NRK SLÅR PÅ STORTROMMA for norsk lyrikk. Statskanalen vil at leserne skal kåre «Norges beste dikt». Ikke siden programposten «Ønskediktet» har statskanalen ivret sterkere for den nasjonale poesien.

Da dette sagnomsuste programmet («Det var diktaren sjølv som las») ble nedlagt i 2001, forklarte fagsjef Yngvil Kiran i NRK at man ønsket «å vie tid også til nyere og mer moderne lyrikk, ikke bare lytternes gamle favoritter». Nå har man likevel klart å vekke opp de døde. Pluss noen få levende.

Mens en skandaløs rekke av våre fremste poeter ikke er med i konkurransen.

OPPLEGGET ER SOM følger: Gjennom seks programmer, ett hver lørdag, presenterer NRK P2 til sammen 30 dikt, fordelt tematisk. Disse er valgt ut blant 100 dikt som er plukket ut av en jury bestående av professor Eirik Vassenden, litteraturviter Marit Grøtta og forskningsbibliotekar Trond Haugen. De som har plukket ut de 30 finalistene, er Sigrid Bonde Tusvik, Marit Borkenhagen, Henrik Mestad, Herborg Kråkevik og Ellen Wisløff, som også snakker om diktene i programmene.

UTELATT: Herman Wildenvey. Foto: NTB arkiv / Scanpix Vis mer

DIKTENE ER SORTERT tematisk i klasser med titler som «Hjerte, smerte», «Med penn som våpen», «Natur og menneske», «Uro» og «Dikt og forbannet løgn», fem uker på rad. I tillegg plukker jurymedlemmene ut sine egne favoritter til en «åpen klasse». For hver uke skal lytterne kåre sin favoritt og omsider ende opp med å kåre Norges angivelig beste dikt. Det skal presenteres i en fem timers TV-sending 18. september. De hundre diktene skal visstnok utgis i bokform som «De hundre beste norske diktene».

TIL SAMMEN ER 57 norske poeter med på lista. 24 av kandidatene er representert med mer enn ett dikt. De som har flest, er Henrik Wergeland og Olav H. Hauge med fem hver. Bare 16 av dikterne er i live. Gjennomsnittsalderen for disse er 61 år. Dette er altså ikke noe forsøk på å belyse «nyere og mer moderne lyrikk». NRK har i stedet valgt å gape kjeven av ledd i sin bestrebelse på å lage en fullstendig slags norsk kanon. I sin iver etter å finne det beste av alle norske dikt, har man rett og slett forbigått en hel rekke av Norges mest sentrale lyrikere.

UTELATT: Jon Fosse. Foto: NTB Scanpix Vis mer

AV KLASSIKERE SOM er utelatt, merker vi oss Peter Dass, Ivar Aasen, Herman Wildenvey, Rudolf Nilsen, Claes Gill, Astrid Tollefsen, Andre Bjerke, Gunnar Reiss Andersen, Erling Christie, Emil Boyson, Harald Sverdrup, Paal Brekke, Gunnar Bull Gundersen og Nils Yttri. Nålevende diktere som er fraværende, teller blant andre Kolbein Falkeid, Kjell Heggelund, Arvid Torgeir Lie, Olav Angell, Helge Rykkja, Gene Dalby, Jon Fosse, Tor Sørheim, Jan Jakob Tønseth, Håvard Rem, Bertrand Besigye, Mona Høvring, Lars Saabye Christensen, Torgeir Rebolledo Pedersen, Arne Ruste, Rune Christiansen, Helge Torvund, Cathrine Grøndahl, Einar Økland, Nils Christian Moe Repstad og Arnold Eidslott. Av relativt nylig avdøde poeter, savner vi Tristan Vindtorn, Arild Nyquist, Halvor Roll, Sigmund Mjelve, Noel Cobb og Terje Johanssen. Pust ut. Dette er bare toppen av isfjellet.

UTELATT: Cathrine Grøndahl. Foto: Jarl Fr. Erichsen / SCANPIX Vis mer

SKAL MAN KÅRE «Norges beste dikt», er det absurd å lage en konkurranse der navn som dette er utelatt. Som for å gjøre vondt verre, har juryen altså redusert antall kandidater ved å la hele 24 poeter være inne med flere dikt. Det er også fristende å stille seg skeptisk til enkelte navn på lista. Er det et forsøk på kvinnekvotering når man inkluderer navn som Dorothe Engelbretsdatter, Magdalene Thoresen, Dagny Juel og Zinken Hopp? Eller mener juryen virkelig at disse dikterne er mer sentrale enn noen av de jeg har nevnt ovenfor.

UTELATT: Kjell Heggelund. Foto: MØLLER/METTE Dagbladet Vis mer

ANTAKELIG VILLE NRK kommet bedre utav det om man hadde latt konkurransen begrense seg til tida etter andre verdenskrig. Da ville man også funnet en del spennende kvinnelige kandidater, som for eksempel Hildegunn Dale, Annabelle Despard, Liv Nysted, Odveig Klyve, Marit Tusvik, Ingrid Storholmen, Hanne Aga, Kristine Næss, Gunhild Øyehaug, Åsne Linnestaa, Hanne Bramnes, Kristine Næss, Liv Lundberg, Linda Klakken, Torild Wardenær - pluss en rekke mannlige lyrikere fra samme generasjon. Men nå får det være nok oppramsing. Ingen nevnt, ingen glemt.

UTELATT: Arild Nyquist. Foto: Bjørn Sigurdsøn / NTB / SCANPIX Vis mer

DET LUKTER STØV OG museum av NRKs lyrikksatsing. Man velger å presentere poesi som noe «evig», som gamle «svisker» man henter ned fra hylla når livet går en imot. I stedet for å framheve lyrikken som en levende og vital kraft i utviklingen av det norske språket og utvidelse av det litterære kraftfeltet. Her og nå.