Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Få bøker har truffet meg så hardt som Malcolm Gladwells «Outliers». Boka viser rollen omstendighetene spiller i å skape genier og enere. Det er ikke bare hardt arbeid og medfødt talent, men en hel rekke forhold som klaffer, om det er mammaer som har stått på hodet for sønnene sine, eller endringer i økonomi og teknologi gir ett årskull eller pengesterke krefter et fortrinn på et kritisk tidspunkt. Fint for dem, men det betyr også at noen vil sakke akterut, av like vilkårlige grunner.

Det var en spesifikk form for urettferdighet jeg festet meg ved. Gladwell påviste at nær alle landslagsdeltakere i lagsport, som hockey og fotball, var født tidlig på året, gjerne januar til mars.

Grunnen er at en fra en tidlig alder konkurrer innad i hvert årskull. Dermed vil de som er født tidligere på året være større, sterkere og mer erfarne enn de som er født senere på året. Dette vil forsterkes om toppingen skjer tidlig, men det vil trolig også gi opphav til ulik motivasjon og innsats. Hvem gidder å gjøre noe du er dårlig i? Et ganske mektig argument for breddeidrett og inkludering altså.

Denne logikken åpner imidlertid for et viktigere poeng. Hva om dette også gjelder for prestasjoner på skolen? De som er født i desember vil måtte lære det samme som de som er født i januar. Det er ikke lett når du er seks år. Og tror du ikke forskning støtter teorien om at de som er født tidlig på året gjør det bedre (se pdf).

I en svært interessant kommentar på baksiden av Morgenbladet fredag sist uke tar direktør i Folkehelseinstituttet, Camilla Stoltenberg, det et steg videre. Det er nemlig ikke bare aldersforskjeller i en klasse, det er også store kjønnsforskjeller.

Det er ingen hemmelighet at gutta sliter på skolen. Jentene dominerer på universitetet. Gutta dominerer i frafallsstatistikken. Vi vet at frafall i videregående har sine årsaker på et tidligere tidspunkt, men hva om det igjen skyldes at umodne guter må konkurrere med modne jenter?

Ingen steder er dette så tydelig som på ungdomsskolen. Ulik modning skaper ikke bare problemer for guttas jakt på kjærligheten, men også for skoleprestasjonene.

Stoltenberg viser til Danmark, hvor barna starter senere på skolen og spør om dette vil kunne redusere forekomsten av ADHD-diagnoser, siden de som er født senere på året er overrepresentert blant dem som får diagnosen. Hun trekker likevel ingen konklusjoner. Vi trenger mer forskning.

La meg likevel komme med et forslag. Hva om gutta starter på skolen ett eller to år etter jentene? På den måten vil gutta kunne løpe fra seg litt lenger i barnehagen før de starter på skolebenken. For det andre vil trolig jenter og gutter være på et jevnere nivå på ungdomsskolen.



Uansett er det et tankekors at den tidlige skolestarten og påfølgende fokus på læring nok har bidratt til å forsterke tendensen Stoltenberg peker på. For jo seinere alvoret setter inn, jo større sjanse for at alle har modnet før konkurransen starter.