Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Siden 2012 mener politiet å ha oppklart alle drap som har blitt begått i Norge. Ny teknologi kan være en av årsakene til at samtlige drap siden den gang ser ut til å ha blitt oppklart.

Forfatter og tidligere politietterforsker, Jørn Lier Horst tror det er flere årsaker til at politiet står overfor færre uløste drapssaker nå enn tidligere.

- I nyere tids etterforskning har politiet flere metoder, blant annet elektroniske spor. Det skal i dag godt gjøres å manøvrere seg rundt i hverdagen uten å legge igjen spor om hvor man har vært, enten via telefonen, overvåkingskamera eller bomstasjoner, sier Horst.

NYE METODER: Jørn Lier Horst peker på nye metoder i drapsetterforskning. Foto: Anders Grønneberg / Dagbladet Vis mer

Biologiske spor

- I tillegg har politiet i dag en betydelig bedre DNA-teknologi enn for 10 – 15 år siden. Mens man da trengte hele dråper med blod, spytt eller sæd for å kunne tegne en fullverdig DNA-profil, holder det i dag med biologiske spor som ikke engang er synlig for det blotte øyet; for eksempel hudceller, sier Horst.

Han tror det er flere grunner til at politiet likevel har utfordringer med å løse gamle drapssaker.

- I flere av sakene som står som uløste, kom politiet inn i saken på etterskudd fra starten av. Når det tar tid fra et drap har skjedd til det blir oppdaget, forringes både rene tekniske spor, samt muligheten for vitner å huske observasjoner eller kartlegge bevegelser.

Elektroniske spor

Siden 1994 er 31 mennesker drept i Norge, uten at noen er dømt for det. Siden 2012 er dette tallet null.

- Det er tungt å sitte med de uløste sakene og det er noe man bærer med seg. Saken ligger nok i bakhodet til alle som har jobbet med den. For pårørende og for samfunnet er det viktig å få løst disse sakene, sier Vibeke Syversen, leder for voldsseksjonen i Kripos til Dagbladet.

KRIPOS: Vibeke Schei Syversen, leder for Voldsseksjonen i Kripos. Foto: Nina Hansen / Dagbladet Vis mer

Syversen understreker at det er små tall i statistikken, og at det derfor er vanskelig å trekke en konklusjon ut av tallene.

- Man kan jo stille seg spørsmålet om blant annet utviklingen innen elektroniske spor og DNA-analyser kan ha hatt betydning, sier hun.​

I april 2014 vedtok Stortinget å fjerne foreldelsesfristen på forbrytelser mot draps-, incest- og overgrepsbestemmelsene i straffeloven. Dette betyr at drapssaker fra og med 1989 aldri kan bli foreldet og potensielt kan bli gjenstand for ny etterforskning.

- Det skal ikke lenger være noen endelig grense for når man kan stilles for retten for slike forbrytelser. Det betyr at hvis det framkommer nye bevis i en sak, eller nye metoder å vurdere bevis på, så kan det settes i gang straffeprosess uansett når, uttalte daværende justisminister Anders Anundsen (Frp) til NRK.

Vedtaket hadde et bredt flertall bak seg i Stortinget og samlet alle partier.​​​