Siffrorna som Dina Pengar kan publicera i dag kommer från EU:s statistikorgan Eurostat och gäller för 2017. Liknande mätningar har gjorts sedan 2006.

Då hade Sverige minst andel 65-åringar eller äldre på fel sida gränsen för fattigdomsrisk, i jämförelse med våra nordiska grannländer.

I dag situationen motsatt.

De bakomliggande orsakerna är flera.

När bromsen i pensionssystemet slog till efter den statsfinansiella krisen 2008 började inkomstgapet mellan lönearbete och pensioner öka för varje år som gick.

Lägre skatt på arbete än pension gjorde att den äldre befolkningen halkade eftersom samtidigt som priset på mat och hyror fortsatte uppåt.

– Man undrar hur det kommer sig att politikerna låtit detta ske? Det är upprörande att man inte reagerat, säger Eva Eriksson på SPF Seniorerna.

En annan anledning till de ökade inkomstgapet är att Pensionsmyndigheten trots omfattande kampanjer fortfarande inte når ut till upp mot 100 000 pensionärer som har rätt till bostadstillägg.

Statistiken: Så har EU räknat

Gränsen som EU utgår från baseras på hur många äldre som lever på 60 procent eller mindre av respektive lands medianinkomst.

I Sverige går inkomstgränsen för att löpa risk för fattigdom på cirka 12 000 kronor i månaden (11 800 vid förra mätningen).

SPF Seniorernas ordförande tror att Sverige kommer att få ett pensionärsparti, kanske redan från nästa år. Foto: FREDRIK SANDBERG/TT

2007 var andelen under denna gräns 9,9 procent. I dag löper 15,8 procent av Sveriges 65-plussare risk för fattigdom, vilket är en minskning med en procentenhet sedan 2016 års mätningar.

Det är fortfarande den klart dystraste siffran av de nordiska länderna.

– Det är väldigt upprörande. Vi har pekat på detta år efter år, att det finns en sådan här skillnad mellan de nordiska länderna, säger Eva Eriksson.

Finland vände siffrorna

I Finland har man efter nivåer på närmare 22 procent för drygt tio år sedan halverat gruppen av äldre som riskerar fattigdom.

Norge och Danmark hade länge procentuellt fler äldre i riskgruppen än i Sverige, men ligger båda i dag klart under tio procent.

Lägst nivåer har Island, med reservation för att 2017 års siffror inte redovisats (2016 låg man på låga 5,9 procent).

Siffrorna anger antalet äldre (65 år och upp) som tjänar mindre än 60 procent av respektive lands medianinkomst. (Källa: EUROSTAT)

Totalt handlar det om 312 000 svenskar 65 år eller äldre som hamnar på fel sida av inkomstgränsen. Det innebär att nästan var sjätte pensionär har oroväckande låga inkomster.

Grafiken nedan visar hur Sverige på drygt tio år gått från att ha lägst andel pensionärer i riskgruppen till att i dag ha högst i Norden:

GULA KURVAN: Sverige har gått från bäst i klassen till sämst. (Källa: EUROSTAT)

Statistiken för 2017 visar också att kvinnor är överrepresenterade i riskgruppen: 20 procent jämfört med 11 procent bland männen.

Var femte kvinnlig svensk pensionär löper alltså risk för fattigdom.

– Ofta är det kvinnor som jobbat hela sitt liv, exempelvis inom vården, som hamnar här, säger Eva Eriksson.

LÄS MER: Partiernas besked om pensionerna inför valet

De äldsta har lägst inkomster

Tittar man på befolkningen som är 75 år eller äldre är siffrorna ännu mer dramatiska.

22,8 procent i den här gruppen hamnar under gränsen, vilket faktiskt är en betydande sänkning sedan 2016 års bottennivå (24,5 procent).

Även här är den svenska riskgruppen större än hos grannländerna:

(Källa: EUROSTAT)

Som representant för SPF Seniorerna möter Eva Eriksson dagligen pensionärer runt om i landet.

– Det är pensionärer med olika inkomster men som har en sak gemensamt och det är att de är jättearga över hur det blivit för äldre i Sverige, säger hon.

FRÅGA: Men det senaste året har bostadstillägget har höjts, pensionerna också. Och pensionärsskatten är slopad. Kommer inte allt detta att slå igenom och ge Sverige ett lyft i kommande mätningar?

– Det hoppas jag att det gör. Men mycket av det som görs nu innebär att de som har det sämst får det bättre, och det är ju glädjande för den gruppen. Men de som har jobbat i 40 år och har en låg pension men som av olika anledningar inte får bostadstillägg får inget. Skillnaden mellan att ha jobbat ett helt liv och få garantipension blir väldigt liten, säger Eva Eriksson.

SPF Seniorerna: Vi får ett pensionärsparti

Hon menar att det inte längre går att ”lappa och laga”, hela pensionssystemet måste renoveras och hon efterlyser sociala dimensioner i arbetet.

Eva Eriksson, SPF Seniorerna: ”Skillnaden mellan att ha jobbat ett helt liv och få garantipension blir väldigt liten.” Foto: SPF Seniorerna och TT

Annars kan konsekvenserna komma att ytterligare omkullkasta den politiska kartan i Sverige.

– Om inte politikerna gör något nu, med det underlag som finns, så kommer vi att få ett pensionärsparti redan nästa år, säger hon.

Eva Eriksson har själv en lång politisk bakgrund, bland annat som riksdagsledamot och förste vice ordförande för Liberalerna.

– Det är tråkigt om vi ska få ett nytt enfrågeparti, men det kommer att bli verklighet om inte politikerna tar sitt ansvar för seniorerna, säger hon.

LÄS MER: 6 av 10 äldre hindras från att flytta till mindre bostad