Ilpo Tolonen seisoi satamalaiturilla Suomen suurimmassa vientisatamassa Kotkassa. Elettiin joulukuun loppua vuonna 2011, ja jouluun oli aikaa vain muutama päivä. Tolonen tuijotti epäuskoisena sisään konttiin, jonka oven hän oli juuri avannut. Edessä oli neljä vihreää, maastokuvioitua laatikkoa.

Kontin ovessa olleesta taskusta löytyi rahtikirja, jossa ilmoitettiin laatikoiden sisältö: “Patriot missiles”. Tolonen avasi toisen kontin oven, sitten kolmannen. Kaikissa odotti sama näky.

Tolonen oli juuri löytänyt 69 huolellisesti pakattua Patriot-ohjusta, joiden ei todellakaan pitäisi olla Suomessa. Ohjukset olivat paketeissaan laukaisuvalmiina – niissä oli räjähdysaine ja ajopanos sisällä.

Lastin arvo olisi kymmeniä, ellei jopa satoja miljoonia euroja.

Kontit olivat todella hyvännäköisiä ja oikein merkitty. Ilpo Tolonen

Kontteja kuljettaneen laivan kapteeni seisoi Tolosen takana hiljaa. Hän ei ollut sanonut koko aikana sanaakaan. Tolonen otti puhelimen taskustaan ja soitti puhelun, joka sekoitti Suomen joulunvieton. Ohjuslöytö nousi uutisiin myös maailmalla: siitä kertoivat esimerkiksi BBC (siirryt toiseen palveluun), CNN (siirryt toiseen palveluun) ja The Guardian (siirryt toiseen palveluun).

Samalla hetkellä alkoi Tolosen pitkän uran erikoisin työtehtävä. Läheltä tosin piti, että koko ohjuslasti olisi matkustanut Suomen läpi kenenkään huomaamatta.

Kettinkiä hakemassa

Pohjois-Saksasta Emdenistä lähtenyt M/S Thor Liberty oli saapunut Kotkan Mussalon satamaan joulukuun puolivälissä vuonna 2011. Siellä laivaan oli tarkoitus lastata kettinkiä – hyvin järeää sellaista, sillä yhden silmukan läpimitta oli noin metri. Se oli niin painavaa, että ahtaajat joutuivat nostamaan yhden kettingin laivaan kolmessa erässä.

Kesken lastauksen ahtaajat huomasivat, että kettinki kipinöi voimakkaasti laivan reunaa vasten. Lisäksi ruumassa pyöri irtonaisia pahvilaatikoita, joissa oli räjähteen kuva. Ahtaajat keskeyttivät työnsä eivätkä suostuneet jatkamaan lastausta. He ottivat yhteyttä työsuojelutarkastajaan, joka ilmoitti tilanteesta liikenteen turvallisuusvirastolle Trafille.

Trafi päätti pysäyttää laivan Kotkan satamaan. Selvisi, että laivan liki 160 000 kilon lasti nitroguanidiini-nimistä massaräjähdettä oli lastattu päin honkia.

Ilpo Tolosen puhelin soi.

Thor Liberty -alus Mussalon satamassa Kotkassa joulukuussa 2011. Tulli

Tolonen lähti Mussaloon heti.

– Räjähdelaatikoita oli 6 000, ihan käsittämätön määrä. Niiden väliin oli laitettu vain vaneriseiniä, jotta ne pysyisivät paikallaan, Tolonen kertoo.

Man-saaren lipun alla kulkenut laiva oli joutunut matkalla myrskyyn Saaristomerellä, minkä vuoksi osa räjähdelaatikoista oli lentänyt ympäriinsä ruumassa. Tolonen ihmetteli yhdessä merenkuluntarkastajan kanssa, kuinka Saksasta oli voitu päästää näin huonosti lastattu laiva merelle. Sen ei olisi pitänyt olla mahdollista.

– Se oli yllätys, sillä määräykset Saksassa ovat tiukat. He edellyttävät räjähteiden pakkaamista kontteihin ja vaativat räjähteistä aina myös kontitustodistuksen.

