Som kommunpolitiker har jag följt den nationella debatten med stor förundran. Hur är det möjligt att ett parti kan hamna i centrum av all politisk debatt, utan att behöva svara på helt normala frågor som exempelvis hur man tänker finansiera sina förslag?

Det handlar inte om att anpassa sig till den sverigedemokratiska problembeskrivningen, utan helt enkelt granska om SD:s ekonomiska politik håller vad den lovar. Jag begär inte att man ska följa varenda liten krona som Sverigedemokraterna omfördelar, men nog borde en besparing som är större än försvarsbudgeten åtminstone väcka en nyfiken fråga? Särskilt som den görs på den välfärd som Sverigedemokraterna påstår sig värna om.

Jag är kommunstyrelsens ordförande och har så klart ett särskilt intresse för kommunernas förutsättningar. Det riksdagen beslutar om kan antingen underlätta våra lokala möjligheter att sköta välfärden, eller försvåra den.

När jag läste Sverigedemokraternas budgetmotion fick jag en smärre chock. Partiets största besparing alla kategorier gör man på statsbidragen till kommuner och landsting. Besparingen görs i tre steg och 2018 tänker man sänka stödet med hela 53 miljarder. Om inte jag själv bläddrat igenom hela SD:s budgetmotion hade detta varit okänt för mig. Hur är det ens möjligt att ett riksdagsparti kan föreslå besparingar om 53 miljarder på kommunsektorn utan att få en enda fråga om detta?

Den 3 september rapporterar media om att Sverigedemokraterna vill satsa 300 miljoner till skolor på landsbygden. För mig är det ett hån att detta parti får dingla med 300 miljoner framför kamerablixtarna samtidigt som andra handen rycker bort 53 000 miljoner från kommunsektorn helt utan debatt. 53 miljarder är så mycket pengar att det nästan är lite svårt att greppa. Det motsvarar cirka 10 procent av samtliga kommuners budgetar, eller cirka 100 000 anställda eller cirka 2-3 procentenheters höjning av kommunalskatten.

Om SD:s budget skulle råda skulle statsbidragen till kommuner och landsting successivt skäras ner årligen från 94 miljarder till 41 miljarder år 2018, en total neddragning på 56 procent.

HUR HÄNGER DU MED I DEBATTEN? Så får du koll!

Exakt hur detta slår mot enskilda kommuner och landsting är omöjligt att hitta svar på i SD:s budgetmotion, men om man försöker sig på en kalkyl utifrån hur dagens statsbidrag är fördelade skulle min hemkommun Nynäshamn, med cirka 27 000 invånare, få mellan 100-140 miljoner kronor mindre till välfärden, beroende på hur man räknar. Det motsvarar ungefär vår totala kostnad för barnomsorgen, eller fyra gånger våra totala kostnader för försörjningsstöd, eller cirka tre gånger våra totala kostnader för all kultur- och fritidsverksamhet.

Jag är därför inte särskilt hjälpt av 1 miljon mer till våra landsbygdsskolor om jag blir tvungen att dra in de 3,5 miljoner vi redan satsar extra på våra landsbygdsskolor och därefter fortfarande ha mer än 100 miljoner kronor kvar att spara in. Varenda SD-väljare jag har träffat tror att SD:s politik skulle ge mer pengar till kommunen. SD:s egen budget visar tydligt att detta helt enkelt inte är sant.

Jag har hittills inte lyckats hitta något svar på hur Sverigedemokraterna har tänkt sig att den här ekvationen ska gå ihop. Jag har sökt svar i intervjuer med Jimmie Åkesson, men han har aldrig behövt svara på frågan.

LÄSTIPS: Debatten om SD:s tillväxt

Jag har lyssnat på budgetpresentationer, men inte heller där får jag några svar. Jag har frågat flera sverigedemokrater, men ingen har kunnat ge mer än ett svävande svar att kostnaderna för flyktingmottagandet ska minska.

Men den här besparingen handlar inte om de särskilda statsbidragen kommuner får för flyktingmottagandet, det här är en besparing utöver det. Jag tycker att det börjar bli dags för Sverigedemokraterna att svara på hur de har tänkt sig att förbättra välfärden med 53 miljarder kronor mindre att bedriva välfärd för. Välfärden är för viktig för att styras av diffusa statliga sparbeting och glädjekalkyler.

REPLIK: Oscar Sjöstedt: SD sparar inte på välfärden.

Det här är en opinionstext publicerad i Dagens Samhälle. Åsikterna som uttrycks i artikeln står skribenten/skribenterna för.