Först några siffror. Handelsavtalet, som började gälla under fredagen, berör mer än 600 miljoner människor och innebär att europeiska företag nu kommer slippa betala tullar till ett värde av tio miljarder kronor årligen.

Det är det största bilaterala handelsavtal som någonsin tecknats och hyllas som en stor framgång av EU:s handelskommissionär Cecilia Malmström (L).

– Att vi går samman och tar bort nästan alla tullar och förenklar handeln är viktigt för både Japan och Europa men det sänder också en stark signal om att vi tror på frihandel, säger hon.

Bilar och livsmedel

Två viktiga delar av avtalet handlar om att öka flödet av japanska bilar till Europa och europeiska livsmedel till Japan.

EU:s tull på japanska bilar, som i dag är tio procent, fasas ut succesivt under sju år. Samtidigt öppnas den japanska marknaden upp för en rad populära livsmedel från Europa.

Med avtalet försvinner höga skyddstullar på en rad livsmedel som exporteras från Europa till Japan. Kritiker menar att delar av den japanska livsmedelsindustrin kan få svårt att överleva i konkurrensen med europeiska varor. Foto: SVT Grafik

Tullarna på europeiskt vin (15 procent) försvinner omgående medan andra hårt skyddade produktkategorier som nötkött (40 procent) och hårdost (30 procent) sänks kraftigt eller fasas ut helt under en 15-årsperiod.

Inte bara tullar

Men avtalet innebär inte bara sänkta tullar på varor och tjänster. Minst lika viktiga är de så kallade icke-tariffära handelshinder som nu försvinner. Det kan handla om särskilda standarder som japanska myndigheter satt upp för att en produkt ska få säljas i landet.

– En väldigt konkret sak är motorfordonsindustrin. Japan har åtagit sig att tillämpa internationella standarder för att underlätta exporter till den japanska marknaden. De här förändringarna är i många fall viktigare än tullarna, säger Anamaria Delio, utredare på Kommerskollegium.

Dessutom får europeiska företag nu större möjligheter att lämna bud på offentliga upphandlingar i Japan.

I ett så kallat sidobeslut till handelsavtalet har EU och Japan också kommit överens om ett undantag till den europeiska dataskyddsförordningen GDPR. Grundregeln i dag är att personlig data inte får föras utanför Europa.

– Det kan bli otroligt krångligt om du exempelvis inte får skicka kunddata till dina dotterbolag. Nu har man skapat världens största område där personlig data får flöda fritt. Det är otroligt viktigt för många företag och undanröjer väldigt många problem, säger Magnus Renstzhog, ämnesråd på Kommerskollegium.

Betydelse för Sverige

Vad betyder då detta för Sverige och svenska företag? Förenklade regler och sänkta tullar väntas innebära stora exportmöjligheter för bland annat den svenska läkemedelsindustrin, livsmedelsindustrin och trävaruindustrin.

Javascript är avstängt Javascript måste vara påslaget för att kunna spela video Läs mer om webbläsarstöd Webbläsaren stöds inte SVT stödjer inte uppspelning i din webbläsare. Vi rekommenderar därför att du byter till en annan webbläsare. Läs mer om webbläsarstöd Cecilia Malmström (L) förklarar vad Sverige har att tjäna på avtalet med Japan. Foto: SVT

– Om man kan exportera mer för att det blir billigare får man ofta behov av att anställa fler. Vi vet att varje exportmiljard skapar ungefär 14 000 jobb, så det här ser vi väldigt positivt på, säger EU:s handelskommissionär Cecilia Mamström.

Och svenskar som vill fynda billigare japanska bilar?

Många japanska biltillverkare har redan förlagt delar av produktionen till Europa vilket betyder att de på så viss redan undgår tull. För Toyota var exempelvis 70 procent av bilarna som såldes i Europa 2017 producerade ”lokalt”.

Men vissa prissänkningar kan ändå vänta längre fram.

– Vi har naturligtvis bilar som byggs i Japan också som kommer undgå de här tullarna. I det långa loppet hoppas vi att det innebär en ökad försäljning, säger Erik Gustafsson, informationschef på Toyota Sverige.

Handelsrelationen mellan Sverige och Japan i siffror. Foto: SVT Grafik

Väcker kritik

Samtidigt som avtalet hyllas som en stor framgång av vissa, väcker delar av det hård kritik av andra.

– Avalet har en klausul om regelsamverkan där nya lagförslag ska granskas av byråkrater för att se om de utgör handelshinder innan de hamnar på lagstiftarnas bord, det är demokratifientligt, säger EU-parlamentarikern Malin Björk (V) till SVT Nyheter och fortsätter:

– Om vi till exempel vill förbjuda en kemikalie ska det alltså först diskuteras om det utgör ett tullhinder. Handelspolitiken har ett systemfel när den överordnas andra delar av politiken, säger hon.