Tunneln blev för bra – fler tar bilen

Norra länkens tunnlar har gjort att trafiken ökat på Roslagsvägen. Soltunneln gör att man smidigt kan ta sig mot Essingeleden. Trafikverket tror på nya resmönster som ska lösa trafikpropparna. Köerna är tillbaka på Roslagsvägen Sten Lindholm, Täby gillar Soltunneln.

Publicerad

När Norra länken byggdes var tanken att den skulle lätta upp trafiken och minska köerna.

I stället ökade trafiken och köerna är kvar. Enligt Trafikverket kan en sista pusselbit i länken göra stor skillnad.

ANNONS

ANNONS

För Åkersbergabor börjar köerna ofta i Stavabacken och ringlar sedan ut på E18 genom Täby på morgonen. För Vallentunabor är Mossens trafikplats en propp för södergående trafik på morgnarna.

Hemåt via Essingeleden kan det gå trögt hela vägen från Fredhäll till Hägernäs. Ändå skulle ju bygget av Norra länken göra det smidigare att ta sig till och från stan. Så vad är det egentligen som händer? Finns det någon ljusning i sikte för luttrade bilpendlare från Täby, Danderyd, Vaxholm, Vallentuna och Österåker?

Ja, definitivt, om man talar med Trafikverket.

Redan i mars nästa år öppnar nämligen den sista biten som ska göra så att tunnlarna mellan Roslagsvägen/E18, Essingeleden och Värtan ska fungera som det är tänkt.

– Då blir framför allt kapaciteten vid Tomteboda i norrgående riktning bättre genom att det blir fler körfält. I dag när man kör förbi Tomteboda norrut är det bara två körfält norrut och in på Norra länken, säger Sofia Heldemar, strategisk planerare på Trafikverket.

– I det stora hela är nog det en betydande flaskhals i dag. Det är en kapacitetskritisk länk.

Kraftigt ökad trafik på Roslagsvägen

En förklaring till köeländet är också att trafiken ökat med så mycket som 20-24 procent på Roslagsvägen, jämfört med tre år tidigare, visar mätningar från Trafikverket. Paradoxalt nog kan förklaringen vara just Norra länken.

– Norra länken har gjort att det blir kortare restider och då blir det fler som åker bil, säger Sofia Heldemar till Mitt i.

Ytterligare en förklaring är att tunnlarna fått bilpendlare från nordostkommunerna att byta rutt.

– En del av de som tidigare tog Bergshamraleden har omfördelats och börjat välja Roslagsvägen för att köra vidare söderut. Men det är en önskvärd effekt eftersom Bergshamraleden är hårt belastad.

ANNONS

Den första etappen av tunnlar vid Roslagstull och Norrtull invigdes 2014. Då ingick även Galaxtunneln för färd från Norrtull till Roslagsvägen.

2015 öppnade Soltunneln vid Roslagstull som gjorde det möjligt att åka tunnel även från Roslagsvägen mot Essingeleden och i våras öppnade den sista delen av tunnelsystemet – tunnlarna vid Karolinska.

Trafikverket väntar på nya resmönster

Bilpendlare från nordostkommunerna som Mitt i har talat med säger att trafiken fungerade smidigt till en början, efter de första tunnelinvigningarna 2014, men att köerna kommit tillbaka det senaste året.

Trots det har Trafikverket stora förhoppningar att den sista biten som invigs i vår – breddningen av E4:an och E20 vid Tomteboda mellan Essingleden och Norra länken – kommer att göra så att det blir bättre flyt i trafiken, även i rusningstrafik.

– Det kommer att påverka vilka rutter man tar. Men man måste låta resemönstren sätta sig innan man kan utvärdera det. Det tar lite tid innan trafikanterna har hittat den snabbaste vägen, säger Sofia Heldemar.

Är Norra länken tillräcklig för att klara av dagens trafikmängd?

