Študovaným Slovákom prirástla k srdcu pravica, nevzdelané masy volia Smer. Internetové diskusie sa podobnými výrokmi len tak hemžia. Sú však pravdivé alebo ide len o ďalší obľúbený mýtus?

Štatistický úrad na základe sčítania obyvateľstva zistil, že v roku 2011 malo ukončené vysokoškolské vzdelanie 13,8 percenta Slovákov, teda zhruba 750-tisíc ľudí.

Toto číslo dnes bude pravdepodobne ešte vyššie, keďže len medzi rokmi 2001 a 2011 narástol počet obyvateľov s diplomom o takmer štvrť milióna. Ako vzdelaní Slováci volia?

Mohlo by vás zaujímať: Porušili zákon? Politickým stranám hrozí pokuta až 100-tisíc eur

Smer aj Sieť

Podľa údajov z prieskumov agentúry Focus (ešte bez strany Sme rodina), ktoré majú Aktuality.sk k dispozícii, by voľby odignorovalo 9,2 percenta ľudí s vysokoškolským vzdelaním. Stále nerozhodnutých by bolo 13,3 percenta a 77,5 percenta by k urnám išlo.

Takmer jedna tretina z nich by svoj hlas dala Smeru. Žiadna iná strana už toľko prívržencov medzi vysokoškolsky vzdelanými voličmi nemá.

Neplatí teda, že Robert Fico nedokáže osloviť vzdelaných ľudí. V porovnaní s podporou strany u všetkých voličov, ktorá sa pohybuje na úrovni 36 percent, je však tento výsledok slabší.

Naopak, nadpriemerne sa u ľudí s diplomom darí strane Sieť. Kým celkovo by Radoslava Procházku volilo asi 13 percent Slovákov, medzi voličmi s univerzitným diplomom je to až 19 percent.

Anketa: Pôjdu voliť ľudia s vysokoškolským vzdelaním?

Bývalí voliči Dzurindu

„Pred zhruba 18 až 15 rokmi, v čase silnej polarizácie medzi vtedy ešte silnými hráčmi a veľkými rivalmi HZDS a SDKÚ, to bolo práve vzdelanie, ktoré predstavovalo akúsi deliacu líniu medzi ich voličmi,“ hovorí sociologička Oľga Gyárfášová.

Medzi mestskými a vysokoškolsky vzdelanými voličmi mala silné zastúpenie strana Mikuláša Dzurindu. Po oslabení SDKÚ sa však táto skupina voličov rozdelila medzi viacero strán. „Pôvodná koncentrácia sa rozplynula,“ vysvetľuje Gyárfášová.

V pozadí rozdielnych preferencií ľudí s najvyšším a nižším vzdelaním sú podľa nej aj rozdielne ideové orientácie.

Kým voliči Smeru sú ľavicoví v sociálno-ekonomických otázkach (úloha štátu, výška daní, prerozdeľovanie, miera sociálnych rozdielov), ale konzervatívni v kultúrno-etických (ľudské práva, postoj k interrupciám či párom rovnakého pohlavia), voliči dnešnej opozície sú pravicoví v ekonomických otázkach a liberálnejší v kultúrnych témach.