"Med duvans goda lokalsinne är det inget problem om de missar sista tuben hem" säger fågelexperten Didrik Vanhoenacker, jourhavande biolog på Naturhistoriska riksmuseet. Foto: Annica Roos

Snällt står de och väntar på perrongen i Hökarängen, som vilken luttrad tunnelbaneresenär som helst. Avmätt traskar de sedan på tillsammans med övriga passagerare - för att sedan hoppa av och starta dagen på torget i Farsta centrum.

Den aparta synen med duvor som färdas i vagnarna på gröna linjen har blivit allt vanligare - till medresenärernas förundran. Men varför gör de egentligen så här?

Läs även Experten: "Tjädern Tjädrun är knäpp"

Vi ringde upp fågelexperten Didrik Vanhoenacker, jourhavande biolog på Naturhistoriska riksmuseet för att reda ut beteendet. Han är inte förvånad över fåglarnas streetsmarta färdvanor.

– Farstaduvorna är ett känt fenomen, konstaterar han.

Varför har de börjat ta tuben?

– Vi kan inte säkert veta om de gör det av bekvämlighet, alltså för att slippa flyga. Det är möjligt. Men mer troligt är att de lärt sig att de kommer in i ett rum som leder till mer mat. De slussas vidare till en plats där det finns nya möjligheter att hitta föda.

Förstår de att de förflyttar sig?

– Det är oklart om de förstår hur stor förflyttningen är. Men duvor har en bra spatial förmåga och ett mycket gott lokalsinne. Det är ju hela poängen med brevduvor till exempel. Så missar de sista tuben hem är det inga problem att flyga tillbaka om det kniper.

Hur hittar de tillbaka om de inte förstår att de åkt?

– Duvor har både inbyggd kompass och gps, det räcker att de flyger 100 meter upp i luften så förstår de var de är utifrån olika landmärken. De kan också känna av jordens magnetfält på ett sätt som hjälper dem navigera. Fast just den förmågan har de föga nytta av när det gäller så futtiga avstånd som en hållplats på gröna linjen.

Hur smarta ÄR duvor egentligen?

– Det är svårt att diskutera generell smarthet, duvor kan lära sig beteenden men är inte resonerande varelser utan behovsstyrda. Det är exempelvis förklaringen till att även ringduvan blivit allt vanligare i stadsmiljön på senare tid, här finns det mat oavsett årstid och de kan även para sig året runt eftersom det går att hitta varma utrymmen, säger Didrik Vanhoenacker och fortsätter:

– Men än så länge föredrar de att hålla sig i grön miljö i förorten, så det lär dröja innan vi ser dem i tunnelbanerusningen.