– Norra Länken är inte underdimensionerad som det ser ut i dag.

Tanken med Norra länken är bland annat att personbilar och tung trafik ska ledas ner i tunnlarna, bort från Stockholms innerstadsgator, till förmån för miljön, gående och cyklister.

Tunnelsystemet är dessutom en förutsättning för bygget av de nya stadsdelarna Hagastaden och Norra Djurgårdsstaden i Stockholm och är tänkt att öka framkomligheten i trafiken.

Så tycker pendlarna själva

Bilisternas åsikter om hur tunneln mellan Karolinska och Roslagstull – ”Soltunneln” – har påverkat deras vardag går vitt i sär.

– Det går mycket fortare att ta sig in till stan! Jag bilpendlar från Djursholm till Norr Mälarstand varje dag, säger en man och gör tummen upp innan han skyndar in på Ica Stop i Täby.

Mitt i tar en vända på parkeringsplatsen längs E18 för att höra vad bilisterna själva tycker om Soltunneln. Många tycker att tunneln underlättat, färden från E18 och söderut går lättare.

– Jag har sommarställe i Nynäshamn. Det går mycket fortare att åka nu, säger Täbybon Sten Lindholm.

Men alla är inte övertygade.

– Tunneln är bara en liten del. Det är lika mycket köer ändå, säger Bo Strömvall, Vaxholm.

Han bekräftar bilden som många delar. Köerna börjar längre ut i systemet. I Stavabacken i Åkersberga och vid Ica stop på E18 i Täby är det tjockt i rusningstid. Vid Mossens trafikplats från Arningevägen till Norrotsleden får bilister från Vallentuna köa på mornarna.

– Vaxholm, Österåker, Vallentuna och Täby har ju vuxit explosionsartat.

Utbyggnaden av vägar har inte hunnit med. Men Bo Strömvall tror också att köerna handlar om folks beteende.

– Alla sitter ensamma i sina bilar. Jag tycker att folk ska ta sig i kragen och åka kollektivt. Men det är också en viktig fråga för politiker – oavsett parti, säger han.

Norra länken – då och i framtiden

Det har svängt kring Norra länken. Planeringen påbörjades redan för 50 år sedan. Men arbetet har präglats av ständiga konflikter och avbrott.

Norra länken är egentligen namnet på den stadsmotorväg som sträcker sig från Essingeleden vid Karlberg till avfarten mot Värtahamnen och Lidingö. Vägen började planeras redan på 60-talet, och under 70-talet byggdes en kortare sträcka från Tomteboda till Norra Stationsgatan. Men årtiondets ekonomiska kriser gjorde att arbetet avstannade.

Under 80-talet återupptogs planerna, och sträckan mellan Karlberg och Norrtull kunde invigas 1991. Det var under 90-talet som idén om att leda om trafiken i tunnlar tog fart. Byggstarten sköts dock ständigt upp på grund av politiska stridigheter. Först 2006 gav regeringen klartecken till att byggande kunde återupptas. Tunnlarna mellan Norrtull, Frescati och Värtan invigdes 2014. Sedan dess har olika deltunnlar öppnat, och fler sträckningar är på väg.

Priset för sträckan mellan Nortull och Värtan beräknas hamna på cirka 10,6 miljarder, av dessa står Trafikverket för 75 procent och Stockholms stad for 25. Sträckan Tomteboda till Norrtull beräknas till 3,5 miljarder kronor. Där ska Stockholm stad betala 80 procent medan Trafikverket står för resten.

Utöver färdigställandet av själva tunnelsystemet planeras en rad trafikprojekt som kommer att ha effekt på nordost-trafiken. Jätteprojektet Förbifart Stockholm lär avlasta infarten från E18 och få ned pendlingstiden. Danderyds kommun utreder om det går att tunnla in E18:s sträckning genom kommunen. Vilken effekt ett sådant projekt skulle få för trafiken är inte klarlagt.