– Det er faktisk ikke OK å bli ringt opp for å dobbeltsjekke at det er riktig at jeg skal ha nynorsk på eksamen, eller om det går fint med bokmål, sier Gunnhild Skjold. Foto: Mia Holvik og Ole Gunnar Dybvik

– Det er faktisk ikke OK. Jeg fikk inntrykk av at hun trodde jeg hadde registrert en feil, og fikk spørsmål om det var greit at jeg fikk oppgaveteksten på bokmål isteden, sier Gunnhild Skjold, lektorstudent ved UiT.

Også i fjorårets eksamensperiode kom den samme forespørselen. Da ble det ifølge Skjold argumentert med at det ble ekstra utskrifter av papir.

Studenten er leder i Studentmållaget i Tromsø, og aktiv i landsstyret i Målungdommen. Hun er tydelig på at telefonen, som kom fra en studiekonsulent, ikke er lovlig.

– Jeg er vant til å stå på for nynorsk. Men det er ekstra dumt for dem som ikke har nettverket i ryggen, da er det kanskje vanskelig å stå å si at dette er noe man har lovfestet rett på. Det er ikke greit å få en slik telefonsamtale, sier Skjold.

– Jeg synes ikke det er greit å få eksamen på bokmål. Studiekonsulenten sa det var greit, men det er ikke noe jeg skal trenge å bekrefte. Når jeg har meldt meg opp på nynorsk, skal jeg ha det.

– Dette er ikke bra

Studiedirektør ved UiT–Norges arktiske universitet, Heidi Adolfsen. Foto: Torbein Kvil Gamst / UiT

Dette er ikke greit, studentene har krav på å få eksamen på nynorsk om de ber om det, sier studiedirektør ved UiT, Heidi Adolfsen.

Hun er tydelig på at det som har skjedd er feil, og at vedkommende som ringte ikke har fulgt reglene på universitetet.

– Dette er ikke bra. Vi skal forholde oss til de rettighetene studentene har. Jeg må prøve å finne ut av hva som har skjedd, sier Adolfsen.

Studiedirektøren kjenner ikke til at papirutskrifter har vært et problem for universitetet, men understreker at det uansett ikke er en god nok begrunnelse.

– Det høres ut som en dårlig unnskyldning.

Tidligere denne uken fortalte NRK at nynorskstudenter ved NTNU fikk utlevert en eksamen på dårlig nynorskspråk.

Da kom det fram at rutinene ikke var fulgt. Adolfsen utelukker ikke at det er nettopp mangel på sidemålskunnskap som kan være årsaken.

– Det kan tenkes at saksbehandlerne ikke behersker nynorsk, men da må de be om å få det oversatt. Det skal ikke være noe problem, vet vi at noen i et kull bruker nynorsk, skal vi sørge for at de får oppgaveteksten på nynorsk. Det er ikke store kostnader knyttet til det, sier studiedirektøren.

Ekstremt alvorlig

Nestleder i Norsk Målungdom, Kristofer Olai Ravn Stavseng. Foto: Odin Hørthe Omdal

– Det er ekstremt alvorlig, den manglende forståelsen av at vi har språklige retter og at vi er et flerspråklig samfunn med det det innebærer, sier nestleder i Norsk Målungdom, Kristofer Stavseng.

Dette er et vanlig problem rundt semesterslutt, sier han.

– Både at universiteter spør om det går fint å få eksamen på bokmål, og at de ikke får spørsmål en gang, den bare kommer på bokmål, sier Stavseng.

Målungdommen bruker mye tid på henvendelser de får via klageorganet sitt. Feil og mangler nynorskbrukere opplever blir tatt opp med utdanningsinstitusjonen og språkrådet.