THL:n terveys- ja hyvinvointitutkimus - Alueellisen terveys- ja hyvinvointitutkimuksen (ATH 2013) osallistujat on poimittu väestörekisterikeskuksen tietojärjestelmistä tehdyllä satunnaisotannalla. Vastaajille on toimitettu kyselylomake kotiin, ja he ovat palauttaneet sen terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen - Otoskoko koko Suomessa oli 95 000 ihmistä (vastausaktiivisuus: 53 prosenttia). Maakunnittain: Etelä-Karjala 2 360 (57 prosenttia), Etelä-Pohjanmaa 3 460 (53 prosenttia), Etelä-Savo 2 820 (57 prosenttia), Kainuu 1 510 (52 prosenttia), Kanta-Häme 3 140 (56 prosenttia), Keski-Pohjanmaa 1 180 (50 prosenttia), Keski-Suomi 4 930 (56 prosenttia), Kymenlaakso 3 280 (54 prosenttia), Lappi 3 320 (54 prosenttia), Pirkanmaa 8 760 (56 prosenttia), Pohjanmaa 2 960 (51 prosenttia), Pohjois-Karjala 2 980 (55 prosenttia), Pohjois-Pohjanmaa 6 380 (54 prosenttia), Pohjois-Savo 4 460 (57 prosenttia), Päijät-Häme 3 660 (56 prosenttia), Satakunta 4 140 (52 prosenttia), Uusimaa 26 210 (50 prosenttia), Varsinais-Suomi 8 380 (54 prosenttia) - Tutkimus tehtiin yli 20-vuotiaille suomalaisille - Lisätietoja tutkimuksesta: http://www.thl.fi/fi/tutkimus-ja-asiantuntijatyo/vaestotutkimukset/ath-terveytta-ja-hyvinvointia-kuntalaisille (siirryt toiseen palveluun) Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos

Peräti 81,1 prosenttia 20–54-vuotiaista suomalaisista harrastaa lihaskuntoa riittämättömästi eli alle kaksi kertaa viikossa, ilmenee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemästä tutkimuksesta.

THL:n erikoistutkija Tomi Mäki-Opas allekirjoittaa, että tulokset ovat valitettavasti jopa masentavan surkeita.

– Erityisesti nuorten lihas- ja fyysinen kunto on heikentynyt. Taustalla on se, että yhä vähemmän harrastetaan lihaskuntoa ylläpitävää harjoittelua, Mäki-Opas kertoo.

Hänen mukaansa nuoret keskittyvät liikaa kestävyyteen lihaskunnon laistamisen kustannuksella.

– Jo pienillä asioilla saataisiin paljon edistettyä ihmisten hyvinvointia.

Hälyttävin tilanne on Kainuussa, Etelä-Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa ja Etelä-Savossa. Kainuussa jopa 87,1 prosenttia 20-54-vuotiaista harrastaa riittämättömästi lihaskuntoa, ja Etelä-Pohjanmaallakin lukema kipuaa 84,3 prosenttiin.

– Tämä selittyy varmasti liikuntaharrastusten mahdollisuuksilla ja kulttuurieroilla, Mäki-Opas kertoo.

Tilanne on kuitenkin surkea suuressa osassa Suomea, sillä viiden heikomman maakunnan lisäksi yli 80 prosentin lukemiin ylletään Pohjois-Savossa, Kanta-Hämeessä, Etelä-Karjalassa, Keski-Pohjanmaalla, Pohjanmaalla ja Varsinais-Suomessa.

Parhain tilanne on Uudellamaalla, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Näissä maakunnissa riittämättömästi lihaskuntoa harrastaa 76,3–79,1 prosenttia 20–54-vuotiaista.

– Uudellemaalle ovat keskittyneet korkeasti koulutetut alat, ja yliopistokaupunkien ympärillä korkeasti koulutetut ovat yleensä terveystietoisempia. Myös palveluja rakennetaan sinne, missä on niin sanottua kohdeyleisöä, Mäki-Opas analysoi maakuntien eroja.

Naisten ja miesten välillä ei ole suurta eroa. Suomen 20–54-vuotiaista naisista riittävästi lihaskuntoa harrastaa 21,5 prosenttia ja miehistä vain 19,1 prosenttia. Miehistä matalasti koulutetut ja nuoret muodostavat suurimman ongelmaryhmän.

– Tilanne on huolestuttava, ja ihmisten pitäisi osallistua liikuntapalveluihin, joissa he saavat ohjatusti lihaskuntoharjoitusta. Lihaskuntoa voi pitää yllä myös kotona, jos ei halua mennä kuntosalille. Lisäksi miehillekin järjestetään kuntojumppia ja kahvakuulaharjoittelua, Mäki-Opas sanoo.

Suurista kaupungeista Tampereella hoidetaan lihaskuntoa aktiivisemmin ja vähiten Hämeenlinnassa.

THL haastatteli tutkimustaan varten 95 000 suomalaista vuonna 2013.

Suomalaisten liikkumattomuudesta keskustellaan lisää illan A-studiossa TV1 kello 21. Studiossa Juhani Tamminen, tanssinopettaja Satu Markkanen ja UKK-instituutista Anne-Mari Jussila. Juontajina Annika Damströn ja Markus Liimatainen. Twitterissä aihetta käsitellään tunnisteella #yleastudio (siirryt toiseen palveluun)

Korjaus klo 16.53: Korjattu 20–54-vuotiaista riittävästi liikkuvien prosenttiluvut.