GP har alltid kritiserat presstödet och påtalat att det snedvrider konkurrensen. Så sent som den16 november 2016, då Stampen just genomgått statsstödd rekonstruktion, skriver GP i en ledare om Anette Novaks förslag till nytt presstöd:



"Modellen där etablerade mediehus tillsammans med regeringen bestämmer stöd utifrån godtyckliga floskelbegrepp passar in i många populistpartiers berättelse om samhället."



Och i april 2015 skrev ledarskribenten Malin Lernfelt:

"Tidningsföretagen behöver inte framför allt stödåtgärder. Vi behöver bli av med "straffåtgärder" och skevheter i beskattning. Staten skall alltså inte ro journalistiken i hamn - men det vore bra om den sprängde bort några undervattensgrund och röjde undan några minor!"



I förra veckan meddelade Stampen att koncernens rörelseresultat i fjol blev 63 miljoner kronor och att tidningsrörelsen hade ett "operativt resultat" på 12 miljoner kronor. Huvudägaren Peter Hjörne har häcklat kritiker och påtalat att rekonstruktionen lyckats när nya ägare satsar 81 miljoner kronor. Samtidigt ansökte han om presstöd för GP.



Skattebetalarna har skjutit till 728 miljoner kronor till Stampen, 581 miljoner i form av efterskänkt moms och 147 miljoner kronor i den icke återbetalningsskyldiga delen av lönegarantin till Stampens anställda.



Stampen för också en central förhandling om avgångsvederlagen för 16 anställda som slutat i koncernen före rekonstruktionen. Arbetsgivarna vill att avgångsvederlagen ska ingå i ackordet, vilket innebär att de sparkade anställda förlorar 75 procent av sina pengar.



Om fallet går till Arbetsdomstolen och arbetsgivarna vinner blir följden att det blir svårt i framtiden för alla företag att nedbemanna med hjälp av avgångsvederlag.



"GP har aldrig tidigare ansökt om presstöd, men eftersom vi nu uppfyller de formella kraven har vi valt att göra en ansökan. Nu återstår att se hur Presstödsnämnden ser på GP:s ansökan" hälsar tidningens chefredaktör Cecilia Krönlein i ett mejl till Resumé.