Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Ola Elvestuen Vis mer

De siste tiårs «krig mot narkotika» har feilet på mange felt, noe vi ikke minst ser på den norske overdosestatistikken. Venstre mener derfor det er på tide med en debatt om bedre løsninger.

Forskerne Thomas Clausen og Ingeborg Rossow leverer i Aftenposten 10. august et svært godt utgangspunkt for en slik debatt, og jeg er enig i at ruspolitikken bør bli et viktig tema i valgkampen.

Venstre har i mange år vært tidlig ute med å foreslå endringer som har gjort ruspolitikken i Norge mer human.

Bare i denne stortingsperioden har vi blant annet sørget for 2,4 milliarder friske midler til rusomsorgen.

Tidligere var det utenkelig å behandle rusmisbrukere med lettere rusmidler for å redusere deres bruk av heroin og morfin – det ble omtalt som å «gi opp målet om et rusfritt liv».

For Venstre var det annerledes – vi satte liv og helse foran dårlig funderte prinsipper. Som et resultat har det såkalte LAR-programmet drastisk redusert antallet mennesker som dør av overdoser.

Flere verdensledere tar nå til orde for forsøk med regulering av rusmidler for å ta knekken på de uregulerte, ulovlige markedene vi har i dag. Tidligere generalsekretær i FN, Kofi Annan, kom til denne konklusjonen da han la fram en rapport i samarbeid med blant andre Thorvald Stoltenberg. «Rusmidler er farlige, men dagens narkotikapolitikk er en enda større trussel fordi straff prioriteres foran helse og menneskerettigheter,» uttalte han.

Venstre er enige med Kofi Annan og Thorvald Stoltenberg, og går inn for en utredning i neste stortingsperiode av ulike måter å regulere rusmidler som i dag er forbudt. En slik utredning må være en fordomsfri gjennomgang av hvilke konsekvenser dagens forbudspolitikk har for mennesker og for samfunnet.

Venstres mål er å redusere skadene narkotika fører med seg. Dagens ruspolitikk hviler på et premiss om at skadelig rusbruk vil øke om rusmidler reguleres istedenfor å forbys. Det er langt fra sikkert at dette vil skje – allerede i dag er det mye tilgang til ulike rusmidler på det svarte markedet, og det er mulig at strenge statlige reguleringer kan være et bedre alternativ. Dette er noe som bør diskuteres, uten moralisme og skremselspropaganda.

Et anslag gjort av avisen Morgenbladet viser at politi- og fengselsvesenet kunne spart over fem milliarder kroner om rusmidler var regulert – en stor del av politiets saker ville forsvunnet og det ville blitt færre innsatte i norske fengsler. Om rusmidler ble strengt regulert istedenfor å bli ulovliggjort ville ikke kriminelle gjenger kunne tjene penger på narkotikahandel, og annen kriminalitet som vold på åpen gate knyttet til narkosalg vil også kunne reduseres.

Mange er redde for å regulere rusmidler fordi det «sender et signal om at narkotika er greit». Det signalet vil jeg ikke sende, men det må være åpenhet for å diskutere konsekvensene av forbud som ser ut til å ha skapt flere problemer enn det har løst.

Min utfordring til norske politikere er å være modige nok til å ta et nytt blikk på hvordan samfunnet skal behandle rusmidler. Det skylder vi både dem som har dødd av rusavhengighet og dem som er blitt dømt til fengselsstraffer for besittelse av ulovlige rusmidler til eget bruk.