Norge har fått sin første digitaliseringsminister. Første stopp er Silicon Valley.

Forrige uke ble Nikolai Astrup fra Høyre landets første minister for digitalisering. Den utdannede statsviteren har ingen teknologi-bedrifter på CV-en, men har bånd til noen av verdens største internettpersonligheter.

Astrup omtaler seg som teknologioptimist, men nekter foreløpig datteren på syv år egen mobiltelefon.

For å finne ut hva den nye ministeren skal gjøre, fikk NRKbeta audiens på Astrups tredje dag i ny jobb for å høre hvordan Norge skal digitaliseres framover.

– Det er fornuftig å ha en egen statsråd om Norge skal klare å høste fordelene som den digitale revolusjonen gir, sier Astrup.

Ifølge Astrup blir oppgaven å se virkemiddelapparatet i sammenheng og sørge for at regjeringen har en helhetlig tilnærming til digitalisering.

Hyllest fra bransjen

Ved utnevnelsen fikk digitaliseringsministeren hyllest fra en samlet norsk IT-bransje. Vi fikk også øye på noen vitser om at Astrup nå blir minister med ansvar for nordmenns IT-support. Hvilken IT-kompetanse besitter den nyslåtte ministeren egentlig selv?

– Min IT-kompetanse er heldigvis ikke avgjørende for resultatet av jobben min, men jeg tror jeg er en ganske gjennomsnittlig bruker av teknologiske verktøy.

Astrup nevner én dings på spørsmål om hvilken teknologi som preger hverdagen.

– Jeg har smarttelefon, som er langt smartere enn den enorme første laptopen jeg drasset rundt på, sier Astrup, men legger til at det er uaktuelt å gi datteren på syv år mobiltelefon.

– Jeg fikk min første mobiltelefon da jeg var 20, og når jeg forteller dette sier hun – ‘men pappa, du hadde vel iPad, hadde du ikke det?’, ler Astrup.

– Nå vokser det opp en generasjon som ikke har opplevd en tid som ikke har vært digital. Det vil gi avanserte brukere, men forhåpentlig vil det også føre til mer avansert utvikling.

– Det spennende perspektivet ligger ikke i meg eller oss som brukere, men hva vi kan få til på utviklingssiden.

Teknologi-optimist

– Vil du selv beskrive deg som en teknologi-optimist?

– Ja, absolutt.

– Ser du noen utfordringer da, eller bare muligheter?

– Jeg ser masse utfordringer, men tar man utgangspunkt i dem får man ikke gjort noen ting. Man må ta utgangspunkt i mulighetene, så må man håndtere utfordringene som følger med dem.

Det var noe Astrup selv gjorde for seks år siden ved å slette sine to Facebook-profiler.

Astrup kunne ikke støtte et forretningskonsept som samler inn informasjon om enkeltpersoner på en upassende måte.

– Det stemmer at jeg var bekymret for personvernpolitikken til Facebook, og en forretningsmodell som i stor grad var basert på bevisst utnyttelse av brukernes data, som brukerne hadde et ubevisst forhold til.

– Så har jo Facebooks personvernpolitikk endret seg, til det bedre, mener Astrup. Han har i dag har en offisiell Facebookside som minister, men ikke savner å være tilstede som privatperson.

Norge har allerede et godt utgangspunkt for digitalisering, skal vi tro Astrup.

– Jeg tror diskusjonen rundt sosiale medier er en helt marginal del av det vi snakker om her. Det som virkelig er spennende her er industri 4.0, 3D-printing, robotisering, automatisering, kunstig intelligens… Det gir noen helt nye perspektiver for framtiden og hva det er mulig å få til, sier Astrup.

– 3D print er et godt eksempel på hvordan hele produksjonsmønster i verden kan endre seg, om det blir den suksessen det er spådd å være, fortsetter ministeren, som har lite erfaring med 3D-printing selv.

Digitalisering kun et virkemiddel

– Samtidig er det ikke noe tvil om at potensialet er langt større, og ikke minst så gjelder det områder som kunstig intelligens, blokkjede-teknologi…

Før digitaliseringsministeren får buzzord-bingo, spør vi hva ministeren tenker når slike begrep er i omløp:

– Så langt har vi høstet gevinsten av å digitalisere ting vi før gjorde på papir.