Katsoimme, että hetkinen, mitä nämä oikein ovat. Ilpo Tolonen

Nitroguanidiini kuuluu räjähdeaineisiin, joiden ominaisuuksiin yleensä kuuluu, että ne voivat helposti syttyä kuumuuden, kitkan tai iskujen vaikutuksesta. Räjähdelaatikoissa oli varoitus, jonka mukaan aine alkaa hajota 220 asteen lämpötilassa. Tolonen päätteli, että jos räjähteet joutuisivat tekemisiin avotulen tai kipinöiden kanssa, seurauksena voisi olla katastrofi.

Jos 160 000 kilon lasti räjähtäisi, jäljelle jäisi iso monttu.

– Totesimme yhdessä merenkuluntarkastajan kanssa, että räjähteet on pakattava turvallisesti kontteihin ennen kuin laiva voisi jatkaa matkaa.

Kontitus päätettiin tehdä joulunpyhinä, koska satama oli silloin hiljaisimmillaan. Laiva siirrettiin sataman kauimmaiseen kulmaan ja operaatiota varten valjastettiin iso joukko viranomaisia. Ahtausliikkeet alkoivat etsiä työntekijöitä, jotka saisivat täydellisen perehdytyksen ja koulutuksen räjähteiden kontitukseen. Räjähdysvaara olisi ollut todellinen, jos satamassa olisi syttynyt tulipalo.

– Yritimme estää sen, ettei kipinöitä tulisi. Siksi alueelle oli järjestettävä vartiointi.

Pelastusvalmiutta nostettiin myös naapurimaakunnissa ja sairaaloita tiedotettiin siltä varalta, että jotain tapahtuisi. Alue, jolla kontitus tapahtuisi, eristettiin.

Patriot-ohjukset löytyivät sinisistä, erittäin hyväkuntoisista merikonteista. Kymenlaakson pelastuslaitos

Raketteja

Operaatio alkoi laivan tyhjennyksellä kolmen päivän kuluttua siitä, kun irtonaiset räjähdelaatikot oli löydetty. Silloin Tolosen huomio kiinnittyi ruumasta nostettuihin hyväkuntoisiin laivakontteihin. Nämä 18 konttia oli nostettu sataman kentälle A-laiturin päähän, jotta irtoräjähteiden kontitukselle olisi tarpeeksi tilaa. Konttien kyljessä oli teksti, jonka mukaan ne sisälsivät raketteja.

– Ne näyttivät normaaleilta laivakonteilta, mutta olivat lyhyempiä. Kontit olivat todella hyvännäköisiä ja oikein merkitty.

Kaikki näytti olevan mallillaan, mutta jokin konteissa jäi kaihertamaan Tolosen mieltä. Hän pohti satamissa vuosittain tehtäviä vaarallisten aineiden konttitarkastuksia, joissa jopa joka kolmannessa kontissa havaittiin sidontapuutteita.

– Mietin, että jos he eivät olleet lastanneet laivaa oikein, onko myös kontit lastattu väärin. Päätin avauttaa muutaman kontin.

Patriot-ohjus Patriot-ohjus on noin viisi metriä pitkä ja se painaa 900 kiloa

Se on pitkän kantaman ilmatorjuntaohjus, jota käytetään lentokoneiden, risteilyohjusten ja ballististen ohjusten torjumiseen

Tuorein versio, PAC-3, on tarkoitettu ballististen ohjusten torjuntaan

Patriot-ohjusjärjestelmä on kehitetty Yhdysvalloissa

Se on Yhdysvaltojen lisäksi käytössä mm. Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Alankomaissa ja Saudi-Arabiassa

Ruotsi ilmoitti marraskuun alussa ostaneensa Patriot-järjestelmän käyttöönsä

Paikalle kutsuttiin merenkuluntarkastaja, satamakapteeni ja tullin edustaja. Lisäksi operaatiota seurasi Thor Libertyn kapteeni. Selvisi, että konttien sidonnassa ei todellakaan ollut puutteita.

– Katsoimme, että hetkinen, mitä nämä oikein ovat. Yhdessä kontissa oli neljä laatikkoa, jotka oli pakattu niin, että neljän laatikon paketti tuli kiskoilla ulos. Ne olivat kontissa niin tiukassa, että ne eivät olisi liikkuneet paikaltaan, vaikka konttia olisi pyöritelty trukilla.

