Dealul „liliecilor” din zona satului Șoimuș, se prăvălește zilnic, puțin câte puțin. Aici, muncitorii construiesc lotul IV al autostrăzii Deva-Lugoj, cel care va lega Deva de vestul țării printr-un drum de mare viteză. Tronsonul dintre Lugoj şi Deva este continuarea Autostrăzii Orăstie-Sibiu, cea care, în 2015 a crăpat şi a început să o ia la vale la câteva zile după ce a fost inaugurată. Problemele de pe lotul 3 Orăştie-Sibiu continuă şi astăzi. „Blestemul” autostrăzilor care prăvălesc continuă însă și pe tronsonul Șoimuș-Ilia.

Forările sunt esențiale în construcția de autostrăzi. Ele determină solurile existente și dau detalii importante constructorilor despre tehnologiile pe care trebuie să le utilizeze pentru ca drumul să fie trainic, construit corect. Rezultatele forărilor dau costul final al lucrărilor, pentru ca aceste rezultate influențează care trebuie utilizate de constructor. Pe lotul IV al autostrăzii Deva-Lugoj, forările au fost făcute „doar de ochii soacrei”.

„Acea firmă care a realizat studiul (de fezabilitate - n.r.) a cerut statului 8 milioane de euro pentru foraje pe întreg lotul, a spus că asta e necesar ca să avem un studiu de calitate şi statul a spus: noi avem un milion, s-au făcut câteva foraje”, a declarat deputatul Cătălin Drulă, membru în Comisia de Transporturi, pentru „România, te iubesc!”.

Acelaşi lucru este susținut şi de Ionuţ Ciurea, cel care conduce Asociaţia Pro Infrastructura. ONG-ul său monitorizează de ani de zile şantierele din toată ţara. Acesta a luat la puricat studiul de fezabilitate şi a găsit planșa care arată câte foraje s-au făcut în zona Dealului Şoimuş şi mai ales unde.

sursa foto: captură „România, te iubesc!”

Potrivit acestuia, pe lotul IV al autostrăzii, în zona dealului excavat de la Șoimuș, forările au fost făcute în lunca Mureșului, nicidecum în deal, unde ar fi fost normal să se facă.

„Aici este aproape de nodul Soimuş şi mai avem nişte foraje în capătul celălalt al dealului. Dacă observaţi unde s-au făcut forajele, ele în loc să se facă în deal, s-au făcut pe câmp. E o diferenţă majoră”, spune Ionuț Ciurea.

Pe acest lot de 22 de kilometri constructorul este firma româneasca Spedition UMB. În 2013 a câştigat licitaţia cu o ofertă de 100 de milioane de euro. Un preţ cu 60% mai mic decât cel estimat de Compania de Drumuri. Oferta a fost făcută pe baza studiului de fezabilitate. Cel cu forajele lipsă, potrivit „România, te iubesc!”.

„A fost o soluţie jucată la risc. Nu este nici primul, nici ultimul care trage la maxim de soluţii tehnice ca să-şi optimizeze profitul”, mai spune acesta.

Cătălin Drula susţine că UMB ştia de problemele cu solul, deoarece şi-a făcut propriile foraje.

„Acolo este un deal format din nişte gresii care sunt sparte în tot felul de blocuri diferite de dimensiuni şi în acel punct e o falie. E ca un nisip, asta li s-a arătat în studiul geologic comandat de constructor, însă au ales această soluţie cu plase şi ancore nerecomandata în acel studiu. Soluţia mai solidă ar fi fost să muşte mai mult din deal, ei încearcă să-şi minimizeze costurile, e oricum o lucrare foarte scumpă. Le-a şi fost sugerat de experţi că ar fi trebuit făcută o excavaţie mai amplă”, spune Cătălin Drula.

La finalul lunii octombrie, UMB susţinea că va termina lucrările la dealul Şoimuş anul acesta. La două săptămâni de la această declaraţie, UMB transmitea în scris, către „România, te iubesc!”, că termenul din contract este august 2019.

Sursa foto: România, te iubesc!

Potrivit sursei citate, compania precizează că soluţiile tehnice pentru Dealul Şoimuş au toate avizele şi autorizaţiile necesare din partea Companiei de drumuri şi nu există niciun motiv pentru că ele să fie schimbate.

Sursa foto principală: Marcel Banu