Ingen SSB-analyse om norsk økonomi: Rådyr hjemmeside får skylden

Statistisk sentralbyrå må spare penger etter budsjettsprekk: Dermed blir byrået stående uten noen mening om situasjonen i norsk økonomi før desember.

INGEN MENING: Varekonsumet stuper, konsumprisene går i været, ledigheten øker og Norges Bank tror den norsk verdiskapningen på fastlandet blir blodfattig i år. SSB har ingen mening om dette nå - fordi byrået må spare penger og derfor ikke har analysen klart før i desember. Administrerende direktør i Statistisk sentralbyrå (SSB), Hans Henrik Scheel (th) og forskningsleder Torbjørn Eika. Vis mer byoutline Heiko Junge

Publisert: Oppdatert: 26. september 2013 17:09 , Publisert: 26. september 2013 16:43

Norske forbrukeres kjøp av varer stuper. Og denne uken kom tall som viser at arbeidsledigheten øker.

Prisene på forbruksvarer øker sterkt. Bedriftene melder om motgang. Antallet konkurser har økt kraftig og en ny regjering med en ny økonomisk politikk er i ferd med å ta form.



På toppen av det hele har Norges Bank kuttet sine vekstanslag for norsk økonomi kraftig, og Norges største bank DNB gir varsel om en bratt fremtid.

Man skulle tro at Statistisk sentralbyrå (SSB) akkurat nå drev hektiske beregninger for å finne ut hva alt dette betyr.

Men tvert imot: SSB har ingen mening om noe av dette.

Ny hjemmeside ble over 100 millioner dyrere enn antatt Administrerende direktør i SSB, Hans Henrik Scheel, innrømmer at man valgte å kutte konjukturrapporten på grunn av en presset økonomi i SSB.

- Det er en prioritering vi har gjort, sier Scheel. - Vi har hatt stramt budsjett i dette året, og bakgrunnen for det er at vi gikk med underskudd i fjor. En av grunnene til det underskuddet er den gigantiske kostnadssprekken i utviklingen av SSBs nye hjemmeside.

Digi.no skrev først om saken i fjor - da hadde SSB brent av 100 millioner kroner på utvikling av ny side, uten å ha et produkt å lansere. Regningen endte til slutt på 125 millioner - ti ganger større enn opprinnelig budsjett som var 12,6 mill. SSB.no ble til slutt lansert i ny drakt i vår.

- Den nye hjemmesiden til byrået ble langt dyrere enn antatt – er det grunnen til underskuddet og innsparingene dere nå gjør? - Det er en del av bildet, sier Scheel.

Vis mer vg-expand-down

Årsaken til det er at byrået må spare penger på grunn av en intern budsjettsprekk - som delvis skyldes at SSB kastet bort 100 millioner kroner på utviklingen av sin nye hjemmeside.

Siden ble til slutt ti ganger dyrere enn planlagt. (Les mer i ramme til høyre)

Ingen analyse på sju måneder



Resultatet av pengebruken er altså at SSB blir stående uten en helhetlig analyse av situasjonen i norsk økonomi mellom mai og desember, bekrefter administrerende direktør i byrået, Hans Henrik Scheel, overfor E24.

Egentlig skulle oppdateringen kommet i august, men da det ikke skjedde ventet flere, deriblant DNB Markets, at den såkalte konjunkturanalysen skulle komme i torsdagens utgave av tidsskriftet Økonomiske analyser.

Uheldig



Scheel innrømmer at det er uheldig at byrået blir stående uten en slik analyse i et tidsrom på hele sju måneder - og særlig akkurat i disse dager.



For etter at SSBs sist oppdaterte konjunkturrapport ble lagt frem i mai, har det nemlig skjedd betydelige endringer i norsk økonomi.

Norges Bank har endret sine vekstprognoser for økonomien drastisk, og flere analytikere melder at de ser et taktskifte i negativ retning. Sist ute med varselsrop var DNB-sjef Rune Bjerke.

- Hvordan vurderer du det at dere står uten en analyse av konjukturene akkurat nå?

Administrerende direktør i SSB: Hans Henrik Scheel. Vis mer byoutline SSB

- Det hadde vært heldig om vi hadde unngått det, sier Scheel.

- Vi tok denne avgjørelsen for litt over et halvt år siden. Så det kan tenkes at vi ville vurdert annerledes gitt den økonomiske utviklingen vi har sett, legger han til.

- Utvilsomt interessant med en analyse nå

Forskningssjef Torbjørn Eika er enig.



Gitt den utviklingen vi har sett i norsk økonomi de siste månedene, ville det vært interessant med en oppdatert konjukturanalyse fra SSB nå?

- Det ville utvilsomt vært interessant, sier forskningssjef i SSB, Torbjørn Eika.

Men på grunn av innsparingene så kommer det altså ingen slik analyse før i desember.

Forskningssjef Torbjørn Eika i Statistisk sentralbyrå. Vis mer byoutline Berit Roald

Hvilke endringer ville det vært naturlig at dere hadde kommentert dersom dere hadde en analyse nå?

- Vi ser jo at en del viktige indikatorer ikke har utviklet seg helt i tråd med hva vi antok i mai. For eksempel har konsumprisene økt mer, noe som blant annet skyldes en vesentlig svakere krone og høyere energipriser enn det vi la til grunn. Men noen helhetlig vurdering har vi ikke, sier Eika.

- Ingen dramatiske endringer



En av tabellene i den utgaven av økonomiske analyser som torsdag ble publisert, viser at norske forbrukere måned for måned strammer inn på sine kjøp av varer.

Både mai, juni og juli-tallene, som er nye etter forrige analyse fra SSB, viser en kraftig nedgang.

- Hva med den sterke nedgangen i varekonsumet vi har hatt i det siste?

- Varekonsumet har utviklet seg svakere enn det vi så for oss da vi utarbeidet vår siste prognose. Man skal generelt være forsiktig med å legge veldig stor vekt på utviklingen gjennom noen måneder. Det er ofte noen spesielle forhold som spiller inn. Kanskje den gode sommeren gjorde at folks behov for å «trøste-shoppe» ble redusert. Men i den grad det er informasjon i dette, trekker det jo i retning av svakere vekst i økonomien. Men vi har altså ikke tenkt noe særlig mer om dette, fordi vi ikke har jobbet med noen ny konjunkturanalyse i det siste.

Eika sier at det kan se ut som om at enkelte trekk i økonomien har endret seg en del siden mai, men han sier det langt fra er snakk om en dramatisk endring som den man så finanskrisehøsten i 2008.

- Da kastet vi oss rundt og laget en ekstra rapport noen uker etter forrige publisering, fordi Lehman Brothers gikk konkurs. Endringene nå er overhodet ikke av en slik dimensjon, sier han.

Les også

Arbeidsledigheten stiger bråttDNB: Arbeidsledigheten kommer til å stige fremoverSjeføkonom: Tror euroen kan koste 9,50 om to årDNB-sjefen varsler halv fart