I politikken brukes begrepet radikale om de som ønsker store og raske endringer i samfunnet. I den nye studien deltok amerikanske radikale fra begge ender av den politiske skalaen.

– Vi forsøkte å klargjøre om personer som har radikale politiske overbevisninger generelt er mer overbevist av egne tanker, eller om det koker ned til forskjeller i metakognisjon, som er evnen til å gjenkjenne når vi kan ha tatt feil, sier hovedforskeren bak studien, Steve Fleming, i en pressemelding fra University College London.

Studien viser altså at de radikale var mer sikre på at de hadde rett selv om de tok feil. Spørsmålene i spørreundersøkelsen hadde ingenting med politikk å gjøre.

Fleming forteller at de radikale også er mindre villige til å forandre mening selv om de får bevis på at det er feil.

Den første oppgaven som ble gitt, var å se på to sett med prikker og finne ut hvem av settene som hadde flest prikker. De ble deretter bedt om å vurdere hvor sikre de var på valget sitt.

Lite svekket selvtillit

Oppgavene ble utformet for å teste deltagerne i noe helt uavhengig av deres politiske overbevisning. Det var ingen store forskjeller mellom hvordan deltagerne utførte oppgavene, men de radikale hadde høyere selvtillit på at de hadde rett da de tok feil. Tilliten de hadde til seg selv da de svarte riktig var på samme nivå som de andre.

I neste oppgave i eksperimentet ville forskerne undersøke hvordan deltagerne reagerte etter å ha fått det riktige svaret. Etter å ha fullført den første oppgaven ble deltagerne gitt et nytt sett med prikker. De ble på nytt bedt om å si hvilket sett som hadde flest prikker.

Selvtilliten blant de som svarte feil hadde blitt mer svekket hos de moderate enn hos de radikale. Til tross for tydelige forskjeller mellom de radikale og moderate, var den ikke like stor som forskerne hadde trodd.

– Vi tror at dette skyldes at oppgavene var helt uten tilknytning til politikken, sier Max Rollwage, en av forskerne bak den nye studien, i pressemeldingen.

Rollwage tror raddisene ville ha vært enda mindre villige til å innrømme at de tok feil dersom oppgavene handlet om politikk.

Vil unngå å bli usikker

Milan Obaidi ved Yale University er forsker på terrorisme og radikalisering i Europa. Han synes resultatet fra studien er veldig interessante.

– Det finnes dessverre ikke så mye forskning på radikale, så dette er en av få undersøkelser som har data, sier Obaidi til forskning.no.

Obaidi påpeker at det finnes store ulikheter blant folk med radikale holdninger.

– Det folk med radikale meninger har til felles er at de har en bestemt måte å tenke på, sier Obaidi.

Forskeren forklarer at raddisene ikke er særlig fleksible til å endre sitt syn på verden.

– De radikale betrakter verden som sort-hvitt. De går derfor glipp av mange nyanser som andre har, forklarer Obaidi.

– Det handler også om unngåelse. Radikale vil unngå å bli usikre på det de tror på, sier han.

Scorer lavt på åpenhet

I Obaidis siste undersøkelse av ekstremister viste resultatene at radikale scorer lavt på personlighetstrekket åpenhet.

– De som scorer lavt på åpenhet, er ikke særlig reflekterende eller åpne for andre synspunkter og kulturer, forklarer Obaidi.

Hvis du leser forskning om terrorisme, vil du oppdage at det er snakk om alminnelige mennesker. Obaidi forteller at det er omstendighetene rundt oss som avgjør om vi blir ekstremister.

– I utgangspunktet kan alle bli ekstremister, men min forskning viser at personligheten vår har veldig mye å si, sier han.

Ulike personlighetstyper foretrekker forskjellige situasjoner og miljøer.

– Mennesker med radikale holdninger vil være mer komfortable med andre som tenker likt som dem. Da ender det ikke i like mange konflikter, avslutter Obaidi.

Referanse:

Steve Fleming m.fl: Metacognitive Failure as a Feature of Those Holding Radical Beliefs, Current Biology, desember 2018