”Pakolaiskriisin tämänhetkisessä vaiheessa etsitään kuumeisesti lisää hätämajoitustiloja jo löydettyjen täyttyessä käytännössä välittömästi samaa tahtia. Hyvin pian tulee ajankohtaiseksi myös tilakysymyksen seuraava vaihe, eli varsinaisten asuntojen löytäminen niille, joille turvapaikka myönnetään.

Asuntojen kokonaismäärällä on merkitystä, mutta uudistuotannon kalleuden vuoksi turvapaikan saaneiden massiivinen majoittaminen sitä varten rakennettaviin uusiin asuntoihin ei ole realistinen vaihtoehto. Uusien asuntojen valmistumisesta syntyvien asunnonvaihtoketjujen seurauksena voi lopulta vapautua asuntoja pakolaisille asuntomarkkinoiden edullisimmasta päästä, mutta tämä mekanismi on aivan liian hidas ja monivaiheinen ratkaistakseen edessä väistämättä olevaa pakolaisten akuuttia asuntopulaa.

Ainoa realistinen ja kriittisen tarkastelun kestävä vaihtoehto vaikuttaisi olevan turvapaikan saaneiden ohjaaminen muuttotappiopaikkakunnille. Niillä asunnot ovat hyvin edullisia. Ja niitä on valmiina ja tyhjillään huomattavan paljon, yhteensä noin 200 000. On vaikea kuvitella, että tämä mahdollisuus sivuutettaisiin. Optimaalista olisi saada mahdollisimman suuri osa pakolaisista kasvukeskuksiin potentiaalisten työpaikkojen äärelle, mutta vapaiden asuntojen puute rajoittaa väistämättä tämän tavoitteen toteutumista.

Käytännössä pakolaisia joudutaan siis vaihtoehtojen puutteessa ohjaamaan pahimmille muuttotappioaluille, joista sen seurauksena tulee täysin yllättäen suhteellisesti kovimpia muuttovoittoalueita. Hieman yksinkertaistaen muuttotappiopaikkakuntien listan kärki siirtyy muuttovoittopaikkakuntien listan kärkeen. Kuka olisi uskonut tällaista muutama kuukausi sitten!

Satumaisia tuottoja halvoilla asunnoilla

Tämä on todella mielenkiintoinen muutos myös asuntosijoittamisen näkökulmasta. Suomessa on paikkakuntia, joilla kaksion saa 10 000 eurolla. Meiltä löytyy myös alueita, joilta tuolla hinnalla saa omakotitalon. Vielä muutama kuukausi sitten sijoittajilla ei ollut näihin kohteisiin olemattomasta hinnasta huolimatta mielenkiintoa, koska vuokralaisia ei ollut tarjolla. Mikäli tilanne nyt äkillisesti muuttuu, riskiä sietävälle asuntosijoittajalle avautuu potentiaalisesti hyvinkin tuottoisia mahdollisuuksia.

Yhtälöä tarkasteltaessa voisi muuten maalailla aivan satumaisia tuottolukuja, mutta pitkällä tähtäimellä tässäkin paratiisissa on käärme. Valtaosa turvapaikan saaneista haluaisi todennäköisesti tulevaisuudessa työllistyä. Syrjäseuduilla työpaikkoja on niukasti, joten ajan mittaan pakolaisten enemmistö pyrkii todennäköisesti muuttamaan työn toivossa suuriin kaupunkeihin. Eli toimivat vastaavasti kuin syrjäseutujen kantasuomalaiset heitä ennen. Kaupungistumisen globaali trendi ei tähän lopu.

Esimerkiksi Porissa ja Kotkassa lähiöiden tyhjät asunnot ja työllistymisen mahdollisuudet saattavat kohdata pakolaisia – ja sijoittajia – kiinnostavalla tavalla.”