SPR:n mukaan Kemissä ja Rovaniemellä ruoka-avun hausta on tullut periytyvää ja avun tarpeesta pitkäkestoista.

Suomen Punainen Risti on jakanut kauppojen ylijäämäruokaa Kemissä ja Rovaniemellä neljän vuoden ajan. Tuoreen selvityksen mukaan suurin osa apua hakeneista on iäkkäitä naisia, mutta ruoka-avun haku vaikuttaa olevan myös perinnöllistä.

– Ehkä sieltä 90-luvun lamasta lähtien myös köyhien lapset ovat eläneet sellaisessa tilanteessa, että hekin joutuvat turvautumaan ruoka-apuun, arvelee SPR:n terveyden ja hyvinvoinnin yksikön päällikkö Maria Viljanen.

Huono-osaisuuden periytymisestä on puhuttu pitkään, mutta kierrettä ei ole saatu poikki.

– Ehkä siinä on vähän sellaista pyyhe kehään -ajatusta. Koetaan, että opiskelu on aikamoista raatamista ja siitä ei kuitenkaan välttämättä pääse sellaisiin töihin, joissa tienaisi kovin hyvin. Mutta kaikkiaan kysymys on isosta vyyhdistä asioita, Viljanen pohtii.

Ruoka-apua haetaan pitkään

SPR:n selvityksen mukaan ruoka-avusta on tullut pitkäkestoinen tuki.

– Isoin huomio on se, että aika paljon ihmiset tarvitsevat ruoka-apua ihan säännöllisesti. Se ei ole sellaista väliaikaista tukea, jolla vähän paikattaisiin toimeentulotuen tai oman ruokakassin aukkoja, Viljanen kertoo.

Perusturvaa olisi nostettava – ehkä vaalien jälkeen

SPR: mielestä sosiaaliturvan rakenteita pitäisi uudistaa, mutta sen lisäksi perusturvan tasoa olisi nostettava.

– Jos me haluaisimme päästä näistä ruoka- ja leipäjonoista eroon, niin meidän pitäisi nostaa niitä viime sijaisia tukia, Viljanen sanoo.

SPR vetoaa myös siihen, että Suomi on saanut Euroopan neuvostolta moitteita perusturvan alhaisesta tasosta.

Sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila sanoo, että Euroopan neuvosto ei ole kritiikissään huomioinut Suomen maksuttomia palveluja.

Mattila arvelee, että perusturvan tasoa käsitellään eduskuntavaalien jälkeen.

– On hyvin todennäköistä, että tuleva hallitus aloittaa myös sosiaaliturvan uudistuksen, kun sote muuttuu ehkä sotu-uudistukseksi. Eli kyllä minä uskon, että ensi keväällä vaaliteltoilla keskustellaan myös perusturvan tasosta, Mattila sanoo.

SPR haluaa tehdä ruoanjaosta nykyistä sosiaalisempaa

Tulevaisuudessa SPR aikoo kehittää muita tukipalveluita ruoka-avun jakamisen oheen.

Esimerkiksi matalan kynnyksen terveysneuvonnasta ruoka-avun yhteydessä on hyviä kokemuksia Lapissa. Kyselyyn vastanneet myös kokivat, että apu ja tuki Kelan kanssa asioinnissa voisi sopia ruokajaon yhteyteen.

– Mutta me emme halua pakottaa ketään. Emme tule vaatimaan minkäänlaista vastikkeellisuutta. Ruokakassin voi vain hakea tai jäädä paikalle, jos itse haluaa, Viljanen painottaa.

Tavoitteena on kuitenkin kannustaa ihmisiä esimerkiksi osallistumaan ruoan jakamiseen.

– Yritämme kannustaa ihmisiä siihen, että ruoanhaku olisi nykyistä sosiaalisempi tapahtuma ja siitä seuraisi elämälle jotain mielekästä, Viljanen sanoo.

Oikeanlaisiin palveluihin opastamalla SPR pyrkii vaikuttamaan ruoka-avun tarpeen vähenemiseen ja ruokajonojen lyhenemiseen.