Vuoden alussa käsitellyistä turvapaikkahakemuksista noin 40 prosenttia on rauennut, koska hakija perui hakemuksensa.

Kymmenet turvapaikanhakijat osoittivat mieltään huonojen majoitusolosuhteiden ja saamansa ruoan vuoksi Oulussa syykuussa. Moni turvapaikanhakija on pettynyt Suomeen ja perunut turvapaikkahakemuksensa. ARI KETTUNEN

Turvapaikkahakemuksia peruuttivat erityisesti irakilaiset turvapaikanhakijat, kertoo tulosalueen johtaja Juha Similä Maahanmuuttovirastosta.

Maahanmuuttovirasto teki viime perjantaihin mennessä 4 134 turvapaikkapäätöstä laskettuna vuoden ensimmäisestä päivästä. Päätöksistä oli kielteisiä noin 15 prosenttia ja myönteisiä noin 23 prosenttia. Hakemuksista noin viidennes jätettiin tutkimatta ja peräti 40 prosenttia raukesi, koska hakija oli peruuttanut hakemuksensa.

Tämänvuotiset luvut ovat linjassa viimevuotisten kanssa, kertoo tulosalueen johtaja Juha Similä Maahanmuuttovirastosta. Vuonna 2015 tehtiin 7 438 turvapaikkapäätöstä, joista noin neljännes oli myönteisiä. Hakemuksista raukesi viime vuonna noin 43 prosenttia.

Perhehuolia ja sääongelmia

Tämän alkuvuoden aikana rauenneiksi todetuista turvapaikkahakemuksista selvästi suurin osuus oli irakilaisten tekemiä.

– Erityisesti irakilaiset ovat sekä viime vuoden loppupuolella että tämän vuoden alkupuolella peruuttaneet hakemuksiaan.

Similä listaa peruutusten syitä.

– Yksi hyvin merkittävä syy on, että halutaan lähteä kotimaahan takaisin huolehtimaan perheestä. Toisena esimerkkinä voi mainita, että jotkut ovat pettyneet, koska ovat kuvitelleet, että prosessi etenee nopeammin ja he voisivat hakea perheensä Suomeen.

Peruutusten takana on myös pettymystä suomalaiseen ilmapiiriin, jota on pidetty vihamielisenä. Jotkut ovat maininneet lähtemisen syyksi pimeän syksyn ja kylmän talven.

– Jokainen hakija tekee ratkaisut omista näkökohdistaan, Similä toteaa ja huomauttaa, ettei peruutusten perusteista voi vetää suoria johtopäätöksiä siitä, etteivät hakemukset olisi alunperin vankalla pohjalla.

Hän myöntää, että jos hakemus kansainvälisestä suojelun tarpeesta perutaan ”hyvinkin toisarvoisilla seikoilla”, sitä voi hänen mielestään ihmetellä.

– Kyllä se jonkunlaista signaalia antaa.

Paluu ei kuitenkaan tarkoita, ettei ihmisillä olisi perusteita turvapaikalle.

– Vaikka henkilöt peruuttavat hakemuksiaan ja palaavat Irakiin, se ei automaattisesti tarkoita, että se katsotaan alueeksi, mistä tulevat muut hakijat eivät voisi saada kansainvälistä suojelua. Voi olla, että joku haluaa palata vaaroista välittämättä.

15 000 tänä vuonna?

Suomeen ennakoidaan tulevan tänä vuonna noin 15 000 turvapaikanhakijaa.

– Se on määrää minkä mukaan budjetit on tehty. Mutta pitää varautua kaikenlaisiin skenaarioihin. Jos hakijamäärät alkavat kehkeytymään suurempaan suuntaan, kyllä ne pystytään hyvin hoitamaan, Similä uskoo.