Metallialan työvoimapula ei ota laantuakseen. Eri puolilla Suomea on huutava pula erityisesti koneistajista ja hitsaajista.

Esimerkiksi Kainuussa konepajayhtiö Skoda Transtechin 150 hitsareista jo puolet on ulkomaalaisia eli 70–80. He ovat kotoisin Venäjältä ja Puolasta, ja suurin osa työskentelee vuokratyöntekijöinä.

Muun muassa Tampereen raitiovaunujen ja pääkaupunkiseudun Raide-Jokeri-raitiovaunujen tekemiseen tarvitaan ensi vuoden lopussa merkittävästi lisää metallialan osaajia. Transtechin toimitusjohtaja Lasse Orre kertoo, että yksi mahdollisuus on viedä hitsarikoulutus suoraan Venäjän puolelle Kostamukseen.

– On pakko miettiä, mistä saadaan hitsareita, kun ei se ammatti tunnu hirveästi suomalaisia kiinnostavan, Orre toteaa.

On kuvaavaa, että kun Transtech oli viime syksynä palkkaamassa 50:tä omaa hitsaria, vain osa saatiin töihin. Koulutustakin olisi järjestetty Kajaanissa, mutta siihen ilmoittautui vain yksi.

Meyer Turku vetää osaajia ympäri Suomea

Telakkayhtiö Meyer Turku Oy imee metallialan ammattilaisia ympäri Suomea. Yhtiö ei ole tehnyt metallialan rekrytointeja ulkomailta, sillä suurin osa hitsareista ja särmääjistä on omia työntekijöitä.

Huolestuttava ilmiö kuitenkin on, että rekrytointikoulutuksia ei saada enää täyteen. Meyer Turku Oy:n viestintäpäällikkö Tapani Mylly kertoo, että tänä keväänä on jouduttu perumaan yksi työvoimapoliittinen koulutus osallistujapulan vuoksi.

– Maaliskuussa meillä alkoi levyseppähitsaajakurssi, ja toisen kurssin piti alkaa ennen kesää, mutta se jouduttiin perumaan. Syksyn kurssille toivottavasti löytyy porukkaa, Mylly toteaa.

Teknologiateollisuuden johtava asiantuntija Anne Ahkola-Lehtinen toteaa, että työvoimapula korostuu nyt ennen kaikkea yrityksissä, jotka sijaitsevat kaukana ammattioppilaitoksista.

"Tuhat uutta työntekijää on pakko löytää"

Valmet Automotive Oy kouluttaa itse kaikki työntekijänsä, jolloin koulutustaustalla tai työhistorialla ei ole suurta merkitystä.

Monella hakijalla on kuitenkin metallialan tausta, ja taustasta voi olla hyötyä niin autojen rakentamisessa Uudessakaupungissa kuin pian käynnistyvässä akkutehtaassa Salossa. Yhtiö rekrytoi jälleen tänä vuonna tuhat uutta työntekijää. Luku on sama kuin 2018. Vuonna 2017 yhtiö palkkasi noin 2 000 henkilöä.

– Tähän asti on saatu yllättävän hyvin rekrytoitua, mutta se näkyy, että kilpailu työntekijöistä kiristyy jatkuvasti, Valmet Automotiven viestintäpäällikkö Mikael Mäki kertoo.

Hän painottaa, että tuhat uutta työntekijää on pakko löytää, siihen ei ole vaihtoehtoa.

– Rekrytointi on kohdistunut Suomeen. Tilanne on harkittava uudestaan, jos Suomesta ei saada riittävästi henkilöstöä. Siinä vaiheessa täytyy katse kääntää rajojen ulkopuolelle, Mäki sanoo.

Valmet Automotive on ollut jo parissa tilaisuudessa Suomen rajojen ulkopuolella katsomassa, minkälaista kiinnostusta yhtiö, Suomi ja autoteollisuus herättävät. Tilaisuudet ovat olleet Baltiassa ja Keski-Euroopassa.

Mäki muistuttaa, että yhtiö on matalan kynnyksen työllistäjä, eli tiettyä koulutusta ei vaadita, mikä helpottaa rekrytointihaastetta.

Tausta: Hitsareita Puolasta ja Pakistanista

Hitsareita on Suomessa monesta maasta, esimerkiksi Venäjältä, Puolasta ja Pakistanista.

Yritykset eivät kuitenkaan uskalla laskea paljon ulkomaalaisten varaan, sillä useimmat ovat Suomessa puolesta vuodesta kahteen vuoteen ja lähtevät takaisin kotimaahan.

Jos ulkomaalainen lähtee takaisin kotimaahan, häntä on vaikea saada takaisin.

Ratkaisuja

Metallialan työvoimapulaa pyritään ratkaisemaan muun muassa näillä keinoin:

Transtech pohtii hitsarikoulutusta Kostamuksessa.

Valmet Automotive on panostanut verkkoon: kaikki työhakemukset tehdään nykyään verkossa.

Teknologiateollisuus kannustaa ammattikoulutuksen viemistä suoraan yrityksen tiloihin. Tulee suora putki työelämään.