Foto: YouTube/Retraction Watch



HRVATSKOJ kritičarki cjepiva i cijepljenja Luciji Tomljenović nedavno je povučen rad u kojem je pokušala dokazati da aluminij u cjepivima uzrokuje autizam.



>> IRSKA STRUČNJAKINJA "Šokirana sam, HTV lažima reklamira otrove kao lijek"



Tomljenović nije nepoznata hrvatskoj javnosti. Naprotiv, omiljena je među antivakcinalistima, a u svojstvu znanstvenice koja istražuje štetne nuspojave cijepljenja u više je navrata gostovala u opskurnim konzervativnim medijima, ali i na HTV-u. U svijetu je neki također znaju po gorljivom vjerskom aktivizmu, odbacivanju katoličanstva i protivljenju Darwinovoj teoriji evolucije.



Njezino ime podjednako je poznato u znanstvenoj zajednici, u kojoj je mnogi smatraju pseudoznanstvenicom. Na njezin rad i tvrdnje ogorčeno su reagirale i neke udruge koje se bore za prava autistične djece, a o njoj i njezinu aktivizmu svojevremeno smo pisali i mi na Indexu.



Priznali greške



Jedan od podrobnijih kritičkih osvrta na novi rad Tomljenović i njezinog kolege Christophera A. Shawa objavljen je nedavno na stranici The Mad Virologist. U njemu više autora ističe da istraživanje ima brojne pogreške – primjerice, da su u njemu količine aluminija koje su davane miševima bile i do 10 puta veće od onih koje primaju djeca u prvih šest godina života, da su davane ranije u razvoju nego što se daju djeci, da se miševi ne mogu smatrati savršenim modelima za ljudski organizam (u protivnom bi djelotvornost lijekova bilo dovoljno dokazivati na njima op.a.), da su geni koje su istraživali loše odabrani, na temelju stare literature, da nisu prijavili slučajeve u kojima aluminij nije ništa uzrokovao, da grafičke prezentacije ukazuju na moguće manipulacije podacima i brojkama itd.



Nakon ozbiljnih kritika, prema Retraction Watchu, članak objavljen u časopisu Inorganic Biochemistry povukli su zajednički i autori i urednici časopisa.



Štoviše, Shaw je priznao određene pogreške na koje su ukazivali kritičari – da su neke brojke i ilustracije koje su ukazivale na posljedice cijepljenja bile izmijenjene.



Nije im prvi grijeh



Ovo nije prvi rad Tomljenović i njezina suradnika Shawa na sličnu temu koji je povučen. Naime, 2016. godine časopis Vaccine povukao je studiju u kojoj je dvojac pokušao dokazati da aluminij kao pojačivač u cjepivu Gardasil protiv ljudskog papiloma virusa (HPV) uzrokuje abnormalnosti u ponašanju ženki miševa.



„Ovaj članak povučen je na zahtjev glavnog urednika zbog ozbiljne zabrinutosti da nije znanstveno uvjerljiv. Recenzija glavnog urednika i evaluacija vanjskih stručnjaka potvrdili su da metodologija u njemu ima ozbiljne pogreške te da zaključci koji se iznose u članku nisu opravdani“, naveo je tada časopis Vaccine u svojem obrazloženju odluke.



Nakon povlačenja, tekst je objavljen u jednom drugom, manje značajnom časopisu.



Unosan antivakcinalizam



Prva reakcija protivnika cijepljenja na ovu vijest mogla bi biti nešto tipa: „Aha, farmaceutski lobi zbog novca ponovno zatire istinu“. No antivakcinalisti će pritom biti skloni previdjeti činjenicu da se u alternativnoj i komplementarnoj medicini (CAM) također vrti golem novac.



Čisto za ilustraciju, samo u SAD-u na alternativne i komplementarne metode liječenja godišnje se troši oko 34 milijarde dolara, što nije zanemariv udio u ukupnoj potrošnji Amerikanaca na sve oblike zdravstvene zaštite i liječenja. Osobito kada se u obzir uzme poznati podatak da su troškovi proizvodnje i testiranja komplementarnih i alternativnih lijekova zanemarivi u usporedbi s troškovima u konvencionalnoj medicini. Naime, poznato je da zbog vrlo visokih standarda i strogih mjera sigurnosti plasman prosječnog lijeka na tržište košta blizu milijarde dolara. Budući da se za alternativne i komplementarne lijekove ne mora dokazivati učinkovitost već samo neštetnost, troškovi njihove proizvodnje neusporedivo su manji.



A glavna reklama CAM biznisa, naravno, sastoji se u plašenju ljudi zlima konvencionalne medicine i farmaceutske industrije.



Tu sad dolazimo do tzv. CAM lobija. Naime, kao što farmaceutska industrija ima svoje lobiste, ima ih i CAM. U ovoj našoj priči stoga je zanimljivo vidjeti tko financira istraživanja Tomljenović i Shawa.



