningarna att man kommer att tvingas till ännu hårdare prioriteringar.

– Vi kommer att prioritera det kommunala kärnuppdraget, men det kommer att bli besparingar i det som ligger utanför. Hur får vi återkomma till när vi lägger vår budget.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.