Kontin sisällä olleesta muovitaskusta löytyi arkinen rahtikirja, josta selvisivät sekä kohdesataman nimi ja että se, minkä sortin raketteja laatikoissa oli. Tolonen oli löytänyt 69 Patriot-ohjusta, jotka olivat matkalla Etelä-Koreaan.

Liikkumis- ja lentokielto

Kaikki paikalla olleet ällistyivät – laivan kapteenia lukuun ottamatta.

– Tiesimme heti, mikä niiden määränpää oli, vaikka sitä ei kerrottu heti julkisuuteen. Laivan kapteeni ei sanonut koko aikana sanaakaan.

Tolonen soitti sisäministeriön päivystäjälle ja kertoi löydöstä. Sisäministeriöstä puolestaan otettiin yhteys puolustusministeriöön.

– Tunnissa tieto meni hallitukselle asti. Sitten aseiden kauttakulkuluvista vastaava ihminen puolustusministeriöstä soitti ja sanoi, ettei ohjuksilla ole kauttakulkulupaa.

Amerikkalaiset sotilaat esittelevät Patriot-ohjusta Suwonin sotilastukikohdassa, Etelä-Koreassa. Arkistokuva. EPA/JANG CHUL-YOUNG

Tolonen ryhtyi järjestämään ohjuksille aseellista vartiointia. Suomenlahden merivartioston suurin vartiolaiva Merikarhu oli jo paikalla turvaamassa aluetta, koska se oli hälytetty satamaan räjähdelöydön jälkeen. Lisäksi paikalle saapuivat sotilaspoliisit ja vähän ajan kuluttua poliisi.

– Siellä oli myös sataman vartiointiväkeä. Määrää en pysty sanomaan, mutta aseellista porukkaa oli paljon.

Puolustusvoimien ohjus- ja räjähdeasiantuntijat tarkastivat lastin. Keskusrikospoliisi ja tulli alkoivat tutkia tapausta. Thor Libertyn ukrainalainen kapteeni ja perämies otettiin kiinni epäiltyinä puolustustarvikkeiden maastavientirikoksesta. Poliisi kuuli myös useita miehistön jäseniä. Laivan miehistön vahvuus oli 11 henkeä.

Satama-alueelle julistettiin liikkumis- ja lentokielto kilometrin säteellä. Suomen suurten medioiden huomio kiinnittyi Kotkaan. Kymen Sanomien sivut täyttyivät Thor Libertyn seikkailuista. Ilpo Tolosen puhelin pirisi kymmeniä kertoja päivässä.

Salainen varasto

Ohjukset takavarikoitiin ja kuljetettiin puolustusvoimien alueelle salaiseen paikkaan, joka on tarkoitettu räjähdemateriaalin varastointiin. Puolustusvoimat, tulli ja poliisi olivat vaitonaisia kaikista yksityiskohdista liittyen ohjusten kuljetukseen ja säilytyspaikkaan.

Laivasta irrallaan löytyneiden räjähdelaatikoiden kontitus alkoi kahden työryhmän voimin jouluaatonaattona. Työ kesti kolme päivää.

– Täytimme kaksi konttia kerrallaan ihan käsipelillä. Rikkinäiset laatikot lähetettiin hävitettäviksi puolustusvoimien alueelle. Räjähteitä jouduttiin hävittämään satoja kiloja.

Tulli kumosi räjähteitä koskevan takavarikkopäätöksensä 4.1.2012. Samana päivänä hallitus myönsi Patriot-ohjuksille kauttakulkuluvan, ja ne palautettiin seuraavana päivänä Mussalon satamaan. Thor Liberty oli valmis jatkamaan matkaansa.

Juulia Tillaeus / Yle

Laiva lähti Kotkasta loppiaisena aamuyöllä sen jälkeen, kun ohjukset oli lastattu. Saksan meripoliisi pysäytti vielä laivan Kielin kanavassa ja vaati kontitustodistuksia. Todistukset lähetettiin, ja laiva sai jatkaa matkaa.

Tolonen pitää koko tapausta erittäin poikkeuksellisena.

– Olisiko se ollut jonkinlainen hämäys. Haettiin kolmannesta maasta kettinkiä, että päästiin eteenpäin. Eihän tällaisia lasteja Suomen vesillä kulje. Tämä jäi kiinni vain siksi, että laiva joutui myrskyyn ja paketit lensivät sikinsokin.