Prije svega, to je zaklada Dwoskin Family Foundation koja je u svijetu poznata po antivakcinalističkoj propagandi. Ili kako kažu sami čelnici – 'po borbi za sigurnija cjepiva'. Jedna CNN-ova grafika lijepo ilustrira protok novca između raznih antivakserskih organizacija i zaklade Dwoskin. Među ostalim, zanimljivo je i to da je Claire Dwoskin istovremeno članica upravnog odbora poznate antivakcinalističke organizacije National Vaccination Information Center koja dobiva novac od zaklade. Ova organizacija na Jamajci je 2011. organizirala konferenciju o 'sigurnosti cijepljenja' na kojoj je ugostila Tomljenović i Shawa.



Rad našeg dvojca financijski pomaže i poznata antivakcinalistička zaklada Katlyn Fox koja sredstva prikuplja među zabrinutim roditeljima. Drugim riječima, što uplašeniji roditelji, to više novaca u zakladi i u džepovima antivakcinalistički nastrojenih znanstvenika.



Treći financijer dvojca o kojem govorimo jest zaklada Luther Allyn Shourds Dean estate sa sličnim ambicijama.



Kanadski National Post objavio je 2016. da je Laboratorij Tomljenović i Shawa od ove tri zaklade od 2011. do 2016. za svoja istraživanja štetnosti cjepiva ukupno dobio oko 1,4 milijuna USD.



Budući da antivakcinalisti automatski sumnjaju u sva istraživanja koja imaju ikakve financijske veze s farmaceutskom industrijom, postavlja se pitanje ne bi li 'istim aršinom' trebali suditi i istraživanjima Tomljenović i Shawa?



Nestručni stručnjaci



Za našu priču također je zanimljivo primijetiti da ni Tomljenović ni Shaw zapravo nisu stručnjaci za cjepiva – niti su virolozi, ni imunolozi ni epidemiolozi. Shaw zapravo radi na Odsjeku za oftalmologiju (znanost koja se bavi očima) na University of British Columbia u Kanadi. Pritom se predstavlja kao neuroznanstvenik, što bi trebalo opravdati činjenicu da istražuje povezanost cjepiva s autizmom. Međutim, čak i u neuroznanosti njegovo područje stručnosti nije autizam, već amiotrofična lateralna skleroza (ALS).



Tomljenović je pak doktorirala biokemiju, a radi kod Shawa.



Dvojbe oko časopisa



Neki znanstveni blogeri također su ukazali na činjenicu da je novi rad objavljen u časopisu koji baš i nije najprikladniji za ovu tematiku. Naime, Inorganic Biochemistry nema istinski stručnih recenzenata koji bi na najkvalitetniji mogući način mogli procijeniti je li nova studija Tomljenović i Shawa uistinu provedena bez greške.



Brojne studije protiv veze autizma i cjepiva



Konačno, ne treba zaboraviti ni činjenicu da su stotine brojnih i ozbiljnih istraživanja pokazale da ne postoji povezanost između autizma i cjepiva. Na sličan način nije utvrđena ni povezanost aluminija s autizmom.



Primjerice, jedna velika studija provedena na golemom uzorku od preko pola milijuna ljudi u Danskoj, objavljena 2002. u uglednom časopisu British Medical Journal, pokazala je da nema povezanosti između cjepiva MMR i autizma – udio osoba s autizmom bio je isti među cijepljenima i među necijepljenima.



Do sličnih rezultata došla je i ugledna neovisna međunarodna organizacija Cochrane koja se ne financira sredstvima farmaceutskih kompanija. Ona je pročešljala brojne studije u koje je bio uključen značajno veći broj djece.



„Međunarodna organizacija Cochrane, koja promovira medicinu utemeljenu na dokazima, objavila je sustavni pregled literature o MMR cjepivu u koji je uključen niz studija, i u kojima je procijenjena djelotvornost i sigurnost MMR cjepiva na 14.700.000 djece. Zaključak je da nisu pronađeni dokazi o povezanosti MMR cjepiva i autizma“, navodi Livia Puljak, profesorica Medicinskog fakulteta u Splitu i voditeljica Hrvatskog Cochranea.



Naprotiv, većina stručnjaka danas smatra da je autizam uglavnom genetski uzrokovan te da njegov porast u populaciji treba prije svega zahvaliti sve boljoj dijagnostici. Drugim riječima, brojna djeca koja bi se još prije 50-ak godina najvjerojatnije smatrala lijenom ili neinteligentnom, danas se prepoznaju kao osobe sa spektrom autizma.



Osim toga, korelacija koja pokazuje da broj osoba s autizmom raste kako raste procijepljenost ne govori ništa. Slična korelacija postoji i između uzgoja organske hrane i autizma.



Jedan od ključnih argumenata koji proizlazi iz opažanja roditelja – da djeca počinju pokazivati simptome autizma nakon prvog cijepljenja MMR-om u prvoj godini života, također je problematičan. Naime, to je upravo vrijeme kada se prvi očiti simptomi autizma kod djece prirodno počinju pokazivati, što znači da to jednostavno može biti stvar neizbježne koincidencije.



Konačno, kritičari nove studije ističu da ne postoje dokazi da aluminij uzrokuje autizam. Taj se metal na prirodan način kroz hranu i iz okoliša unosi u organizam u značajno većim količinama nego što se unosi redovnim programima cijepljenja.

Tekst se nastavlja ispod oglasa