Lørdag skapte det store overskrifter da lederen for Stopp islamiseringen av Norge (SIAN) satte fyr på en koran, islams hellige bok, og ble angrepet av sinte motdemonstranter i Kristiansand, mens politiet slukket den brennende koranen med pulverapparater.

Samtidig som angriperne ble pågrepet og SIAN-sjefen anholdt, valgte politiet å avbryte hele demonstrasjonen. Overfor mediene ble dette begrunnet med at arrangøren hadde brutt et pålegg om å la være å brenne noe. «I dette tilfellet var vilkåret at det ikke skulle brukes åpen ild, uavhengig av hva som ble satt fyr på», uttalte stabssjefen i Agder-politiet til Fædrelandsvennen.

Det var ikke hele sannheten.

Politimannskapene i Kristiansand agerte ut fra en fersk, eksplisitt ordre fra politidirektør Benedicte Bjørnland om at politiet skal prøve å avverge denne typen offentlig «skjending av koranen» før det skjer, og så gripe inn umiddelbart om det likevel ender med at aktivister setter fyr på boken.

Bakgrunnen er en ny tolkning av slike provokasjoner opp mot den såkalte rasismeparagrafen – og frykt for hevnangrep fra ekstreme islamister.

Ser på koranbrenning som «hatefull ytring»

Overfor Filter Nyheter bekrefter Bjørnland at det fredag – dagen før SIAN-demonstrasjonen – ble sendt ut en såkalt operasjonsordre, der politiet i hele Norge fikk konkrete føringer for hvordan demonstranter som vil brenne koranen, skal håndteres.

– Våre operasjonsordre er unntatt offentlighet, så jeg vil ikke gå inn på ordlyden. Men det handler om å gripe inn mot å brenne religiøse symboler i en setting hvor man fort kan gå over i å true, forhåne og fremme hat, forfølgelse og ringeakt overfor noen på grunn av deres religion eller livssyn, som er ordlyden i straffeloven, sier politidirektøren.

Hun opplyser at bakgrunnen for de nye instruksene var at SIAN hadde kunngjort på forhånd at de kom til å brenne koranen under demonstrasjonen i Kristiansand.

– Politiet var veldig tidlig i dialog med dem for å veilede dem om at ildspåsettelse på offentlig sted i forbindelse med demonstrasjon ikke er akseptabelt, og for å si at gitt konteksten, så vil man antagelig kunne være over i straffelovens § 185. Beskjeden var at «hvis dere likevel gjør det, så stanser vi det». Det var for å ramme inn dette at vi reviderte tidligere operasjonsordre, der vi nå er nøye på at demonstrasjoner med for eksempel ildspåsettelse av religiøse symboler blir håndtert riktig og likt i hele Norge, sier Bjørnland.

Hun bekrefter også at ordren fra Politidirektoratet slår fast at blant annet brenning av koranen skal håndteres som mulig lovbrudd.

– Det å skjende koranen vil kunne være, i en gitt kontekst, brudd på straffelovens § 185 om hatefulle ytringer, sier Bjørnland.

– Vi er ikke noe meningspoliti

Politidirektøren kaller problemstillingen «en balansekunst».

– Dette er vanskelige problemstillinger, for demonstrasjons- og ytrings-friheten står så sterkt. Alle skal få ytre seg så lenge de ikke overtrer lover – i dette tilfellet straffeloven. Vi er ikke noe meningspoliti, men vi veileder, og når vi ser brudd på det vi har gitt føringer for, så griper vi inn.

Bjørnland gikk med på å begrunne ordren i et intervju etter at Agder Politidistrikt mandag bekreftet overfor Filter Nyheter at det var gitt føringer fra direktoratet. Hun mener at vurderingen ikke er rettet utelukkende mot islamfiendtlige provokasjoner:

– I dette tilfellet var det koranen, men man kan tenke seg andre typer religiøse symboler som blir satt fyr på.

– Kan man egentlig det?

– Det er jo mulig å se for seg ulike religiøse symboler som er tilknyttet jødedommmen som hadde blitt ødelagt ved ildspåsettelse, for eksempel, det er i utgangspunktet uavhengig av hvilken religion som blir forhånet.

PST ga råd om mulige hevnangrep i Norge

Et viktig bakteppe for beslutningen er en trusselvurdering fra Politiets sikkerhetstjeneste om at offentlig brenning av koranen kan lede til alvorlige hevnangrep i Norge, også mot mål som ikke har noe med de islamfiendtlige miljøene å gjøre.

– Det er riktig at PST de siste månedene har vært bekymret for konsekvensene en koranbrenning kan ha. Vi ser på det som en triggerhendelse til voldelige aksjoner, og har gitt en beskrivelse av situasjonen til politiet, sier seniorrådgiver Martin Bernsen i Politiets sikkerhetstjeneste til Filter Nyheter.

Bjørnland – som selv var PST-sjef fram til april i år – bekrefter at politidistriktene ble informert om denne analysen i vår. Da var koranbrenning aktualisert i Norden av de mange provokasjonene til den rasismedømte og muslimfiendtlige aktivisten Rasmus Paludan, som stilte til valg i Danmark.

– Hvor tungt veier PSTs bekymringer for hevnangrep fra islamister i din vurdering om dette?

