Kryptovaluutta bitcoin on 2010-luvun eniten huomiota herättäneitä teknologioita. Se on tehnyt nörteistä miljonäärejä tavalla, jota ymmärtävät lähinnä matemaatikot ja tietojenkäsittelytieteiden asiantuntijat.

Alun perin vaihtoehtoiseksi maksuvälineeksi luotu bitcoin on vuosien saatossa kehittänyt maineen valuuttakeinottelijoiden sijoituskohteena. Se on tehnyt monista valuutan kelkkaan varhaisessa vaiheessa hypänneistä rikkaita.

Vaikka kryptovaluutan kurssi onkin viime viikkoina ollut laskussa, yksittäisen bitcoinin arvo on edelleen 5 600 euron luokkaa.

Voittojen jahtaamisella on kuitenkin ollut suuri hintalappu ympäristölle, sillä virtuaalivaluutta ei synny tyhjästä. Sitä luodaan tietokoneiden suorittamilla vaativilla laskutoimituksilla, joiden ratkaiseminen syö valtavat määrät sähköä.

Mitä pidemmän aikaa bitcoinia tällä tavalla ”louhitaan” virtuaalisesti, sitä raskaammaksi energiavaatimukset käyvät.

Nyt uusi tutkimus osoittaa, että bitcoinin louhinta verkossa kuluttaa lähes kolme kertaa enemmän energiaa kuin kullan tai kuparin louhinta maan povesta.

Nature Sustainability -tiedejulkaisussa ilmestyneessä artikkelissa tutkijat arvioivat, että bitcoinin louhinta vuoden 2016 tammikuun ja 2018 heinäkuun välillä kulutti energiaa 17 megajoulea dollaria kohden.

Energiamäärä on yli kolme kertaa suurempi kuin vastaava luku kullalle, jonka louhinta kulutti samalla aikavälillä energiaa noin 5 megajoulea dollaria kohden.

Bitcoinin energiavaatimukset ohittavat myös monet muut maan sisuksista kaivetut metallit, kuten kuparin ja platinan.

Enemmän energiaa vaatii vain hirmuisen kallis alumiini, jonka tuottaminen kustantaa jopa 122 megajoulen verran energiaa dollaria kohden.

Bitcoin ei suinkaan ole ainoa digitaalisen maailman virtuaalivaluutta – muita kilpailevia kryptovaluuttoja on satoja. Tunnetuin vaihtoehdoista on ethereum, jonka kurssi liikkuu vajaan 200 euron tuntumassa.

Myös muut kryptovaluutat käyvät kalliiksi ympäristölle, vaikka niiden energiakustannukset eivät vielä aivan bitcoinin luokkaa olekaan. Esimerkiksi ethereumin luomiseen kului keskimäärin 7 megajoulea dollaria kohden.

Kryptovaluuttojen taustalta löytyy lohkoketjuksi (engl. blockchain) kutsuttu tekniikka, jolle voi tulevaisuudessa löytyä käyttöä myös monilta muilta alueilta.

Tekniikan on katsottu mahdollistavan muun muassa nykyistä nopeamman rahaliikenteen.

Lohkoketjutekniikkaan liittyvien laskutoimitusten ratkaiseminen kuluttaa kuitenkin poikkeuksetta suuret määrät energiaa. Virtuaalivaluuttojen ympäristöongelma ei ole käden käänteessä ratkaistavissa.

Tutkijat arvioivat, että kahden viime vuoden aikana neljä suurinta kryptovaluuttaa tuottivat 3–15 miljoonaa tonnia ilmastonmuutosta kiihdyttäviä hiilidioksidipäästöjä.