Eurostat je objavio podatke o bruto domaćem proizvodu po stanovniku prema paritetu kupovne moći za prošlu godinu. Rumunjska, koja se prema ovom ključnom ekonomskom pokazatelju nikada u povijesti nije mogla mjeriti s Hrvatskom, dostigla je podatak za Hrvatsku na razini od 59% prosjeka EU. Hrvatska sada s Rumunjskom dijeli predzadnje mjesto među dvadeset i osam država članica EU. Iza je ostala samo Bugarska na 48% prosjeka EU. Ona nas sigurno neće sustići još neko vrijeme. Međutim, rumunjsko gospodarstvo raste brže od hrvatskog, tako da će se Rumunjska ove godine izdići iznad neriješenog rezultata te će nas, kada za godinu dana budu objavljeni rezultati za 2017., definitivno prestići.

Izvor: Eurostat

Izvor: Eurostat

Rumunjsko sustizanje Hrvatske nije novost za upućene. Već dulje vrijeme vidljiva su upozorenja da će se to dogoditi. Međutim, brojna upozorenja o ranijim sustizanjima i prestizanjima izazivala su određenu pažnju i rasprave u stručnim krugovima, dok izvan njih – u politici i široj javnosti – takva upozorenja nisu privukla veću pažnju.

Duljina liste zemalja koje su na početku post socijalističke tranzicije bile iza Hrvatske, a onda su nas sustigle ili prestigle, sada je već toliko duga da se može govoriti o svojevrsnoj otpornosti na loše vijesti. Dogodilo se ono najgore: hrvatski građani su navikli na neuspjeh, odnosno, na prihvaćanje neuspjeha i zaostajanja kao normalnog stanja stvari. Štoviše, hrvatski građani svojim stavovima i političkim odabirima aktivno sudjeluju u obnavljanju začaranog kruga neuspjeha.

Slovenija, ali i Češka i Mađarska oduvijek su prema ovom pokazatelju bile razvijenije od Hrvatske. Međutim, naša je zemlja s davno zaboravljenog četvrtog mjesta među današnjim članicama EU – bivšim socijalističkim zemljama, tonula na ljestvici tempom koji je prikazan u sljedećoj tablici:

Zemlja koja nas je sustigla ili prestigla prema kriteriju realnog BDP-a po stanovniku Godina sustizanja ili prestizanja Slovačka 2000. Estonija 2005. Litva 2008. Poljska 2010. Latvija 2012. Rumunjska 2016.

Izvor: Eurostat

Prikazanim ekonomskim mjerama često se upućuju kritike zbog njihove nepreciznosti, mogućih pogrešaka u mjerenju ekonomske aktivnosti i problema s usporedbama cijena. Te kritike su jednim dijelom utemeljene, no to ne mijenja zaključak o dugoročnom, dakle, strukturnom relativnom zaostajanju.