Čak 31 posto spolno aktivnih djevojčica prosječne dobi od 13 godina imalo je neku spolno prenosivu bolest. Rizik oboljenja bitno je veći u onih kojima nije važan uspjeh u školi, koji osjećaju da ih roditelji ne slušaju i u djevojčica s dvojicom ili više seksualnih partnera, kojih je više od polovice. Dio je to rezultata istraživanja rizičnih faktora spolno prenosivih bolesti među mlađim adolescenticama, koje su analizom na njih 155 seksualno aktivnih proveli liječnici ginekolozi Dubravko Lepušić i Sandra Radović Radovčić iz zagrebačke bolnice “Sestre milosrdnice”.

Važan zdravstveni odgoj

Naglasak je upravo na mlađim adolescentima od 11 do 17 godina s obzirom na to da oni često prođu “ispod radara”. Naime, prema nizu prijašnjih istraživanja, prosječna dob stupanja u seksualne odnose jest 17 godina, najviše je oboljelih od spolno prenosivih bolesti između 15 i 17 godina, ali to, dakako, ne znači da nema i mlađih spolno aktivnih. Upravo je ta populacija, prosječne dobi 13 godina, bila fokus istraživanja kojim je utvrđeno i da je manji rizik obolijevanja kod adolescenata koji imaju bar jednu osobu za razgovor, kod onih koji nisu imali problema s policijom, koji nisu razmišljali o bijegu, čiji bliski prijatelji ne puše i ne piju.

– Rješenje je prvo u edukaciji pa je jako važno što je uveden zdravstveni odgoj u škole jer on govori i uči mlade o zaštiti od spolnih bolesti. Hvalevrijedno je da je prepoznata važnost edukacije mladih kroz zdravstveni odgoj i da se finalizira projekt redovitih/obveznih ginekoloških pregleda žena – objašnjava dr. Lepušić ističući da je najčešća spolno prenosiva bolest među mladima općenito infekcija humanim papiloma virusom (HPV). Čak je 60 posto šanse da se adolescentica njime zarazi pri prvom spolnom odnosu. Mlad i zdrav organizam uglavnom sam svlada virus, ali kod njih oko 10%, ističe dr. Lepušić, dolazi do viših faza infekcije.

Po uzoru na razvijene

Kao preventivnu mjeru sugerira cijepljenje koje je i dalje kontroverzna tema u javnosti, što će Lepušić opisati žalosnim. Jer dok se mi, ističe, pitamo trebamo li cijepiti, u drugim zemljama se pitaju “tko će to platiti”.

– Oko 60 najrazvijenijih država cijepi svoje adolescente i snose troškove. Smiješna mi je i tužna situacija kada čitam da će to cjepivo naškoditi zdravlju mladih, što bi u prijevodu značilo da sve ove razvijene zemlje (praktički cijeli EU) namjerno oštećuju zdravlje svoje djece. To je, naravno, izvan pameti – poručuje Lepušić.