Tradicionalne sorte jabuka su otpornije i sadrže veći udio biljnih spojeva polifenola, korisnih za zdravlje ljudi

Skupina hrvatskih znanstvenika u novoobjavljenom znanstvenom radu pod nazivom Kora tradicionalnih jabuka kao dobar izvor bioaktivnih tvari: ekstracija mikrodisperzija matrice u čvrstoj fazi ustanovila je da su tradicionalne sorte jabuka višestruko otpornije i blagotvornije za ljudsko zdravlje.

U usporedbi tradicionalnih sorti s komercijalnima, prvotna ideja istraživanja bila je ustanoviti odnos njihove otpornosti na plijesni, no dobiveni rezultati upućuju i na druge potencijalne primjene u agroindustriji i nutricionizmu.

Suradnja s kolegama iz Španjolske

U istraživanju koje je predvodio dr.sc. Ante Lončarić s Prehrambeno tehnološkog fakulteta u Osijeku korišteno je 12 tradicionalnih sorti jabuka koje je proizveo OPG Horvatić iz Cvetkovca. Istraživanje je trajalo pet mjeseci i provedeno je u suradnji sa dr.sc. Martom Lores sa španjolskog Sveučilišta Santiago de Compostela. Jabuke su oguljene i osušena im je kora te je provedena ekstrakcija metodom disperzije matrice u čvrstoj fazi. Metoda uključuje korištenje cilindra u koji se dodaje kvarcni pijesak i sušena kora te dodaje otapalo. Kako ono prolazi kroz cilindar i suspenziju, dobija se ekstrakt polifenola.

Polifenoli su biljni spojevi koji imaju jaku antioksidativnu djelatnost. Kod jabuka su u najvećoj mjeri prisutni u kori, a nastaju kao svojevrsna obrana jabuke od bolesti ili nametnika.

"Pretpostavljeno je da tradicionalne sorte imaju veći udio polifenola pa su otpornije, što je naše istraživanje i dokazalo. Kad usporedimo tradicionalne s komercijalnim sortama, tradicionalne imaju više polifenola i veću antioksidacijsku aktivnost. Kora jabuke je njena prva linija obrane. Razvijanjem polifenola ona reagira na stresne situacije, obranu od insekata i nametnike. U prirodi takvih spojeva ima oko 8.000. Istraživanjem smo u kori tradicionalnih sorti jabuke ustanovili veću prisutnost flavonila, flavona, flavantriola i antocijana", pojasnio je doc.dr.sc. Ante Lončarić.

Široka primjena

Rezultati ovog istraživanja promiču ekološku proizvodnju, smanjenje upotrebe pesticida i značaj bioraznolikosti. Trend u proizvodnji hrane je korištenje nusproizvoda kako bi se i iz njih dobili nutritivni proizvodi pa ovo istraživanje može biti poticaj za što veće iskorištavanje kore jabuka koje se koriste u prehrambenoj inudustriji. Također, ekstrakt polifenola može se koristiti kao dodatak prehrani, a ovo istraživanje dokazuje da su i u tom slučaju tradicionalne sorte jabuka u prednosti pred komercijalnima zbog veće koncentracije polifenola, što znači i manje potrebne količine za proizvodnju ekstrakta. Polifenol se zbog svog antimikrobnog djelovanja može koristiti i za spriječavanje mastitisa na farmama koje se bave proizvodnjom mlijeka, a moguće je koristiti ga i protiv oportunističkih bakterija u bolnicama.

U pripremi je nova studija koja će se baviti isključivo utjecajem polifenola iz jabuka na plijesni, a u tijeku je i istraživanje aronije, koja je osobito zanimljiva zbog izuzetno visokog udjela antocijana. Naime, od svog voća koje nalazimo u prirodi, bobičasto voće najbogatije je polifenolima, a aronija prednjači po antocijanu. U Španjolskoj se, primjerice, od ostataka grožđa koje preostaje prešanjem u pripremi vina dobija sredstvo za dezinfekciju sijena.

U tijeku je priprema za prijavu velikog projekta Hrvatskoj zakladi za znanost kako bi se istražila otpornost tradicionalnih sorti jabuka na plijesan i slijedna produkcija patulina, mitotoksina izuzetno opasnog za ljudsko zdravlje, otkriva Lončarić. Prema ideji projekta, istraživanjem bi se dokazalo da su tradicionalne sorte jabuka otpornije, nije ih potrebno toliko tretirati pesticidima i, u konačnici, predstavljaju sigurniji proizvod.

U istraživanju su, uz dr.sc. Antu Lončarića, sudjelovali Katarina Matanović s Prehrambeno tehnološkog fakulteta u Osijeku, dr.sc. Perla Ferrer s Kemijskog fakulteta Sveučilišta u Santiagu de Compostela, dr.sc. Tihomir Kovač s Prehrambeno tehnološkog fakulteta u Osijeku, dr.sc. Bojan Šarkanj s Odjela za prehrambenu tehnologiju Sveučilišta Sjever u Koprivnici, dr.sc. Martina Skendrović Babojelić s Agronomskog fakulteta u Zagrebu i dr.sc. Marta Lores s Kemijskog fakulteta Sveučilišta u Santiagu de Compostela.