Date noi din dosarul Vitalaire: doi experți contabili ai Procuraturii ”se luptă de peste un an cu cinci camere pline cu documente”. De ce corporațiile internaționale scapă de consecințele fraudelor din România? Ca și în cazul Microsoft, Vitalaire a comis o escrocherie de proporții, dar lucrează nestingherită mai departe

joi, 18 ianuarie 2018, 10:24

Date noi din dosarul multinaționalei care a câștigat, cu documente false, procesele cu peste 3.000 de bolnavi.

Din noiembrie 2016 și până azi, afacerea nu numai că nu a ajuns în tribunal, dar nici măcar nu s-a încheiat expertiza contabilă!

Cum explică Iulian Ispir, procurorul care cercetează cazul Air Liquide Vitalaire, de ce nu poate obliga multinaționala să plătească multe milioane de euro pentru ceea ce a făcut pacienților români.

Ce spun și avocații că trebuie schimbat pentru ca statul român să poată încasa sumele meritate de la marile corporații când acestea au un comportament infracțional.

De Mirela Neag, Răzvan Luțac și Cătălin Tolontan

Presa internațională anunță că megacorporația Airbus, fostă EADS, e gata să încheie cu procuratura din Munchen o înțelegere de 80 de milioane de euro.

Asta pentru că procurorii suspectează că bani din companie ar fi fost dați drept mită.

1.500 de pacienți au fost decontați după moarte de filiala din România a Air Liquide Vitalaire

Chiar dacă Parchetul bavarez nu a descoperit funcționarii corupți, Airbus e gata să plătească pentru că se poate dovedi deturnarea banilor companiei de către propriii angajați.

La noi e altfel.

O mare corporație franțuzească, Air Liquide Vitalaire, este cercetată de un an și două luni pentru evaziune fiscală și pentru escrocherii în instanță la adresa a mii de pacienți dependenți de oxigen.

Vitalaire a plătit 200.000 de euro sancțiuni către Casa de Sănătate și continuă, netulburată, să livreze concentratoare de oxigen bolnavilor pe care i-a escrocat.

O firmă cu 10% din PIB-ul României și-a fraudat bolnavii

Vitalaire este un colos internațional.

Firma a avut în 2016 o cifră de afaceri globală egală cu aproape 10% din PIB-ul României.

Multinaționala face afaceri în 80 de țări cu gaze industriale și cu o divizie medicală care vinde concentratoare de oxigen bolnavilor.

18 miliarde de euro este cifra de afaceri a Vitalaire în toată lumea, în 2016

În 21 noiembrie 2016, Gazeta publică o investigație, documentată cu date din computerele și contabilitatea firmei firmei, în care se arată cum cei mai vulnerabili, săraci și suferinzi dintre pacienții români au fost escrocați de către Air Liquide Vitalaire.

”Peste 3.000 de oameni au fost târâți în tribunale, mulți dintre ei pe baza unor acte falsificate în contabilitatea firmei. Corporația noastră câștigă aproape toate procesele”, au mărturisit surse din interiorul Air Liquide.

Angajații au furnizat ziarului un CD cu facturi, contracte, baze de date.

După un an, încă se pun cap la cap acte

Procuratura din Iași a început urmărirea penală în noiembrie 2016.

Magistrații au ridicat camioane cu documente de la firmă.

Au dispus o expertiză contabilă.

Și aici apar primele diferențe dintre Parchetul din Munchen și orice Parchet din România atunci când anchetează multinaționalele din elita afacerilor mondiale.

Pentru că, la peste un an, Parchetul din Iași nu numai că n-a trimis în instanță dosarul.

El încă scormonește prin acte!

1. Resursele procurorilor români sunt slabe în fața forței multinaționalelor

”Avem doi oameni care fac expertiza contabilă. Dar merge greu fiindcă e un volum mare de muncă. Sunt cinci camere pline cu acte de la Air Liquide Vitalaire ”, a mărturisit un om care cunoaște cazul.

În schimb, Vitalaire s-a mișcat profesionist, cu viteză și cu mulți bani:

A angajat imediat o mare firmă internațională de avocatură: Kinstellar.

Și-a concediat directorii din Iași cercetați penal.

Apoi și-a mutat sediul la București.

A schimbat parțial corpul de agenți de vânzări.

A achitat rapid 600.000 de lei descoperiți ca fraudă de Casa de Sănătate.

Acești 600.000 nu sunt o sancțiune, ci doar o recuperare a ceva furat de Air Liquide Vitalaire din bugetul CNAS.

Ea dă înapoi cât a încasat ilegal din bugetul CNAS, decontând oameni morți. Atât.

Și-și continuă afacerile.

Contrast: clădirile de birouri ale VitalAire (aici, sediul din Houston, Texas, SUA) și bătrânii cărora li se aduceau aparate, apoi erau dați în judecată, pe acte falsificate de către contabilitatea firmei din România!

Doi experți contabili versus o mașinărie

Peste tot în lume, corporațiile au la dispoziție resurse aproape nelimitate.

Avocații lor sunt mai mulți și mult mai bine plătiți decât procurorii.

