Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Det er jo litt spesielt når noen må bli dømt til å være venn med deg.

Det sier advokat Brynjar Meling. I kraft av å være forsvarer for revygruppa Løgnaslaget har han fått medhold av Gulating lagmannsrett i sin begjæring om tilgang til Merete Hodnes Facebook-profil, gjennom å være hennes «venn».

Det var Bergensavisen som først omtalte saken. Retten forutsetter at «vennskapet» mellom Meling og Hodne opphører etter 48 timer.

Han får bare romstere der inne. Jeg har ingen hemmeligheter. Merete Hodne

«Nazifrisør»-saken

Hodne krevde som kjent inntil 200 000 kroner i oppreisning fra hvert av revygruppas fire medlemmer og deres tekstforfatter, etter at de i en sang om en «hårsår frisør fra Bryne» kalte henne «nazifrisør».

Hun tapte saken i Stavanger tingrett, men har anket den inn for Gulating lagmannsrett. Og det var i forbindelse med et planleggingsmøte foran ankesaken at Meling ba om tilgang til Hodnes Facebook-konto.

FÅR «ROMSTERE»: Advokat Brynjar Meling får «romstere» inne på Hodnes Facebook-konto i helga. Foto: Terje Pedersen / NTB Scanpix Vis mer

- Vi ønsker å få tilgang til den for å se vennelista og hvilke grupper hun er medlem i, sier Meling til Dagbladet.

Advokaten peker på at dette blant annet dreier seg om at Hodne i forbindelse med taler har snakket om personer som «helt klart har nazistiske sympatier».

- For å få belyst dette på en best mulig måte må vi få tilgang til hennes Facebook, for å se hvilke kontakter hun har hatt. Tanken er at når man i en tale foran Stortinget omtaler en person med nazistiske sympatier som meningsfelle, knytter man seg opp til personen på en sånn måte at man også må tåle sterke karakteristikker, sier Meling.

KALTE HODNE «NAZIFRISØR»: Humorgruppa Løgnaslaget ble saksøkt av Hodne etter at de kalte henne «nazifrisør» i en revy. De fikk medhold i tingretten, men Hodne har anket saken til lagmannsretten. F.v. Dag Schreiner, Per Inge Torkelsen og Rune Andersen. Foto: Carina Johansen / NTB Scanpix Vis mer

Privat eller offentlig person?

Tilgang til Facebook-kontoen kan også gi Meling gode indikasjoner på om Hodne skal omtales som en privat eller en offentlig person.

- Det vil være avgjørende om hun har 2 eller 5000 venner, sier Meling.

Han peker også på at det er interessant for ham å se hvordan hun omtaler muslimer, islamister og andre.

- Hvor man selv legger lista for hva man omtaler andre som, er også av betydning, sier Meling.

- Så nå er hun altså pålagt å ha deg som Facebook-venn i 48 timer?

- Ja, så får vi se om vennskapet varer utover det.

- Har ingen hemmeligheter

Merete Hodne selv er ved godt mot da Dagbladet tar kontakt. Hun beskriver situasjonen som «komisk».

- Han får bare romstere der inne. Jeg har ingen hemmeligheter, sier hun.

Hodne opplyser at Meling har tilgang på Facebook-kontoen hennes i helga, og at hun vil blokkere ham igjen når de 48 rettspålagte timene er over.

- Synes du det er ubehagelig å gi ham tilgang?

- Nei. Løgnaslaget vil jeg ikke forholde meg til, men Meling gjør jo bare jobben sin. Jeg forholder meg til det jeg har fått beskjed om å gjøre, sier Merete Hodne til Dagbladet.

Får vise nazidokumentar

Hun og advokat Per Danielsen har på sin side fått rettens medhold i å vise den omfattende BBC-dokumentaren «Auschwitz: The Nazis and the 'Final Solution'» under rettssaken, som går over to dager i september. Dette for å belyse hva nazisme egentlig er for noe.

VITNER: Historiker Nils Rune Langeland skal vitne for Hodne under rettssaken i september. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

I tillegg stiller historiker Nils Rune Langeland som vitne for Hodne. Han skal redegjøre for nazismens betydning for innbyggerne i Stavanger-området under krigen.

Under tingrettssaken i fjor ble både dokumentaren og Langelands vitnemål avvist som bevis av retten, men lagmannsretten kommer altså til motsatt konklusjon.

- Tøft av retten

I rettens kjennelse går lagdommer Arild Oma ut fra at Hodne vil opplyse om hun på sin Facebook-profil har slettet poster eller meldt seg ut av grupper «som er relevante med tanke på hennes arbeid mot islamisme og 'multikulturalisme'».

Meling forteller at han brukte litt tid på å finne fram til formen på Facebook-innsynet da han skulle be retten om det. For Facebook fantes tross alt ikke da den aktuelle loven ble vedtatt i 2005.

- Det er ganske tøft av domstolen å være med på den reisen. Denne saken kan fort havne i Høyesterett. Jeg kommer i alle fall aldri til å godta et nederlag for mine klienter, sier Meling.