Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Jeg var en av dem som fikk feriepilsen i vrangstrupen da jeg leste om kjennelsen Gulating lagmannsrett la fram i forrige uke. Den mest offentlige kommunikasjonskanalen jeg kjenner til, Internett, er visstnok ikke offentlig.

Skal vi forstå Gulating lagmannsrett rett, så er et leserbrev i en lokalavis med noen få hundre lesere offentlig, mens en blogg med tusenvis av lesere ikke er det. Dette henger ikke på greip. Høyesterett må nå rette opp i tolkning av den forhistorisk lovbestemmelse om hva et offentlig budskap er.

Bakgrunnen for kjennelsen var ytringer fra den ekstremistiske og antifeministiske bloggeren Eivind Berge. Berge, som også har uttrykt sympatier for Anders Behring Breiviks grusomme handlinger, er anmeldt for å ha oppfordret til drap av politifolk på bloggen sin. Han er nå løslatt.

Politiet har anket kjennelsen og nå blir det opp til Høyesterett å avgjøre hvor reelle truslene er og om ytringer på Internett er offentlig.

For Høyesterett burde dette være en «no-brainer». Man trenger ikke å gå lenger enn til bokmålsordboka for å få en enkel definisjon av offentlig: «som alle har tilgang til».

Bente Kalsnes. Vis mer

I mange tilfeller er noe som er publisert på Internett, enten det er i en blogg, i en tweet eller på en Facebook-profil mye mer offentlig enn en ytring som er trykt på papir. Ytringer på Internett er lettere å tilgjengeliggjøre, lenke til, spre og kopiere enn papir noen gang har vært. Det er ofte tilfeldigheter som avgjør hvor massivt (eller ikke) ytringer eller bilder spres på nett, eksempelvis størrelsen på nettverket vedkommende blogger har. Men slike forhold tar naturlig nok ikke vår aktuelle lovparagrafen høyde for. For det er altså denne paragrafen i straffeloven striden står om, § 7 nr. 2:

«En Handling ansees forøvet offentlig, naar den er forøvet ved Udgivelse af trykt Skrift eller i Overvær af et større Antal Personer eller under saadanne Omstændigheder, at den let kunde iagttages fra et offentligt Sted og er iagttaget af nogen der eller i Nærheden værende.»

En ny versjon av straffeloven (fra 2005) med mer teknologinøytral ordbruk har ennå ikke trådt i kraft. I den nye straffeloven § 10, 2. ledd, kan vi lese definisjonen som trolig kunne ha løst problemet med Berges «private blogg»:

«En handling er offentlig når den er foretatt i nærvær av et større antall personer, eller når den lett kunne iakttas og er iakttatt fra et offentlig sted. Består handlingen i fremsettelse av et budskap, er den også offentlig når budskapet er framsatt på en måte som gjør det egnet til å nå et større antall personer.»

Dessverre blir denne saken enda tristere når vi ser på hvorfor straffeloven fra 2005 - sju år etter at den ble vedtatt - ennå ikke har trådt i kraft. Endringene i straffeloven (som ble foreslått av Justis - og politidepartementet) er vedtatt både i Odelstinget og Lagtinget, men har stoppet opp fordi Politiets datasystem er så gammelt at det ikke kan behandle den nye loven.

Politiets datasystemer er ifølge Computerworld avhengige av operativsystemet Microsoft Windows NT 4.0, et system som ikke lenger utvikles aktivt av Microsoft. Windows NT 4.0 kom ut i 1996. Den siste sikkerhetsoppdateringen for systemet ble laget i 2004. Er det mulig?

Bare for å sette dette ekstra på spissen kan vi si det slik: Politiet blir drapstruet av en blogger, men bloggeren kan ikke bli straffet for ytringene. Lovverket som kan dømme bloggeren har ikke trådt i kraft fordi politiets datasystem er så arkaisk.

Og det verste eksempelet er allerede godt kjent. For leste vi ikke for kort tid siden at Anders Behring Breivik, Norgeshistoriens verste terrorist, ikke kan dømmes til maksstraff etter terrorparagrafen? Hvorfor? Jo, fordi politiets datasystemer er utdaterte og ikke i stand til å håndtere den nye straffeloven ...

Manglende vedlikehold av politiets datasystem slår nå det norske samfunnet knallhardt i hodet. Så svimle har vi blitt at en norsk lagrett kan påstå at Berges bloggytringer er offentlig tilgjengelige men ikke framsatt offentlig.

For oss som er opptatt av nettdebatt, så blir jeg nå veldig nysgjerrig på hva Gulatings kjennelse vil ha å si for diskusjoner på nett. Betyr dette at det er fritt fram for en del former for nettsjikane, som også Olav Torvund setter spørsmålstegn ved på sin blogg?

Og mens vi venter på at lovverket og politiets datasystem blir oppdatert, kan vi trygt si at den IT-kollapsen leder i Politiets Fellesforbund Arne Johansen fryktet i 2008, har funnet sted. Det norske lovverket trenger en bedre definisjon av hva offentlig budskap eller ytringer er. Og vi trenger norske jurister som forstår hva Internett er. Og politikere som bryr som om IT.