Prin notificări, apeluri și tertipuri infinite, corporațiile încearcă să-i îngroape pe magistrați în hârtii.

Dar statele au, la rându-le, propria forță ca să acuze în numele cetățenilor.

Procurorii se ambiționează, șefii lor realizează miza publică a potențialei infracțiuni și dispun resurse de investigare dacă nu egale, măcar comparabile.

În cazul Vitalaire, doi experți contabili din Iași care caută de peste un an în cinci camere de documente, împotriva unei multinaționale, lider mondial, atestă o disproporție îngrijorătoare.

Plus că nici legea nu ține cu românii.

2. Legea română nu permite amenzi compensatorii la adresa companiilor care încalcă legea

Există multe exemple de trusturi multinaționale care au călcat pe bec în România:

Microsoft – zeci de milioane de euro mită către demnitari români.

Fujitsu Siemens – mită către demnitari.

Danone – fraudă de fonduri europene.

Hewlett-Packard – investigată de DNA.

Vitalaire – contabilitate dublă și escrocarea a mii de bolnavi.

Veolia, compania mamă a Apa Nova – spălare de bani către intermediari suspectați de mită.

A doua cauză pentru care multinaționalele scapă nepedepsite este legislația.

”În cazurile precum Vitalaire nu avem nicio prevedere legală de a obține bani de la firmă contra prejudiciilor aduse statului și persoanelor fizice” Iulian Ispir, procurorul de caz Vitalaire

Procurorul Ispir explică ”cum în Codul Penal românesc nu există amenzile compensatorii pentru stingerea prejudiciului”, precum cea pe care se pregătește să o accepte Airbus la Munchen.

Afară plătesc sume uriașe ca să stingă litigiile

În țările Uniunii Europene sau Statele Unite, ca să nu-și vadă marca târâtă în procese, producția, reputația și piața periclitate în procese îndelungate, firmele se înțeleg repede cu statele și plătesc amenzi uriașe.

Numai că aceste state au o altă cultură a servirii interesului cetățeanului.

Și aici ajungem la, probabil, cea mai gravă problemă care protejează multinaționalele în România, deși ele sunt niște corupători dovediți.

3. Avocat: ”Cultura noastră penală e să radem, nu să recuperăm banii, să protejăm interesul cetățeanului și pe cel al companiilor”

În noul Cod Penal, schimbat în 2014, a apărut ”un prim pas spre normalitate”, cum îl numește un important avocat pledant.

El a rezumat subiectul, dar a preferat să nu-i furnizăm numele.

”În cazul urmăririi penale, există acordul de recunoaștere a vinovăției între inculpat și procuror, care trebuie validat de instanță”, spune avocatul.

”Numai că nu există în lege, pentru companii, posibilitatea de a primi o amendă compensatorie”, detaliază el.

De aceea, procurorii nu au lege ca să împingă firmele către înțelegeri financiare.

Dacă statul ar vrea banii pe loc, ar trebui să existe și varianta amenzilor compensatorii.

Cetățeanul ar lua și banii, și exemplul pedepsei publice severe

”Aceste înțelegeri ar ajuta toate părțile. Nu înseamnă că ar scăpa de pușcărie cei care fură pentru corporații, nici vorbă!”, spune avocatul.

În cazul concret al Vitalaire, directorul Lucian Bentu și avocatul Dragoș Bobu ar fi cu siguranță abandonați de către multinațională, care i-a și repudiat imediat.

Pentru ce au făcut ei și alți angajați, judecătorii ar decide inocența sau vinovăția.

”Dar firma și-ar negocia în primul rând pentru ea amenda și continuarea activității de piață. Cetățeanul ar câștiga exemplul pedepsei publice dure, banii din buget și continuarea activității economice a unei firme care oferă locuri de muncă și produse necesare sănătății oamenilor”.

”Din păcate, e greu până vom ajunge și noi la mari despăgubiri. Dar poate se va face ceva! Pentru că, la noi, în timp ce socialismul ne-a fost predat zeci de ani prin propagandă, capitalismul nu ne-a fost predat. Și, prin cazuri precum Microsoft, Veolia și Vitalaire, ne predă viața ce am putea să facem”, conchide avocatul.

Avocatul Chiciu: ”Societatea trebuie să fie pragmatică”

Un alt avocat, Alexandru Chiciu, explică și el situația pedepselor pentru firme, cu avantajul juristului care a fost și procuror.

”În cazul firmelor, care e limpede că nu pot face închisoare, pedeapsa principală este amendă penală. La ea se poate adăuga o pedeapsă compensatorie, de genul dizolvare, suspendarea activității. Ei bine, la noi nu se poate acorda amendă compensatorie în locul dizolvării sau suspendării companiilor”, spune Alexandru Chiciu.

”Și eu consider că trebuie să ne schimbăm filozofia. Societatea trebuie să fie pragmatică. Degeaba ne bucurăm când cineva intră în închisoare, în loc ca banii să intre în fondul național”.

În Germania, Airbus va plăti 80 de milioane de euro.

În România, Microsoft, nimic, iar Vitalaire a achitat 200.000 de euro.

Vezi aici toate episoadele investigației Vitalaire.