Alle 15-vuotiaiden nuorten tekemien pahoinpitelyjen määrä on moninkertaistunut muutamassa vuodessa. Poliisi pyrkii puuttumaan nuorten tekemiin rikoksiin ennaltaehkäisevällä toiminnalla.

Viime vuoden lokakuussa uutisoitiin, kuinka Kauniaisissa liikkuva nuorisojoukko häiriköi muita nuoria. Jo aiemmin syyskuussa poliisi tiedotti ottaneensa kiinni neljä nuorta, joiden epäiltiin vieneen kuudelta ihmiseltä väkivallalla uhaten tai väkivaltaa käyttäen pieniä summia rahaa Tapiolassa.

Uutiset kertovat omalta osaltaan muutoksesta, joka näkyy myös tilastoissa. Nuorten tekemien rikosten määrä on kasvanut Espoossa ja Kauniaisissa.

Kasvua on tapahtunut nimenomaan alle 15-vuotiaiden nuorten tekemien rikosten määrässä, joka on tuplaantunut muutamassa vuodessa.

Annastina Wathera.­

Vuonna 2014 Espoossa ja Kauniaisissa kirjattiin 438 rikosepäilyä, joissa tekijänä oli alle 15-vuotias nuori. Viime vuonna vastaava luku oli 918. Yleisimpiä alle 15-vuotiaiden tekemiä rikoksia ovat näpistykset. Poliisille muutos näkyy lisääntyneenä työmääränä.

”Meillä on enemmän duunia, enemmän tutkittavia juttuja. Myös kouluista on tullut enemmän pyyntöjä tulla puhumaan näistä asioista nuorille”, sanoo vanhempi konstaapeli Annastina Wahtera Länsi-Uudenmaan poliisista. Wahtera työskentelee nettipoliisina ennaltaehkäisevässä toiminnassa.

Viime vuosina ovat yleistyneet alle 15-vuotiaiden nuorten tekemät pahoinpitelyt. Viime vuonna alle 15-vuotiaiden nuorten tekemiä pahoinpitelyepäilyjä kirjattiin Espoossa ja Kauniaisissa ennätysmäärä: 177 kappaletta. Myös alle 15-vuotiaiden tekemien ryöstöjen ja kiristysten määrä on kasvanut.

Koko maan mittakaavassa Espoon ja Kauniaisten tilanne ei ole poikkeuksellinen. Alle 15-vuotiaiden nuorten tekemien pahoinpitelyjen määrä on kasvanut myös koko Suomen kattavissa tilastoissa.

Mitään yksittäistä syytä sille, miksi alle 15-vuotiaiden nuorten tekemät pahoinpitelyt ja ryöstöt ovat yleistyneet, ei tiedetä.

”Syitä pitäisi pohtia paremmin. Havaintona on tietynlaisen aggressiivisuuden lisääntyminen yhteiskunnassa. Ihmiset voivat olla aika välinpitämättömiä”, pohtii Länsi-Uudenmaan poliisin apulaispoliisipäällikkö Kimmo Markkula.

” ”Varmasti siinä on huonovointisuutta. Kaveripiirillä on tietysti iso merkitys.”

Aina nuoret eivät myöskään ymmärrä, kuinka vakavasta asiasta rikoksessa voi olla kyse.

”Ilmiönä on ollut se, että nuoret anastavat rahaa ja älypuhelimia toisilta nuorilta. Jos uhri joutuu väkivallan uhan vuoksi luopumaan omaisuudestaan, se kirjataan ryöstönä, joka on jo astetta vakavampi rikosnimike kuin varkaus”, Markkula sanoo.

Alle 15-vuotiaiden nuorten tekemillä väkivaltarikoksilla on joitain yhteisiäkin tekijöitä: usein mukana ovat päihteet ja rikos tehdään porukalla.

”Varmasti siinä on huonovointisuutta. Kaveripiirillä on tietysti iso merkitys. Ja sitten joillain alueilla ei ole harrastuksia, ei tekemistä eikä oikein paikkoja, missä olla”, vanhempi konstaapeli Wahtera pohtii.

Voi myös olla, että rikoksista ilmoitetaan aiempaa herkemmin. Menneinä vuosina esimerkiksi lievät väkivaltaisuudet kouluissa on saatettu hoitaa koulun sisällä. Nyt tiedostetaan paremmin se, että pahoinpitely on rikos, josta pitää aina ilmoittaa poliisille.

Mitään yleistä johtopäätöstä nuorten väkivaltaistumisesta ei tilastojen pohjalta voi tehdä. Monissa väkivaltarikoksissa tekijöinä ovat samat henkilöt, ja valtaosan kaikista rikoksista tekevät edelleen aikuiset.

”On tärkeää, ettei syyllistetä nuorisoa. Nuoriso on aktiivista ja näkyvää. Nuoriso juhlii ja liikkuu ja viettää aikaa kaduilla, eikä siinä itsessään ole välttämättä mitään väärää. Ei nuorisoa tarvitse pelätä”, Markkula sanoo.

”Yleensä nuoret suhtautuvat meihin hyvin. Jotkut tietyt ovat vähän huonommalla asenteella”, sanoo Annastina Wahtera partioidessaan Sellossa.­

Annastina Wahteralle nuorten parissa partiointi on tuttua. Hän kyselee nuorten kuulumisia ja juttelee heidän kanssaan muun muassa siitä, millaisia suunnitelmia nuorilla on illaksi.

Tarkoitus on viestittää nuorille, että poliisia kiinnostaa, mitä nuoret puuhaavat – ja että se koskee sekä rikoksen tekijöitä että uhreja. Poliisi tekee myös yhteistyötä nuoriso- ja sosiaalityöntekijöiden kanssa.

”Yleensä nuoret suhtautuvat meihin hyvin. Jotkut tietyt ovat vähän huonommalla asenteella”, Wahtera sanoo.

Nuorten kanssa työskentelevät poliisit oppivat nopeasti tuntemaan alueella liikkuvia nuoria, ja he ovat auttaneet myös selvittämään rikoksista epäiltyjen nuorten henkilöllisyyksiä.

Ennaltaehkäisevän työn, kuten kouluvierailujen ja nuorten pariin jalkautumisen, tehokkuutta on hankala mitata. Wahtera kuitenkin uskoo, että sillä voidaan vaikuttaa nuorten tekemien väkivaltarikosten määrään.

”Kun lähdimme puuttumaan tähän syksyllä, tilanne rauhoittui monilla alueilla. Se, että poliisi on tuttu, madaltaa kynnystä lähestyä poliisia.”