Zatímco ve videích mocmým laserovým kopem do koulí s borovým terčem lehce spouští nezastavitelnou prudkou fúzní reakci a fúzní energii odnášenou vzniklými alfa částicemi bezproblémově lapají do sítě jako čistou kladnou elektřinu, teoretikové mají od Vánoc 2018 jasno. Borovičky lze zapálit. Kdo chce zapalovat, musí sám hořet! Není to však vůbec nebezpečné. K zapálení došlo pouze zpřesněním výpočtů srážkových průměrů a rozdělení rychlostí (T) v poněkud relativistickém systému B+++++; H+; ionty 300 ke.V; 6 e-; 150 ke.V; ale zřejmě jen při poměru B/(B+H)= 0,15 s alfami z horkého plamene již odváděnými hladce do sítí s teplotou oněch 300 ke.V nápadně se podobající síti VN dálkových přenosů. Pravděpodobně to bylo nutno míchat jako B + 5,66 H aby se zmenšily ztráty energie z plazma brzdným vyzařováním, které je u B+++++ 625x větší než u H+ či 39x než He++, které tam pochopitelně prakticky nejsou, protože jsou po vychládnutí z 8,68 Me.V fúzního příspěvku neprodleně odsunuty do sítě. Nejzajímavější je obr.4. Kvůli velkým ztrátám z brzdného záření lze optimálně hořlavou borovičku zapálit pouze při teplotě mezi cca 250 - 350 ke.V. Při hustotě iontů 10**20/m3 je předpokládaný fůzní výkon až cca 900 kW/m3; zatímco samotné brzdné záření to chladí cca jen cca 873 kW/m3 a ohýnek snadno zhasne i malým ochlazováním neuvažovanými vlivy. Dříve však málo zdatní simulanti tvrdili, že kvůli brzdě boroviřku zapálit nelze! Určo je jasné, že pokud musíme nechat alfy vychládnout z 8,68/3 Me.V na 0,3 MeV, bez turbíny natlačíme do sítě max. 3.0,3/8,68 = 10,5% fúzní energie. V tomto systému průměrné energi cca 225 ke.V je tedy teplota cca 1,74 GK a tudíž tlak cca 21,6 MPa. Za 1 s v něm vyhoří cca 6,5 e15 atomů B, tj. cca 0,097%

Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Florian Stanislav,2020-02-22 20:41:48 Článek :"Vznikají při ní částice alfa, tedy kladně nabitá jádra hélia, z nichž je možné přímo generovat elektrický proud."



Můj názor: Rychlovarná konvice běží na 2000W, tedy za 1 s práce 2000 J =2kJ.

1 eV =1,602E-22 kJ

Pak 1kJ odpovídá 6,24E21 elektronů , pak 2 kJ odpovídají 12,48E21 elekronů (za sekundu nebo každou sekundu zapnuté konvice).

He2+ .1 mol He2+ jsou 4g, odpovídá 6,22E22 atomů, odpovídá 12,44E22 elektronů chybějících.

4 g He2+ tedy představují elektrický proud (=uspořádaný tok elektronů, zde iontů) na 10 sekund zapnuté varné konvice.

A nemám nejmenší představu, jak se He2+ jako plyn ( nebo alfa záření) dostane měděnými dráty do té konvice. Odpovědět

Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Florian Stanislav,2020-02-22 21:12:01 Chyba, byl jsem zvyklý 1 mol = 6,23 E23 částic a nějak mě to přesnější 6,022 rozhodilo a napsal jsem 6,022E22.

4 g He2+ , tedysprávně 6,22E23 atomů, čili 12,44E23 elektronů je třeba pro 2000W varnou konvici jako proud na 100 sekund.

Temelín má výkon 2 000 MW, tedy 1 000 000 x víc jaký výkon potřebuje konvice. Za den by Temelín při 85% vytíženosti vyrobil 3 000 tun helia.

