SEKS POLITIMENN STRAFFES:Politivådeskuddene som gikk av under den midlertidige bevæpningen er ferdig etterforsket. Seks politimenn ble straffet. Foto: Erlend Aas NTB scanpix

Seks politimenn straffet for vådeskudd

Politivådeskuddene som gikk av under den midlertidige bevæpningen er ferdig etterforsket. Seks politimenn ble straffet.

Oppdatert 13. juli 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Det er konklusjonen av 15 etterforskninger gjennomført av Spesialenheten for politisaker, særorganet som etterforsker politiet for mulige lovbrudd.

1. Februar i år ble det slutt på den midlertidige bevæpningen. Da hadde uniformert politi båret våpen i 14 måneder.

I løpet av den perioden fyrte politiet av minst 25 vådeskudd. 15 av disse ble etterforsket og i seks av tilfellene konkluderte Spesialenheten med at straffeloven var brutt og skrev ut forelegg.

To færre – fire til sammen – ble felt for det samme mellom 2004 og 2014, de ti årene som ledet opp til den midlertidige bevæpningen, viser en oversikt VG har hentet inn fra Spesialenheten.

Les også: Én av seks polititjenestemenn besto ikke spesialpoliti-kurs

Brøt reglene

– Det ble konstatert at samtlige av tjenestepersonene i de 15 sakene vi etterforsket hadde brutt gjeldende sikkerhetsregler, skriver juridisk rådgiver i Spesialenheten Rune Fossum på mail til VG.

De grunnleggende reglene for våpen omtales som «konstante og ufravikelige» og er ifølge Politihøgskolen som følger:

• Alle våpen er alltid ladd

• Hold finger borte fra avtrekker til siktene er på målet

• Aldri la våpenet peke på noe du ikke er villig til å ødelegge

• Vær sikker på ditt mål og hva som er bak.

Det kreves likevel to ting for at loven er brutt, ifølge Spesialenheten. Det første kravet («uforsiktig atferd») var oppfylt i alle tilfellene, men det andre kunne bare bevises i seks av dem:

– Det er et krav om at denne handlingen skal være «egnet til å volde fare for andre». Spesialenheten fant ikke bevismessig grunnlag for å konkludere med at det var tilfelle i ni av sakene, skriver Fossum.

Les også: Overbetjent skjøt vådeskudd med pistol han visste var ladd

Skyldes trening

Spesialenheten forklarer vådeskuddsakene med måten politiet bærer pistolen på. Modellen Heckler & Koch P30L har ikke sikring, og politiet trener på å bære våpenet med en patron i kammeret slik at det bare er å trekke av for å avfyre skudd.

De femten forholdene oppsto av to årsaker. I noen av tilfellene trakk politiet av våpen i hylsteret, i den tro at dette ikke skulle være mulig. I de andre var de ikke klar over, eller hadde glemt, at var ladd. Dette til tross for at det er standard, og opplæringen legger vekt på at våpenet skal behandles som ladd – også når det ikke er det.

– Det var dette som var grunnen til «vådeskuddene», jamfør at mange politipersoner var bevæpnet og at våpnene var ladd (med patron i kammeret red.anm.), skriver Rune Fossum.

Les mer: Politimann hostet kraftig og skjøt i gulvet

Ingen endring

Vådeskuddene fører ikke til noen endringer i politiets håndtering av våpen.

– Pr. i dag er det ingen planer om endringer i politiets praksis vedrørende dette, skriver seksjonssjef Jørn Schjelderup i PODs avdeling for politiberedskap og krisehåndtering til VG på mail.

POD mener dagens opplæring er god. Det gjelder både den politiet får under utdanning og i den årlige vedlikeholdstreningen de gjennomfører. Det er derfor ikke aktuelt å kreve mer trening, sier POD, som hevder mer omfattende våpenopplæring for politiet vil gå direkte ut over andre, viktige oppgaver.

– En eventuell økning i timeantall til våpentrening vil redusere antall tjenestepersoner ute i operativ tjeneste, sier Schjelderup.

Erfaringene med vådeskudd under den midlertidige bevæpningen har likevel ført til at den årlige treningen alt våpengodkjent politi går gjennom blir endret.

– Som en konsekvens av uønskede hendelser knyttet til våpenhåndtering, ble det for eksempel i vedlikeholdsprogrammet for 2016 tatt inn krav om sterkere fokus på sikker våpenhåndtering og leksjoner i forsvar av eget våpen, sier Schjelderup, som ikke vil gå inn på detaljer.

Les mer: Spesialenheten: Politi-vådeskudd burde vært innrapportert

Blir i jobben

Straffeutmålingen for et vådeskudd er normalt et forelegg på 10 000 kroner. Alle de seks dømte har akseptert forelegget fra Spesialenheten. De fleste måtte ta prøven for å bli våpengodkjent på nytt, men er fremdeles i samme stilling uten å ha fått ytterligere reaksjoner – med ett unntak.

Unntaket er politimannen i Trøndelag Politidistrikt som ved et uhell skjøt en underordnetkvinnelige kollega gjennom leggen med hennes egen pistol. Fordi han påførte kollegaen en «relativt alvorlig skade i leggen», som Spesialenheten skriver, fikk han et strengere forelegg. Nærmere bestemt 12 000.

Politidistriktet vil ikke gå nærmere inn på hans nåværende stilling, men opplyser at han er gjenstand for et disiplinærvedtak. Det har han anket opp til politiets sentrale ansettelsesråd etter to behandlinger lokalt.

Les også: Politimann skjøt kollega med hennes egen pistol – har vedtatt bot

Permanent bevæpning utredes

Med unntak av noen få distrikter noen dager etter terrorangrepet i Brussel i mars, har politiet vært ubevæpnet. I mai ble det nedsatt et utvalg for å utrede permanent bevæpning i fremtiden.

– Utvalget skal gå gjennom og evaluere tiden vi har vært i nå med midlertidig bevæpning og fremskutt lagring, og vurdere kriminalitets- og beredskapsbildet vi ser. Det skal også se på hvordan andre land gjør det, sa justisminister Anders Anundsen i en pressemelding da utvalget ble lansert.

Flere erfarne politifolk, inkludert en tidligere leder for Beredskapstroppen deltar. Også vådeskuddene vil vurderes i arbeidet når det begynner i august.

– Det er relevant informasjon å ta med oss. Vi vil vurdere styrker og svakheter ved bevæpningsmodellen i den midlertidige perioden, sier utvalgets leder lagmann Kari Lynne til VG.

Utredningen skal være klar innen den 15. Mars 2017.

Publisert: 13.07.16 kl. 05:31 Oppdatert: 13.07.16 kl. 07:17