Veroprosentit ovat olleet kunnissa nousussa jo pitkään, ja samalla veroprosenttien hajonta on lisääntynyt. Vuonna 2014 suurimman ja pienimmän veroprosentin ero on jo kuusi prosenttiyksikköä. Veronmaksajain Keskusliitto on julkaissut selvityksen kuntien veroista tänään keskiviikkona.

Lähes puolet kunnista, 156 kappaletta, on korottanut tuloveroprosenttiaan tänä vuonna, Veronmaksajain Keskusliiton tekemä selvitys osoittaa. Veroprosenttia nostaneita kuntia on ollut enemmän vain vuonna 2010, eikä yksikään kunta laskenut veroprosenttiaan.

– Hyvin laajalla rintamalla kunnat ovat sortuneet näihin veronkorotuksiin. Kyllä jatkossa tarvitaan toisenlaista mallia. Uskon, että juuri tästä syystä esimerkiksi sote-ratkaisu, jota nyt työstetään, on tosi tärkeä, toimitusjohtaja Teemu Lehtinen Veronmaksajain Keskusliitosta sanoo.

– Tämä on todella iso kysymys jatkossa. Jos me katsotaan, mitä Suomessa tapahtuu, niin eihän me voida mennä tällä kaavalla, kun hoitotarpeet väestön ikääntymisen myötä kasvavat. Siinä tulee pää vetävän käteen.

Sosiaali- ja terveysalan uudistus on merkittävä, koska yli puolet kuntatalouden menoista kuluu sosiaali- ja terveystoimeen. Toimitusjohtaja Teemu Lehtinen uskoo, että kunnat voivat saada taloutensa kuntoon vain tuottamalla palveluja tehokkaammin.

– Pitää löytää joku muu keino pitää kuntien taloutta kunnossa kuin se, että jatkuvasti käydään kuntalaisten kukkarolla, Lehtinen sanoo.

"Ollaan vahvasti kipurajoilla"

Vuonna 2006 vain kolme prosenttia kunnista peri 20 prosentin suuruista tai sitä suurempaa kunnallisveroa. Nyt jo 72 prosenttia kunnista soveltaa näitä veroprosentteja. Yleisin veroprosentti on 20,5.

– Minusta ollaan vahvasti kipurajoilla. Tätä trendiä on ollut, ja keskimääräinen kunnallisveroprosentti on noussut, mutta eihän se toki jatkuvasti nouse. Välillä on ollut rauhallisempia jaksoja, jolloin prosentti on muuttunut aika vähän.

Kunnat nostivat veroprosenttejaan 1990-luvun laman iskiessä. Laman jälkeen veroprosentit kääntyivät hienoiseen laskuun, vain kääntyäkseen kovaan nousuun parin vuoden jälkeen. Ne ovat olleet nousussa talouskasvun vuosinakin.

– Pääsääntö kuntaverotuksessa on ollut, että veroprosentit voi aina nousta, mutta ei koskaan laskea. Hyvin harvoin on ollut sellaisia hetkiä, jolloin kunnallisveroprosenttia on keskimäärin laskettu, toimitusjohtaja Teemu Lehtinen korostaa.

– Kun sekä valtio että kunnat jatkuvasti kiristävät tuloveroja, niin olisi hyvä muistaa kolikon kääntöpuoli. Kaikki korotetut verot ovat pois yksityisestä kulutuksesta. Näemme näinä aikoina, että talouskasvu ei etene, kotimaista kysyntää ei ole riittävästi, ja talouskasvu on ollut miinuksella.

Alueelliset erot kasvavat

Korkeinta kunnallisveroa peritään Kiteellä, jossa se on 22,50 prosenttia ja matalinta Kauniaisissa, 16,50 prosenttia. Eroa on korkeimman ja matalimman välillä on siis peräti kuusi prosenttiyksikköä.

– Erot on mittavia, ja kyllä se minusta ennen kaikkea kertoo siitä, että niissä kunnissa, joissa talouden tilanne on todella heikko, ei veroprosenttia korottamalla päästä enää mitenkään tasapainoon. Veroprosentista tulee mahdottoman korkea, ja kunnan talous on silti retuperällä, toimitusjohtaja Teemu Lehtinen arvioi.

Veronmaksajain Keskusliiton selvitys osoittaa, että palkansaajaperhe maksaa eniten kunnallisveroja Kainuussa, Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjois-Karjalassa. Vähiten perhe maksaa Varsinais-Suomessa, Satakunnassa ja Uudellamaalla. Ero Kajaanin ja Helsingin välillä on yli 2 200 euroa.

Yle Uutisgrafiikka

– Siinä näkyy, että eri kunnilla on todella erilainen tilanne rahoituksen suhteen. On kuitenkin hyvä muistaa, että suurissa kaupungeissa, kuten Helsingissä ja muutenkin metropolialueella, muut elinkustannukset voivat olla paljon korkeampia, toimitusjohtaja Teemu Lehtinen huomauttaa.

Esimerkkiperheen verotaakka 25 811 euroa

Veronmaksajain Keskusliiton selvityksen esimerkkiperheen vanhemmat saavat kaiken ansiotulonsa palkkatyöstä keskipalkkojen mukaan. Toinen vanhemmista ansaitsee kuukausipalkkana 2 985 euroa ja toinen 3 601 euroa. Perheen yhteenlaskettu palkkatulo lomarahoineen on koko vuodelta 82 331 euroa.

Esimerkkiperhe maksaa veroja ja palkansaajamaksuja keskimääräisillä kunnallis- ja kirkollisveroprosenteilla yhteensä 25 811 euroa, eli 31,4 prosenttia tuloistaan. Valtion tuloveroa ja Yle-veroa summasta on 4 253 euroa, työeläke-, työttömyysvakuutus- ja sairausvakuutusmaksuja 6 605 euroa, kirkollisveroa 1 003 euroa ja kunnallisveroa 13 950 euroa.

Kirein tuloverotus on maakuntakeskuksista Kajaanissa ja Seinäjoella, joissa esimerkkiperheen yhteenlasketut tuloverot ja palkansaajamaksut nousevat 26 864 euroon, eli 32,6 prosenttiin perheen palkkatuloista. Keveintä verotus on Helsingissä, jossa perheen samoista tuloista maksetaan veroja vastaavasti 24 638 euroa (29,9 %). Käteen jäävän palkkatulon ero on 2 226 euroa vuodessa eli 2,7 prosenttiyksikköä.

Kunnallis-, kiinteistö- ja kirkollisveroja vertaillaan esimerkkiperheen avulla 20 eri maakuntakeskuksessa, jotka ovat Helsinki, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kokkola, Kotka, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Mikkeli, Oulu, Pori, Porvoo, Rovaniemi, Seinäjoki, Tampere, Turku ja Vaasa.

Ekonomisti Niina Suutarisen selvityksen Kuntien verot 2014 – missä maksat eniten voi lukea Keskusliiton kotisivulta (siirryt toiseen palveluun). Veronmaksajain Keskusliitto on julkaissut selvityksiä kunnallisten verojen tasosta vuodesta 2000 lähtien.