Viranomaiset yhä vaitonaisia

Ohjusten tarkkaa varastointipaikkaa Suomessa tai niiden mallia ei kerrottu julkisuuteen – eikä kerrota vieläkään. Vielä viisi vuotta tapauksen jälkeen Puolustusvoimat ja tulli ovat tapauksesta vaitonaisia. Puolustusvoimat kehottaa kääntymään asiassa tullin puoleen. Tulli puolestaan vetoaa siihen, että sen tiedotusvastuu on päättynyt.

Tullista ei kommentoida myöskään sitä, kuinka arvokas ohjuslasti lopulta oli. Tullirikostorjunnan takavarikkotilastossa on kuitenkin valtava piikki vuonna 2011. Kun aiempina vuosina takavarikoidun tavaran arvo on ollut alle kymmenen miljoonaa euroa, vuonna 2011 se oli yli 90 miljoonaa euroa.

Yle pyysi myös pelastusviranomaisilta kuvaa ohjuslaatikoista, mutta viranomaiset eivät anna kuvia julkisuuteen.

Ohjuslaatikoita ei Tolosen tietojen mukaan avattu Suomessa lainkaan.

– Sain sen käsityksen, että niitä ei avattu, koska laatikko olisi ollut myös laukaisualusta.

Räjähteitä jouduttiin hävittämään satoja kiloja. Ilpo Tolonen

Seuraavana kesänä Thor Libertyn ukrainalainen päällikkö ja perämies tuomittiin sakkoihin siitä, että he olivat laiminlyöneet aluksen merikelpoisuudesta huolehtimisen. Sakkorangaistus kuitenkin kumottiin myöhemmin hovioikeudessa.

Puolustusvoimien tutkimuslaitoksen räjähdysaineiden erikoistutkija kertoi oikeudessa, että laivan kuljettama räjähde on huonoa palamaan eikä se räjähdä palaessaan. Hän totesi, että aine alkaa hajota lämpötilan kohotessa 220-240 asteeseen, mutta ei silloinkaan räjähdä. Erikoistutkijan mukaan räjähtämismahdollisuudet olivat hyvin teoreettiset, sillä aineen saa räjähtämään vain toisella räjähteellä.

Aineen käyttäytymistä olisi ollut erikoistutkijan mukaan kuitenkin mahdoton arvioida, jos se olisi päässyt kosketuksiin esimerkiksi öljyn kanssa.

Ohjuslastin rikostutkinnassa selvisi, että ohjukset olivat osa Saksan ja Etelä-Korean välistä laillista asekauppaa. Esitutkinta lopetettiin joulukuussa 2015. Valtakunnansyyttäjänviraston mukaan sen jatkaminen olisi ollut turhan kallista suhteessa siihen, että teosta olisi seurannut enintään lievä sakkorangaistus.

Tapaus kuitenkin paljasti, että meriliikenteen valvonnassa on Suomessa puutteita.

Räjähdelaatikot olivat lennelleet sikinsokin laivan ruumassa, sillä laatikkopinot oli tuettu vain vaneriseinillä. Kymenlaakson pelastuslaitos

Harhautusoperaatio?

Valtiotieteiden tohtori, kriisinhallinnan asiantuntija Timo Hellenberg ihmettelee, miksei Thor Libertyn liikkeitä selvitetty tarkemmin. Hän sanoo, että laivan monimutkaisiin omistajarakenteisiin ja esimerkiksi laivan reititykseen liittyy hänen mielestään paljon kysymyksiä, joihin ei koskaan saatu vastausta.

– On täysin uskomatonta väittää, että Etelä-Koreaan matkalla oleva laiva risteilee Itämeren päästä päähän hakemaan ankkuriketjua. Toinen kysymys on, miksi laiva tuli Viron rannikolle, jossa argumenttina oli tankkaaminen. Kuitenkin sitä huollettiin useamman aluksen toimesta. On kummallista, ettei tapaus näytä johtaneen laajempaan ylimmän valtiojohdon keskusteluun, Hellenberg toteaa.

