Under de senaste åren har ett stort antal flyktingar kommit till Sverige. Att det tar tid att bli etablerad på arbetsmarknaden för den som invandrar är något som uppmärksammas återkommande, men ofta på en övergripande nivå. Hur det går för olika flyktinggrupper, beroende på härkomst, utbildning och ålder vid ankomst, finns det däremot inte lika mycket kunskap om. Varför är det viktigt att känna till det? Om skillnaderna mellan olika flyktinggruppers integrationstakt visar sig vara betydande, och det är förhållanden som dessutom är stabila över tid, kan den kunskapen ge oss bättre möjligheter att bedöma utvecklingen framöver. Det kan med andra ord utgöra ett centralt underlag för att förbättra prognoser men också för att vässa och bättre anpassa integrationsinsatserna. I den här rapporten till ESO tar sig Joakim Ruist an frågan hur det gått för olika flyktinggrupper på den svenska arbetsmarknaden sedan början av 1980-talet. De gängse metoderna för att mäta sysselsättning utmanas i rapporten i och med att arbetsmarknadsintegrationen mäts med hjälp av ett mått som avspeglar individens möjlighet till självförsörjning. Av rapporten framgår att skillnaderna i flyktingars arbetsmarknadsintegration skiljer sig mycket åt beroende på ursprungsland och att de skillnaderna även varit mycket stabila de senaste 20 åren.