Kde je nyní chyba? Odpovědět

Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-22 22:30:09 Nemá to chybu. Nepočítá to s napětím 1,4 MV, jak sugestivně vnucuje obr.3. Odpovědět

Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Peter Somatz,2020-02-22 21:58:48 Tipujem ze to, co chcu premienat na prud, je pohybova energia tych alfa castic. To ze su kladne nabite, je len bonus. Potom staci prud tych castic smerovat napr. vnutrom nejakej cievky a mal by sa automaticky indukovat prud. Netreba ich brzdit napr. vodou, ktora sa premiena na paru. Odpovědět

Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-22 22:23:52 Problém je, že mag. pole paprsku iontů s paprskem jdoucím axiálně cívkou by neměnilo mag. tok cívkou. Železné jádro a osa cívky by měly pohltit mag. tok kružnicemi obepínajícími proudové vlákno. Když to bude nutně veliké, bude to mít velkou časovou konstantu. Prostě velké trafo na malou frekvenci. Aspoň Jabůrek bude stíhat měnit terče, nafukovat vacuum a nabíjet kondíky. Odpovědět

Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Jozef Martinkovič,2020-02-23 00:06:56 Hej tak nejako. Vola sa to "priama energeticka konverzia", da sa to spravit viac sposobmi, pozri tu: https://en.wikipedia.org/wiki/Direct_energy_conversion Odpovědět

Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Z Z,2020-02-22 23:02:49 "A nemám nejmenší představu, jak se He2+ jako plyn ( nebo alfa záření) dostane měděnými dráty do té konvice."



V elektrickom obvode vo všeobecnosti vedú prúd nejaké elektricky nabité častice.

V rôznych častiach obvodu to môžu byť rôzne častice.

V kovoch elektróny, v rôznych vodných roztokoch kladné či záporné ióny.

Takže ak uvedená zariadenie funguje, môže byť súčasťou elektrického obvodu, s kladnými iónmi vodíka - na vstupe a kladnými iónmi hélia - na výstupe.

Predsa ak do obvodu zaradíte napríklad vodný roztok NaCl, tiež sa nebudete čudovať, ako sa dostane soľ, sodík či chlór do medených drôtov. Odpovědět

Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-22 23:15:19 Nateče tlakové supratekuté He do drátů? Odpovědět

Re: Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Z Z,2020-02-22 23:28:38 Kde je v článku niečo o "supratekutosti"?

Alebo, ak som, snáď, pochopil pointu otázky, tak z a do "drátov" potečú elektróny do jadier H a He. Odpovědět

Re: Re: Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-22 23:43:47 Možná tam mají supravodivé magnety chlazené kapalným, občas i supratekutým He. Protéká i molekulárnímí prasklinami a vzlíná po površích a snadno si vytvoří povrchovou násosku na supravodivých vodičích a do konvice vhodné teploty pak nateče jak víno při stáčení. Ale jen povrchně a pochopitelně jen když je konvice níž. Odpovědět

Re: Re: Re: Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-23 09:24:15 Jisto je jedině to, že u nás teče He oproti protinožcům do kopce. Odpovědět

Re: Re: Re: Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-23 09:24:48 Jisto je jedině to, že u nás teče He oproti protinožcům do kopce. Odpovědět

Re: Re: Re: Re: Re: Re: Jak vznikne z He2+ proud v zásuvce? Josef Hrncirik,2020-02-23 09:32:58 Ránu jistoty udělala AI bez mého povědomí Odpovědět

Ale neblbněte, Pavel Nedbal,2020-02-23 21:11:54 oni tou přímou konverzí rozumějí magnetohydrodynamický generátor, na který přišel už pan Faraday, totiž do proudu nabitých iontů dát dvě elektrody, a kolmo na ně mgnetické pole. A na elektrodách se objeví DC napětí. Obráceně to funguje taky, jako čerpadlo vodivé tekutiny (kapaliny, plazmy) a pohání to extratiché ponorky ve vodivé mořské vodě(a zabíjí ryby).

Zde však by to jednak nemělo valnou účinnost, druhak by byly elektrody rychle oderodované. Takže, i v případě jejich fúzního úspěchu se pokorně vrátíme k parnímu kotli. Ostatně, chtít po fúzní He plazmě, aby tekla námi požadovným směrem, je zásadní problém, ani magnety moc nepomohou, protože vzniklá He mají každá jinou rychlost (a směr), což je vlastnost všech jaderných reakcí, že v principu nemohou probíhat směrovaně a navíc musejí dodržovat zákon zachování součtu hybností.

Kotel, panečku, to je jistota. Jó, devatenácté století nám dalo skoro vše potřebné, teď už jen paběrkujeme... Odpovědět