Den första imamutbildningen i Sverige kommer att starta vid Kista folkhögskola i Stockholm i höst rapporterar flertalet medier. Utbildningen finansieras med folkbildningsanslaget, det statsbidrag som årligen fördelas till landets folkhögskolor. Det finns dock en rad med frågetecken kring denna satsning.

Ledarsidorna.se har försökt att söka företrädare för Kista Folkhögskola via e-post för att få svar på ett antal centrala frågeställningar men har inte fått någon respons. Det är tyst från Kista Folkhögskola. Det finns ett antal tveksamheter, eller otydligheter, kring imam-utbildningen i allmänhet och Kista Folkhögskola i synnerhet. Inledningsvis är om utbildningen är öppen för alla muslimer att söka och i sådana fall, vilken inriktning den kommer ha.

Islam är den idag mest diversifierade av alla abrahamitiska religioner. Förutom de två huvudfårorna, shia och sunni, är dessa uppdelade i ett antal lagskolor, eller ”jurisprudence”. Grunden för en teologisk tolkning börjar i vilken lagskola den enskilde eller klanen bekänner sig till. Islam kännetecknas av att vara mycket starkt klanorienterad.

I den marockanska uttolkningen av den sunnimuslimska lagskolan ”Maliki” anses Koranen vara bunden av sin tid. Att seder och bruk som tillämpades under profetens levnad inte är tillämpbara i det 21:a århundradet. Marockos konstitution från 2011, där delar är ett derivat av denna uttolkning och inarbetat i civilrätten, tillåter skilsmässa, abort i vissa fall samt ger samtliga abrahamitiska religioner en likhet inför lagen.

Kristna och judar behöver inte längre betala för beskydd genom extra skattepålagor.

Detta skall då jämföras med den hanbalitiska lagskolan, där salafismen ingår, som är mer bokstavstrogen. Hanbaliter i gemen anser att Koranen är ett tidlöst verk och att den skall tolkas till sin bokstav. Kroppsstraff och tortyr är vanligt förekommande i de delar av Islam som bekänner sig till denna uttolkning. Muslimska Brödraskapet ligger mycket nära denna gren av sunniislam som tillämpar dödsstraff och tortyr för de som konverterar till kristendomen. Jag har träffat några av de som lyckats överleva den form av korantolkning som Brödraskapet tillämpar i Libanon och Egypten.

Vilken lagskola, och vilken grad av bokstavstrohet, är en central frågeställning som företrädare för Kista Folkhögskola bör svara på samtidigt som Folkbildningsrådet i det fallet bör fråga sig om det rimmar med regelverket. Att folkhögskolan redan ligger i den mer ultraortodoxa fåran måste betecknas som klarlagt genom att studera en av skolans mer namnkunniga lärare, Salahuddin Barakat. Barakat är lärare i teologi även vid Islamakademien och gjorde sig känd i Norge genom att vägra ta kvinnor i hand vid hälsning. En praktik vi känner igen från den riksbekante Yasri Khan. Den uttolkning som Barakat och Kahn företräder skulle, om den lärdes ut, sannolikt vara förenat med fängelsestraff i bland annat Tunisien och Egypten.

Det som inte kan läras ut i dessa länder, för att det anses för radikalt, kan med viss lätthet läras ut i Sverige.

Den muslimska praktik som fick Khan att lämna Miljöpartiet har istället blivit meriterande för den norm som skall sättas på den svenska imam-utbildningen. Genom ett politiskt beslut bakvägen.

En annan parameter är synen på kvinnors deltagande. Som jämförelse med den maliki-trogna Islam som lärs ut i Marocko är utbildningarna vid imamskolorna öppna för bägge könen som deltar i undervisningen i blandade klasser. Med kvinnliga lärare. Det som skiljer är att vid examen erhåller kvinnorna inte titeln ”imam” utan ”councelor” eller rådgivare.

Inte ända fram, men ett viktigt steg på vägen i reformeringen av Islam.

Det finns dock en sista liten detalj i detta som skaver en del. Kista Folkhögskola redogör inte för vare sig huvudman eller styrelse samt svarar inte på mail om detta. Transparensen i en organisation som 2015 erhöll mer än 9 MSEK i statsbidrag och som nu står i begrepp att starta en omtvistad utbildning är i praktiken obefintlig.

Det vi vet är att rektorn, Abdulkader Habib, har en bakgrund i Socialdemokrater för Tro och Solidaritets förbundsstyrelse samt Sveriges Unga Muslimer som under dess nuvarande ordförande, Rashid Musa, haft en del problem, precis som en av hans företrädare på posten – Mehmet Kaplan, med att ta avstånd från bland annat IS/Daesh.

Att dessutom inte öppet kunna eller vilja redogöra för huvudmannaskap eller styrelse i en verksamhet som för sin existens är beroende av skattemedel bör bedömas som ett direkt underbetyg i en demokrati. Dimridåerna, och otillgängligheten, reser frågor om vad som finns mer som måste döljas för insyn.

Detta är bara ett kort sammandrag av de frågor som Folkbildningsrådet bör ställa sig själva men kanske framför allt ställa till Kista Folkhögskola. Det finns dessutom fler oklarheter som i en fungerande förvaltning rimligen borde redas ut innan årets beviljade anslag betalas ut.

Ordförande i Folkbildningsrådet Catharina Håkansson Boman, Centerpartiet, samt riksdagsledamöterna Lena Hallengren, S, och moderaten Andreas Norlén (som till vardags råkar vara ordförande i Konstitutionsutskottet) har alla ett explicit ansvar. Dessa borde rimligen ha ett och annat att förklara för väljarna var, och hur, skattemedel används bäst i enlighet med hur vi ser på varandra som jämlikar i ett sekulärt samhälle som präglas av transparens och som vill motverka all form av extremism.