Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Regjeringen besluttet i dag å skrote arbeidet med å innlemme EUs datalagringsdirektiv i norsk rett, som følge av at EU-domstolen har kjent direktivet som ugyldig.

- Jeg er helt enig med regjeringen i at arbeidet med å innføre datalagrinsdirektivet må legges vekk. Samtidig er det behov for nasjonale reguleringer av hvordan trafikkdata skal håndteres, oppbevares, når de skal slettes, hvem som skal ha tilgang til disse dataene og når de skal få tilgang. I dag er disse forholdene vilkårlig håndtert, og det bærer ikke lenger. Det er heller ikke bra for personvernet.

Det sier Hadia Tajik (Ap), som leder Stortingets justiskomité, til Dagbladet.

- I lys av EU-dommen er det naturlig å se nøye på hvordan en kan utforme et slikt regelverk, som tar hensyn til enkeltmenneskers personvern og det internasjonale rammeverket som vårt nasjonale regelverk vil utgjøre en del av, fortsetter hun.

Taus om avtale Stortinget vedtok våren 2011 at direktivet også skulle gjelde i Norge - etter en avtale mellom Høyre og Arbeiderpartiet.

Alle de andre partiene stemte imot. Det gjorde også fem Høyre-representanter.

Nå finnes det ikke lenger noe EU-direktiv om datalagring. Det betyr ikke at det samme gjelder for avtalen mellom Høyre og Arbeiderpartiet om å innføre det samme direktivet i norsk rett.

Arbeiderpartiet vil nå avvente regjeringens juridiske vurdering av EU-dommen og de nasjonale konsekvensen av denne.

- Men vi er enige med statsministeren om at det er behov for et nasjonalt regelverk, og imøteser at regjeringen fremmer et forslag for Stortinget om hvordan trafikkdata kan håndteres nasjonalt, sier Tajik.

- Betyr det at avtalen mellom Arbeiderpartiet og Høyre ikke lenger er gyldig, og at en ny eventuell avtale må framforhandles fra start?

- Det naturlige nå er først å trekke opp de juridiske grensene. Vi vil derfor avvente regjeringens initiativ.



- Så det kan fremdeles tenkes et utfall der Arbeiderpartiet fortsatt regner avtalen eller deler av den som gyldig?

- Det viktigste nå er å få trukket opp de juridiske grenseoppgangene for et nasjonalt regelverk. Det er viktig å gå til det arbeidet med lave skuldre, og med ydmyket for EU-domstolens dom.

- Alvorlig inngrep EUs datalagringsdirektiv innebærer at mobil- og internettleverandører skal samle og lagre informasjon om hvem folk har kontakt med på nett, epost og telefon i mellom 6 og 24 måneder. Det skal lagres hvem som har kontakt, når, hvor og hvor kommunikasjonsenhetene befinner seg.

Ifølge EU-domstolen vil dette kunne gi veldig presise konklusjoner om folks privatliv, om deres hverdagsrutiner, bosted, daglige aktiviteter, sosiale relasjoner og miljø. Domstolen er kritisk til sikkerheten omkring lagringen. De mener det ikke gir trygghet for misbruk og uautorisert tilgang til dataene, og mener sikkerheten svekkes ytterligere av at dataene ikke trenger å lagres innenfor EU.

«Direktivet innebærer et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende rett til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette inngrepet er begrenset til det strengt nødvendige», er konklusjonen.

Egentlig skulle direkvitet innføres i Norge fra sommeren 2015, men ble utsatt, blant annet i påvente av EU-domstolens kjennelse.

