Fennovoima hakee nyt rakentamislupaa Fennovoima on suomalais-venäläisessä omistuksessa oleva energiayhtiö, joka haluaa rakentaa uuden ydinvoimalan Pyhäjoelle. Hankkeesta tehdään parhaillaan turvallisuusselvitystä. Jos Fennovoima läpäisee sen, se voisi saada rakentamisluvan vuonna 2018. Voimalan on suunniteltu valmistuvan vuonna 2024. Yhtiöllä oli viime vuonna hankaluuksia saada riittävästi kotimaista omistusta taakseen. Hankkeen piti alun perin olla saksalais-suomalainen, mutta energiayhtiö E.ON vetäytyi siitä jo vuonna 2012.

Ydinvoimayhtiö Fennovoiman työntekijät kertovat painostuksesta, huonosta henkilöstöjohtamisesta ja turvallisuusasioiden sivuuttamisesta.

Turvallisuushuolia esiin tuovia asiantuntijoita on painostettu tai jopa savustettu ulos talosta. Joihinkin asiakirjoihin on saatu hyväksyntä vaihtamalla allekirjoittajaa, jos alkuperäinen asiantuntija ei ole suostunut hyväksymään asiaa.

Epäkohdat tulivat esiin Säteilyturvakeskuksen (Stuk) yhtiöön tekemässä tarkastuksessa. Kyseessä on ensimmäinen Fennovoimaan tehty turvallisuuskulttuuritarkastus. Yle on saanut haltuunsa tarkastuspöytäkirjan.

Tarkastus on tehty vuoden 2015 loppusyksystä, ja pöytäkirja on valmistunut joulukuussa. Stuk ilmaisee siinä selkeän huolensa siitä, ovatko turvallisuuskysymykset Fennovoimassa etusijalla, ja onko yhtiön johtoryhmässä riittävästi ydinvoima-alan osaamista.

Painostusta ja savustusta

Osana Stukin tarkastusta tehtiin henkilöstökysely, johon vastasi 74 prosenttia yhtiön tuolloisesta työvoimasta.

Osa työntekijöistä kertoi kyselyssä, että johto on sivuuttanut turvallisuusnäkökohtia. Kyseiset työntekijät kertoivat, että kyseenalaistavia tai turvallisuushuolia esiin tuovia "painostetaan etenemään asiassa", "syrjäytetään asemastaan" tai "savustetaan ulos talosta" (sitaatit suoraan pöytäkirjasta).

Kokeneempien vastaajien joukossa oli varsin huolestuttavia havaintoja organisaation toiminnasta.

Stuk ei kerro, kuinka moni vastanneista antoi kriittistä palautetta, mutta pöytäkirjassa puhutaan useista henkilöistä. Kokeneet työntekijät antoivat kriittisempiä arvioita kuin yhtiössä vasta vähän aikaa työskennelleet.

"Kokeneempien vastaajien joukossa oli varsin kriittisiä mielipiteitä ja huolestuttavia havaintoja organisaation toiminnasta", raportissa sanotaan.

Stuk kertoo pöytäkirjassa myös, että jo vuoden 2015 alussa yhtiössä raportoitiin kaksi työntekijöiden kokemaan painostukseen liittyvää ilmoitusta.

Allekirjoittajien vaihtamista, johdon kokemattomuutta

Kyselyssä tuli ilmi epäily joidenkin ydinturvallisuuteen liittyvien asiakirjojen allekirjoittajien vaihtamisesta. Pöytäkirjan mukaan "joihinkin asiakirjoihin" on saatu hyväksyntä vaihtamalla allekirjoittajaa, jos alkuperäinen asiantuntija ei ole suostunut hyväksymään asiaa.

Stukin mukaan tästä kertoivat useat vastaajat.

Pöytäkirjan mukaan työntekijät myös kertovat, että aikataulupaineet näyttävät vaikuttavan yhtiön johdon toimintaan enemmän kuin turvallisuusnäkökohdat.

Tarkastuksessa kiinnitettiin huomiota myös johdon kokemattomuuteen ydinvoima-alalla. Johtoryhmän kahdeksasta jäsenestä vain yhdellä eli ydinturvallisuusjohtaja Vesa Ruuskalla on pitkä kokemus ydinvoima-alalta.

Johtoryhmän viestintä on koettu ristiriitaiseksi. Stukin tarkastuksen mukaan johtoryhmän edustajien välillä on ollut eroja turvallisuusasioiden esiin tuomisessa.

Fennovoima kiistää painostuksen

Fennovoima kiistää painostuksen ja allekirjoittajien tarkoituksellisen vaihtamisen. Yhtiö on kevään aikana toimittanut Stukille sen vaatimat selvitykset puutteista.

– Emme tunnista, että yhtiössä olisi ollut painostusta tai uhkailua. Mutta olemme pyrkineet parantamaan kommunikointia ja vastuun jakamista, Fennovoiman projektijohtaja Minna Forsström sanoo.