Men det er gjennom å løse oppgaver på helt andre måter, basert på digitale verktøy, at vi kan høste de de virkelige gevinstene av digitaliseringen, mener digitaliseringsministeren, før digitaliseringsministeren starter på en ny bingorekke:

– Dette er knyttet til for eksempel smarte byer, smart transport og smart velferd, som alle har et enormt potensial for å tenke nytt om hvordan vi løser oppgavene sier Astrup og slår fast at:

– Digitalisering er ikke noe mål i seg selv. Det er et virkemiddel.

– Men er da digitaliseringsminister et godt navn på ministerposten? Kunne det like gjerne vært «effektiviseringsminister»?

– Nei, det blir for smalt. Det handler ikke bare om effektivitet, men å gjøre ting på nye måter, sier Astrup og nevner at dette også bringer med seg utfordringer:

– Vi vet jo at mange yrkesgrupper har forsvunnet som følge av teknologisk utvikling i løpet av historien. Samtidig har mange nye har kommet til, så det er to sider av den mynten, sier Astrup.

Det som er helt sikkert er at vi ikke kan stenge oss ute fra de endringene ny teknologi fører med seg, men må sørge for å henge med, forklarer ministeren.

Ikke alene som digitaliseringsminister

Flere land har hatt lignende roller tidligere. USA hadde en Chief Technical Officer under Obama, som ikke er blitt besatt under Trump.

Danske Margrethe Vestager er en av EUs tydeligste stemmer på feltet, og Danmark har utnevnt en egen ambassadør til de store teknologiselskapene i Kina og USA.

Denne ambassadøren skal Astrup møte på sin første reise som ny minister, hvor turen går til Silicon Valley. Møter med representanter fra Larry Page Foundation, Facebook, Google og norske selskap som Nurx, Forgerock og Meltwater er på agendaen.

Reisen var planlagt før ministerbyttet, og har bakgrunn i Astrups tidligere jobb som utviklingsminister.

– Noe av det jeg gjorde som utviklingsminister var å bringe digitalisering inn i utviklingspolitikken.

– Jeg så da at vi har drevet en gammeldags tilnærming til bistandspolitikk. Skal vi klare å nå FNs bærekraftsmål innen 2030 må de fattigste landene i verden hoppe over trinn på utviklingsstigen.

Et populært eksempel er hvordan Kenya har hatt bedre systemer for mobilbetaling enn Norge i flere år.

De har hoppet over trinn på utviklingsstigen, som store hjemmedatamaskiner, tidlige nettbankløsninger og Bank ID-brikker, og bruker nå løsningen Mpesa – et slags vipps.

Tett på sentrale internett-personligheter hos FN

Som utviklingsminister ble Astrup utnevnt til representant for FNs høynivå om digitalt samarbeid.

I panelet sitter også sentrale internett-personligheter som blant annet Microsofts Melinda Gates, Alibabas Jack Ma og “nettets far” Vint Cerf.

De jobber med normer og prinsipper for digitalt samarbeid i en verden som har ulik tilnærming til internett og det digitale.

– I enkelte afrikanske land har myndighetene stengt ned internett. I Kina har myndighetene en annen tilnærming til kontroll med data enn det man har i for eksempel USA, og Europa har valg en tredje vei som er mye mer regulerings-basert, sier Astrup.

Skal ikke overta kollegers prosjekter

Kan en egen ministerpost føre til at øvrige statsråder og departementer slipper grepet om digitaliseringen, fordi Astrup nå har ansvaret?

– Jeg skal ikke ta over helse-digitaliseringsprosjektene til Bent Høie akkurat, svarer Astrup.

– Dette er en merverdi for det digitale arbeidet til regjeringen. En digitaliseringsminister kan ha et helhetlig syn på, peke ut lærdommer og gi retning til det digitale arbeidet.

En av tingene Astrup vil møte i den nye jobben, er forslaget om en ny e-lov i Norge, hvor landets etterretningstjenester ønsker å overvåke og lagre all datatrafikk som krysser Norges grenser.

Astrup har mange tanker om dette, men bedyrer at det er samfunnssikkerhetsminister Ingvil Smines Tybring-Gjeddes ansvar.

– Det er ingen tvil om at dette er et viktig tema. Datatrafikken er grensekryssende, sånn må det og skal det være, så blir spørsmålet hvordan vi håndterer dette best mulig, sier Astrup som var kritisk til datalagringsdirektivet som også skulle lagre nordmenns datatrafikk.