– Jeg vil si at det er en del av helheten. Vi har PSTs trusselvurderinger med oss i våre vurderinger, og det er klart at brenning av akkurat koranen har noen tilleggsdimensjoner. Men vi tenker ikke slik at fordi dette er koranen og det da kan trigge noe voldelig, så skal vi være ekstra strenge, sier politidirektøren til Filter Nyheter.

– Vi har ikke lenger noe forbud mot blasfemi i Norge. Skal det likevel være politiets oppgave å verne religiøse skrifter?

– Nei, det vil jeg ikke si, men vi skal verne befolkningen vår mot hat, forfølgelse eller ringeakt på grunn av hudfarge, etnisitet, religion, livssyn, homofil orientering, nedsatt funksjonsevne – altså gruppene som har fått et særlig vern i straffeloven, sier Bjørnland, og tilføyer:

– Men jeg sier ikke dette er lett. Det er balansekunst å forsøke å lande dette på en god måte. Samtidig som vi mener å hegne om ytringsfriheten, så kan det ende med å bli kontraproduktivt selv i den beste hensikt. Nå har vi forsøkt å balansere, og jeg tror vi landet dette på en god måte.

Spurte Riksadvokaten om koranbrenning

– Er det ikke en farlig vei å gå om demonstranter holdes ansvarlige for hva som kan komme av reaksjoner fra en motpart de ikke har kontroll over?

– Vi må forholde oss til vårt mandat, som er påse at demonstrasjoner gjennomføres trygt og godt, men der vi har noen virkemidler når det begynner å bevege seg over i straffbare handlinger.

– Politiet håndterer jevnlig veldig kontroversielle demonstrasjoner med provoserende virkemidler og ordbruk uten å gripe inn underveis – eventuelle anmeldelser for hatytringer har kommet senere – hva er det som er så spesielt med å skjende koranen?

– Hvis man ytrer seg muntlig og overtrer § 185, vil det vanligvis være sånn at man foretar den vurdering i etterkant, at man ser på det vedkommende har sagt og holder dette opp mot straffebudet for å gjøre en god juridisk vurdering. Men når man begynner å sette fyr på ting, brannstiftelse på offentlig sted, så er det ikke nok å la bålet brenne ut og straffeforfølge i etterkant – der griper vi inn fordi det er fare for skade på grunn av ild. Når det i tillegg er gitt veiledning i forkant om at de kan være over i det strafferettslige, tenker jeg det er riktig av politiet.

– Har Riksadvokaten vært inne i den juridiske vurderingen av dette?

– Vi har vært i dialog med Riksadvokatembetet, uten at de kan gi noen fasit i forkant, men vi har fått en forståelse av at brenning av koranen i en kontekst hvor det samtidig ytres hatefullt, vil det kunne oppfattes som en handling som kan omfattes av straffelovens § 185. Men dette har meg bekjent ikke vært prøvd i rettsapparatet ennå.

– Men vil ikke dette bare gjøre «skjending» av koranen mer interessant for grupperingene som ønsker akkurat denne typen oppstyr?

– Jo, det kan hende. Man kan mene at det vil gi næring til visse miljøer som tenker at «nå skal vi virkelig fyre opp, for nå kommer politiet etter oss, og så får vi oppmerksomhet». Men lovgiver har satt en grense for hva man kan gjøre, blant annet i straffelovens § 185.

Anmeldt av muslimske ledere

Stopp islamiseringen av Norge er en organisasjon som tar til orde for å forby islam og å deportere eller fengsle norske muslimer.

SIAN bruker en så aggressiv retorikk om muslimer at Lars Thorsen i Oslo tingrett i starten av måneden ble dømt til betinget fengsel for hatefulle ytringer, for formuleringer på organisasjonens løpesedler. Det er etter denne dommen at SIAN begynte å brenne islamske skrifter, først en bok med sharia-tekster foran Stortinget, så den lenge varslede koranbrenningen sist lørdag – der lokale medier ga demonstrasjonen mye forhåndsomtale.

Etter bråket i Kristiansand lørdag, har SIAN-medlemmer og andre støttespillere forsøkt å gi bildematerialet så stor spredning som mulig. «Kos dere med koranbrenningen. Del, del, del», skrev én av aktivistene på Facebook.

Video og bilder av koranbrenningen også blitt delt internasjonalt, blant annet på islamfiendtlige nettsteder og Russlands engelskspråklige nyhetsnettsted RT. Mandag sendte Tyrkias utenriksdepartement ut en fordømmelse av «respektløsheten for vår hellige bok».

Flere muslimske ledere i Agder har uttalt at de vil politianmelde SIAN, mens politiet altså gjør sine egne juridiske vurderinger av SIANs demonstrasjon og straffeforfølger mennene som gikk til fysisk angrep på Lars Thorsen.

Imamen i Ahmadiyya-moskeen i Kristiansand kritiserer angriperne, og mener at også andre muslimske ledere bør ta et tydelig oppgjør med voldsbruken.

På Filter Nyheter finner du ingen annonser, bare grundig journalistikk. Vår forretningsmodell er innholdsmarkedsføring publisert på Filterpartner.no. Filters publikasjoner skal være åpne og gratis for alle.

Har du lyst til å støtte vårt arbeid med kritisk og faktabasert journalistikk, kan du sende Filter-redaksjonen et engangsbeløp via Vipps. Velg «Betal» (den med handlekurven) og tast inn nummeret 514053 (eller søk opp Filter Media). All støtte går til Filters redaksjonelle arbeid.