Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Jeg aksepterer ikke å bli trakassert, sier den svenske kjønnsforskeren Victoria Kawesa til Bergens Tidende.

42-åringen varsler at hun kommer til å anmelde politiet i Bergen, etter det hun selv beskriver som et ublidt møte med norsk politi.

I kraft av å være kjønnsforsker var hun invitert til et seminar ved Senter for kvinne- og kjønnsforskning ved Universitetet i Bergen forrige uke. Tirsdag, samtidig som sykkelfeberen herjet i byen, tok hun med seg kaffekoppen utenfor universitetsbygget i en pause.

- Bremset rett foran meg

Kawesa forteller at hun var på vei tilbake inn i bygget, da hun plutselig så en bil som kjørte i full fart mot henne.

- Bilen bremset rett foran meg. En ung kvinne hoppet ut og tok fram legitimasjon som viste at hun var fra utlendingspolitiet, og ba om å få se ID-kortet mitt, sier Kawesa til Dagbladet.

Hun forteller at hun ble sjokkert og at hun gjentatte ganger ba om en begrunnelse på hvorfor de ville se ID.

- Det eneste svaret jeg fikk var at det skulle de få lov til. De ville ikke se ID-kortet til kvinnen som var sammen med meg, forteller hun.

42-åringen som har afrikansk bakgrunn, men som har bodd i Sverige siden hun var ni år gammel, sier hun forklarte politiet at hun var i byen som gjest ved universitetet, og at hun ikke hadde pass på seg.

- Jeg forklarte at deltok på et seminar og nå var på vei tilbake inn på universitetet. Da hoppet hennes mannlige kollega ut av bilen, og sa at jeg skulle vise fram ID-kort. Men jeg går jo ikke rundt med ID-kort på gata. Passet lå igjen på hotellet, forteller hun.

Hun forteller at hun aldri har opplevd liknende hendelser i Sverige.

«Du har norsk utseende»

Kvinnen som sto ved siden av var Tone Lund-Olsen. Hun er administrasjonssjef ved Senter for kvinne- og kjønnsforskning. Hun bekrefter også 42-åringens versjon av historien, og sier til Bergens Tidende at hun forklarte politiet at Kawesa var i byen i forbindelse med seminaret. Hun mente derfor at det ikke fantes noen grunn til å kontrollere henne:

- Da sa jeg at «du får spørre meg også om legitimasjon, da». Svaret jeg fikk var at «vi trenger ikke å spørre deg, fordi du har norsk utseende», sier Lund-Olsen til BT.

Kawesa sier politiet ikke var interessert i å svare på spørsmålene hennes, og at hun opplevde politiets holdning som «aggressiv».

- Jeg stilte spørsmål om hvorvidt det var raseprofilering. Det er åpenbart at de så meg på lang avstand, og kom for å trakassere meg uten å gi en forklaring på hvorfor. De behandlet meg som en kriminell foran kollegene mine, uten å gi meg en forklaring.

Da politimannen kom mot henne valgte hun å løpe fra stedet.

- Jeg var redd for at jeg skulle bli pågrepet og kastet inn i bilen, så jeg løp inn i bygget og låste døra. Jeg gikk så opp og fortalte de andre utenlandske gjestene om hva som nettopp hadde skjedd, forteller hun.

- Dette er typisk raseprofilering. Det er åpenbart. De kan ikke hoppe på hvem som helst basert på hudfarge. De må behandle meg som et medmenneske. Det var veldig krenkende. Spesielt det at de ikke ville se legitimasjonen til Lund-Olsen, men bare min, sier hun videre.

- Skal anmelde politiet

VARSLER ANMELDELSE: Kawesa sier at hun kommer til å anmelde politiet i Bergen, for det hun selv opplevde som raseprofilering. Foto: Paul S. Amundsen Vis mer

Hun er rasende på norsk politi, og sier opplevelsen ødela deler av turen for henne. Kawesa, som for kort tid siden gikk av som leder for det politiske partiet Feministisk Initiativ (FI) i Sverige, varsler at hun kommer til å anmelde politiet i Bergen.

- Jeg har nettopp funnet ut hvordan man leverer en anmeldelse på nett. Jeg er i Sverige og har en jobb og gjøre. Men jeg skal anmelde dette, sier hun til Dagbladet.

Dagbladet har snakket med Ane Kvaal, lederen for Utlending- og forvaltningsenheten i Vest politidistrikt. Hun ønsker ikke å svare på hva som konkret skjedde i situasjonen Kawesa forteller om

- Vi har ikke mottatt noen anmeldelse. Dersom vi får inn en anmeldelse så må Spesialenheten for politisaker inn og se på saken, sier hun til Dagbladet.

Utover det ønsker hun ikke å si noe mer om saken enn det hun allerede har sagt til BT, men gir den samme uttalelsen som også BT tidligere har trykket.

«Vi synes det er leit at utlendingskontrollen det vises til ble opplevd som ubehagelig. Vi har forståelse for at politikontroller, herunder utlendingskontroller, generelt kan føles sjenerende. Vi kjenner oss imidlertid ikke igjen i framstillingen slik dere beskriver situasjonen. Dette var en ordinær utlendingskontroll som ble gjennomført i uka under sykkel-VM. Tilbakemeldinger fra innbyggerne på vårt arbeid er viktig for oss. Vi mottar derfor gjerne en formell klage fra Kawesa i sakens anledning for slik å sikre en ryddig og korrekt behandling. Vi har pr. nå ikke mottatt en slik klage.»

- Hvordan kan dette være vanlig?

Kawela reagerer sterkt på Ane Kvaals uttalelser i BT, der hun sier at politiet ikke kjenner seg «igjen i framstillingen slik ... (BT) beskriver situasjonen» og beskrivelsen av «en ordinær utlendingskontroll».

- Hvordan kan dette være ordinært eller vanlig. De sier i bunn og grunn at de ikke tror på meg, og det er veldig respektløst. De fikk meg til å se ut som en kriminell foran mine kolleger. Det spilte ingen rolle hva jeg sa. De må slutte å stoppe folk på denne måten og erkjenne at metodene ikke er bra. De kan ikke gå etter hver person de ser som er svart. Det er feil. Det er feil! Dette er en alvorlig inngripen i menneskers liv, sier hun og legger til:

- De tar ikke ansvar for sin raseprofilering, og det er et stort problem. De må også erkjenne at de har gjort feil og komme med en beklagelse.

På spørsmål fra BT om hva det var med tid, sted og situasjon som gjorde at Kawesa ble kontrollert, gir Kvaal følgende svar:

«Politiet har ansvaret for å håndheve bestemmelsene om utlendingers opphold i landet, og i den forbindelse kan vi stanse personer og kreve legitimasjon når det er grunn til å tro at personen er utenlandsk statsborger, og tid, sted og situasjon gir grunn til å gjennomføre en slik kontroll. Kontrollene skjer etter en skjønnsmessig og konkret vurdering og kan for eksempel være knyttet til erfaringer, mistankeprofiler eller tidligere saker. Hudfarge, etnisk eller religiøs tilhørighet skal ikke alene være avgjørende for politiets vurdering om utlendingskontroll. Politiet trenger ikke gi en begrunnelse for hvorfor man ber om personalia, men vi søker likevel hver gang å forklare hvorfor vi kontrollerer og hva som ligger bak. Politiet som utfører oppdrag, som for eksempel utlendingskontroller, skal opptre høflig og profesjonelt. Kontrollen skal avbrytes hvis det blir klart at videre kontroll ikke er nødvendig. Noe som også ble gjort i dette tilfellet.»