EU ja Japani pääsivät keskiviikkona poliittiseen sopuun alueiden välisestä vapaakauppasopimuksesta. Tekniset neuvottelut kestävät vielä parisen vuotta.

Mistä on kyse Japani on maailman neljänneksi suurin talous.

Japanin ja EU:n odotettu vapaakauppasopimus on yksi EU:n tärkeimmistä.

EU:n vienti Japaniin on EU-komission mukaan 80 miljardia euroa.

Suomen vienti Japaniin oli viime vuonna miljardi euroa.

Sopimuksen odotetaan avaavan Japanin markkinoita elintarviketeollisuudelle, farmasiatuotteille, lääketeknologialle, moottoriajoneuvoille ja muille kuljetusvälineille.

Sopimus sitoutuu Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon.

Valtion elvytyspolitiikka nosti Japanin taantumasta, ja talouden odotetaan kasvavan vielä pari vuotta.

EU:n kauppakomissaari, ruotsalainen Cecilia Malmström, kertoi ministerien päässeen sopuun vapaakauppasopimuksesta keskiviikkona Brysselissä.

Suomalainen elinkeinoelämä ja vientiyritykset pitävät EU:n ja Japanin sopimusta merkittävänä saavutuksena neljä vuotta kestäneiden neuvottelujen jälkeen.

Japani on Kiinan jälkeen Suomen tärkein kauppakumppani Aasiassa ja tavaravienti Japaniin on arvoltaan noin miljardi euroa. Vienti on pääasiassa metsätalouspainotteista: hieman yli viidennes viennistä on sahatavaraa ja raakapuuta.

Yle Uutisgrafiikka

Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) kauppapoliittinen asiantuntija Saila Turtiainen pitää odotettua sopua merkittävänä, koska kaupan esteet ovat lisääntyneet maailmalla viime aikoina.

– Se on ehdottomasti erittäin positiivinen ja tervetullut uutinen ajassa, jolloin protektionismi on leviämässä ja kaupan esteiden määrä maailmalla on valitettavasti kasvanut.

Elintarviketeollisuus ja sahateollisuus voittajia

Erityisesti sopimus poistaa tulleja ja se tietää merkittäviä säästöjä EU-maiden yrityksille. Suuria voittajia ovat elintarviketeollisuus ja sahateollisuus. Myös lääkkeiden ja terveysteknologian viennin Suomesta Japaniin odotetaan helpottuvan.

Konkretiaa parin vuoden kuluttua Yksityiskohtaisemmat neuvottelut jatkuvat EU:n ja Japanin poliittisen julistuksen jälkeen vielä noin vuoden verran, minkä jälkeen sopimus on vielä hyväksyttävä EU:ssa. Yritykset voivat odottaa konkreettisia tuloksia parin vuoden kuluttua. Esimerkiksi Ceta-vapaakauppasopimus Kanadan kanssa myöhästyi viime vuonna, kun Belgiaan kuuluva Vallonia viivästytti sen voimaantuloa.

Suomen elintarviketeollisuuden vienti Japaniin oli viime vuonna vaatimattomat 18 miljoonaa euroa. Kolmen kärki ovat sianliha, juusto ja suklaa. Japani on määritellyt joillekin juustoille EU-maista 30 prosentin tullit. Suomesta viedään Japaniin myös siipikarjaa, broileria. Japanissa kiinnitetään suurta huomiota vientimaan eläintautien tilanteeseen.

Lisäviennin mahdollisuus olisi mallas- , liha-, kaura-, vehnä- ja ruistuotteille. Ostovoimaisia japanilaisia kiinnostavat myös marjatuotteet ja marjaliköörit, kertoo alan kattojärjestö Elintarviketeollisuus.

– Kuulemma on hyvin erikoista, että Suomesta voi luonnosta poimia marjoja. Myös kaikki terveysvaikutteiset tuotteet kiinnostavat Kaakkois-Aasian suunnalla yleensä, toimialapäällikkö Marika Säynevirta sanoo.

Halvempia tuontiautoja Eurooppaan?

Kaupan esteitä on tätä nykyä laaja skaala. Ne ulottuvat viranomaissääntelystä korkeisiin tulleihin.

– Byrokratiaa nimenomaan löytyy, ja sitä yritetään nyt tällä kauppasopimuksella ehkäistä ja vähentää, Saila Turtiainen EK:sta sanoo.

Japanissa autoteollisuus odottaa kustannusten pienenevän ja uusien vientimahdollisuuksien avautuvan, koska EU:ssa on kymmenen prosentin tulli ulkomaalaisille autoille. Vaikka moni japanilainen auto kootaan Euroopassa, osa malleista kootaan Japanissa ja tuodaan Euroopan markkinoille.

– Voi hyvin olla, että tämän seurauksena nähdään halvempia tuontiautoja EU:ssa, summaa Turtiainen.

Trumpin politiikka vauhdittanut EU:ta ja Japania

Kauppapolitiikassa tapahtuu nyt paljon maailmanlaajuisesti.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on lakkauttanut neuvottelut Yhdysvaltain ja Euroopan vapaakauppasopimuksesta (TTIP) ja hän on myös irtisanoutunut Tyynenmeren alueen vapaakauppasopimuksesta. Samalla EU ja Kanada pääsivät viime vuonna sopuun vapaakaupasta (CETA).

Nimenomaan Trumpin protektionismi on vauhdittanut EU:n ja Japanin neuvotteluja vapaakaupasta.

– Se toi tällaisen viimeisen sykähdyksen. Nyt on kova poliittinen tahto sekä EU:lla että Japanilla löytää sopu ja toimia vastavoimana protektionismille ja sisäänpäin käpertymiselle, Turtiainen kuvailee.

Vaikka Trumpin kauppapolitiikan kritiikin kohde on ollut ensisijaisesti Kiina, jota Yhdysvallat on uhannut esimerkiksi terästeollisuuden tulleilla, Trumpin toiminta saattaa kohdistua myös perinteisiin kumppanimaihin, kuten EU:hun, Kanadaan tai Japaniin. Teräksen tuontirajoitukset saattavat vaikuttaa myös EU-yrityksiin, Turtiainen pohdiskelee tulevaisuuden näkymistä.

EU:ssa ja siten myös Suomessa vietiyritykset ylipäätään hyötyvät kilpailuasetelmassa vapaakauppasopimuksesta Japanin kanssa verrattuna amerikkalaisyrityksiin. Yhdysvalloilla vastaavaa sopimusta Japanin kanssa ei ole.

EU katsoo vahvasti Aasiaan ja neuvottelee monien Aasian maiden kanssa vapaakauppasopimuksista.

– EU suuntautuu vienissä vahvasti Aasiaan, koska siellä kasvunäkymät ovat varsin merkittävät, Turtiainen sanoo.