Forsströmin mukaan asiakirjat, joiden allekirjoittajien vaihtumiseen Stuk on puuttunut, liittyvät hankkeessa mukana olevan venäläisen Rosatomin johtamisjärjestelmiin ja näiden järjestelmien hyväksymiseen Fennovoimassa. Väite siitä, että hyväksyntää varten olisi vaihdettu allekirjoittajaa, ei hänen mukaansa pidä paikkaansa.

– Tunnistamissamme tapauksissa kyse on ollut tehtävien uudelleenjärjestelyistä. Tämän vuoksi asiakirjojen allekirjoittaminen on siirtynyt henkilöiltä toisille. Tämä liittyy siihen, että voimakkaasti kasvava organisaatio on ollut muutoksessa. Työtaakka on joidenkin työntekijöiden kohdalla ollut liian suuri, ja sitä on pitänyt jakaa.

Fennovoima painottaa, että kyse ei ole teknisistä asiakirjoista vaan johtamisjärjestelmistä. Sisäisessä selvityksessä on tullut ilmi neljä tapausta, joissa vastuuhenkilö on vaihtunut. Tapaukset ajoittuvat Forsströmin mukaan vuosiin 2014–2015.

Kokonaisuudessaan Fennovoima selittää Stukin havaitsemien asioiden esiintuloa sillä, että vuodet 2014–2015 olivat organisaatiolle raskaat.

– Tarkastus on osunut tämän ajanjakson loppupuolelle. Niihin aikoihin on jouduttu esimerkiksi nopeaan tahtiin muokkaamaan toimenkuvia, ja ihmiset ovat joutuneet hakemaan paikkaansa nopeasti kasvaneessa organisaatiossa. Henkilökohtaisesti olen silti ihmeissäni, että se purkautuu tällaisella tavalla, Forsström sanoo.

Fennovoima katsoo täyttävänsä ydinvoimalain osaamisvaatimukset. Yhtiö on vastannut Stukille, että tämä koskee myös johtoryhmän osaamista. Forsströmin mukaan johdon kommunikointi turvallisuuskulttuurin tavoitteista “on ollut epätasaista”, mutta sitä on pyritty parantamaan.

Stuk: Fennovoiman selvitykset eivät ole julkisia

Yle on pyytänyt Stukilta nähtäväkseen Fennovoiman sille toimittamia selvityksiä puutteista. Stuk on kieltäytynyt luovuttamasta niitä vedoten koko turvallisuusselvityksen keskeneräisyyteen.

Viimevuotinen tarkastus on osa isompaa turvallisuusselvitystä, jota Stuk tekee työ- ja elinkeinoministeriölle (TEM). Työn on määrä valmistua vuoden 2017 loppuun mennessä ja siinä arvioidaan, voidaanko Fennovoimalle myöntää lupa rakentaa ydinvoimala Pyhäjoelle.

Yle kysyi kommentteja Stukin havaitsemiin turvallisuuspuutteisiin kahdelta professorilta: Fennovoiman entiseltä ydinturvallisuusjohtajalta ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston nykyiseltä ydinenergiatekniikan professorilta Juhani Hyväriseltä sekä Aalto-yliopiston ydintekniikan professorilta Filip Tuomistolta.

Professorien mukaan asia on Stukin ja Fennovoiman välinen, ja sitä on mahdoton arvioida ulkopuolelta.

Stukin kanssa vastaavia havaintoja turvallisuudesta on kuitenkin tehnyt myös Wienissä toimiva energia-alan turvallisuuden yliopistollinen tutkimuslaitos ISR (Institut für Sicherheits- und Risikowissenschaften). Se laati huhtikuussa Fennovoimasta raportin ympäristöjärjestö Greenpeacen pyynnöstä, ja kiinnitti huomiota osin samoihin asioihin kuin Stuk.

Fennovoima sai Stukin tarkastuksessa myös kiitosta: sen edustajien avoimuus oli Stukin mukaan esimerkillistä.

Fennovoimassa on jo 300 työntekijää

Fennovoima kertoo palkanneensa runsaasti uusia asiantuntijoita. Sen mukaan sekä ydinvoimaosaaminen että johtoryhmän osaaminen ovat kunnossa. Fennovoimasta on kuitenkin myös lähtenyt asiantuntijoita.

Yhtiön henkilöstömäärä on kasvanut voimakkaasti. Palkkalistoilla on jo noin 300 ihmistä, joista noin 40 on ulkomaisia työntekijöitä. Yhtiö aikoo palkata syksyllä 30–40 työntekijää lisää.

Pyhäjoen työmaalla tehdään syksystä alkaen ruoppaustöitä. Paikalle on valmistumassa ensimmäinen ydinvoimalaitokseen kuuluva rakennus eli koulutuskeskus.