On täysin uskomatonta väittää, että Etelä-Koreaan matkalla oleva laiva risteilee Itämeren päästä päähän hakemaan ankkuriketjua. Timo Hellenberg

Hellenberg näkee Thor Libertyssä paljon samaa kuin Arctic Sea -laivan tapauksessa. Venäläistaustaisen suomalaisyrityksen laiva kaapattiin Itämerellä kesällä 2009. Alus oli puutavaralastissa, mutta tapausta tutkineen Hellenbergin mukaan siellä kuljetettiin todennäköisesti vaarallisia raaka-aineita.

– Alus pysähtyi tuntikausiksi Ruotsin aluevesille ja sinne lastattiin tavaraa, joka ei rahtikirjojen mukaan alukseen kuulunut. Laivaa käytettiin todennäköisesti muulina eli hankittiin sille Suomesta paperilla oleva lupa kulkea Euroopan läpi puutavaralastissa.

Hellenbergin mielestä myös Thor Libertyn logistinen ketju olisi pitänyt tutkia tarkemmin.

– Tapaus ei näytä lainkaan siltä, miltä sen on todettu näyttävän. Ei näin voi toimia, että haetaan oikeutusta keinoilla, jotka eivät kuulu merenkulkuun EU:n sisävesillä.

Ei kenenkään vastuulla

Ongelma on se, ettei tällaisten tapausten selvittäminen ole suoranaisesti kenenkään vastuulla. Hellenbergin mielestä EU:n tehtävä olisi kehittää jäsenmaiden keskinäistä tiedonvaihtoa epäilyttävissä tilanteissa, mutta silloin tullaan helposti kansallisen itsemääräämisoikeuden tontille. Tähän taas liittyy uusia uhkakuvia.

Hellenberg sanoo, että esimerkiksi terroristit ovat kiinnostuneet käyttämään meriliikenneverkkoa väärin. Kemialliset ja biologiset aseet sekä radioaktiiviset aineet, ydinmateriaalit ja räjähteet ovat kärjessä paitsi sotaa käyvien valtioiden myös terroristien hankintalistalla.

Siksi hänen mielestään pitäisi keskittyä tunnistamaan hienovaraisia signaaleja, joista voi päätellä, ettei kaikki ole kunnossa.

– Niitä ovat aluksen tai miehistön poikkeava käyttäytyminen sekä erilaiset rahtaukseen, logistiikkaan, tullaukseen ja kommunikaatioon syntyvät poikkeamat. Ne antavat viitteitä siitä, että jotain on pielessä.

Thor Libertystä löytyneet räjähdelaatikot pakattiin näihin kontteihin. Kymenlaakson pelastuslaitos

Tässä onkin Suomessa petrattu Thor Libertyn ansiosta. HaminaKotkan satamassa ryhdyttiin tapauksen jälkeen tihentämään vaaralliseksi luokiteltujen aineiden konttitarkastuksia. Satamalla ei ole oikeutta tarkastaa laivoja, mutta yhteistyössä tullin kanssa tehtävät pistokokeet keskittyvät epäilyttäviin kontteihin.

– Konttien läpivalaisua on lisätty, samoin profilointia eli sitä, mistä tavara tulee ja minne se menee. Lisäksi turvamenettelyjä ja ilmoitusohjeistusta on kiristetty ja sovittu, mihin poikkeamiin reagoidaan mitenkin, kertoo ohjuskonttien avauksessa mukana ollut HaminaKotkan sataman liikennejohtaja Markku Koskinen.

En lähtisi sanomaan, ettemme tiedä, mitä siellä tapahtuu. Markku Koskinen

Koskisen mukaan konttikuljetuksia valvotaan Euroopassa hyvin ja tiedonvaihto satamien välillä toimii.

– Jos havaitaan jotain, ilmotetaan välittömästi viranomaisille kuten pelastuslaitokselle ja Trafille. Sitä kautta leviää tieto Eurooppaan muuallekin. Käytännössä laivaa seurataan seuraavissa satamissa ja katsotaan, että asiat ovat kunnossa.

Thor Liberty jäi nalkkiin valveutuneiden ahtaajien ansiosta. Ohjuskontit sen sijaan olivat hilkulla jäädä kokonaan avaamatta. Koskinen arvioi silti, että ns. pimeitä lasteja ei Suomen vesillä juuri liiku.

– En lähtisi sanomaan, ettemme tiedä, mitä siellä tapahtuu. Kyllä me ja viranomaiset aika hyvin tiedämme.

Klo 15:04 Thor Libertyn miehistön vahvuus korjattu.