Som NRK fortalte lørdag, er over 7000 personer etterlyst av politiet. Mange av dem er utenlandske statsborgere som er mistenkt eller dømt for grove forbrytelser som vold, voldtekter, narkotika og drap.

Men politiet sliter med ressursene. Før jobbet tolv politifolk i Oslo kun med å finne etterlyste i hovedstaden. Nå er det bare én igjen.

– Det er ganske enkelt å være kriminell og etterlyst i Norge, fordi det er liten sjanse for å bli tatt, sa denne spaneren til NRK lørdag.

Innen tre dager

Seksjonssjef Egil Jørgen Brekke i Oslo politidistrikt erkjenner at spaneren har et poeng.

– Det er nok langt på vei fordi lovgivningen, slik den er i dag, ikke har tatt opp i seg at det er så mange utlendinger som vi i dag forfølger, sier Brekke til NRK.

Som et tiltak for å bedre på situasjonen, ønsker politiet nå at det opprettes en egen hurtigdomstol for utlendinger. Slik kan sakene raskt bli avgjort før de kriminelle forsvinner ut av landet.

– Det vi ønsker, er at vi skal kunne få fremstilt utenlandske kriminelle som begår mindre alvorlig kriminalitet for hovedforhandling innen tre dager, slik at politiet ikke behøver å gå veien om en ordinær varetektsfengsling, forklarer Brekke.

– De vil i hvert fall da ikke kunne forsvinne før man har kommet frem til en rettskraftig avgjørelse, men fortsatt vil det være et problem med å eventuelt få vedkommende til å sone dommen, utdyper seksjonssjefen.

LES OGSÅ: Vil gi utlendinger egne fengsler

(Saken fortsetter under videoen)



KLIKK FOR Å SE VIDEO: – En egen hurtigdomstol er jeg umiddelbart noe skeptisk til, sier statssekretær Pål Lønseth (Ap) i justisdepartementet. Du trenger javascript for å se video. KLIKK FOR Å SE VIDEO: – En egen hurtigdomstol er jeg umiddelbart noe skeptisk til, sier statssekretær Pål Lønseth (Ap) i justisdepartementet.

– Ikke svaret

– Vi skal lytte til politiet og de ønskene de har, selv om jeg umiddelbart nok ikke ser at en hurtigdomstol er svaret, sier statssekretær Pål Lønseth (Ap) i justisdepartementet til NRK om politiets forslag.

Han viser til at det også innenfor dagens regelverk er gode muligheter for raske pådømmelser gjennom et godt samarbeid mellom påtalemyndigheten og tingretten.

– Det samarbeidet må gjerne videreutvikles, men en egen hurtigdomstol er jeg umiddelbart noe skeptisk til, forklarer Lønseth.

– Kan være gjennomførbart

AVVISER IKKE: Daglig leder Jon Wessel-Aas i Den internasjonale juristkommisjons norske avdeling har ikke sett politiets forslag, men avviser det ikke. Foto: Amund Aune Nilsen / NRK

Daglig leder Jon Wessel-Aas i Den internasjonale juristkommisjons norske avdeling har ikke sett politiets forslag. Han er likevel ikke helt avvisende.

– Så lenge det er snakk om folk som lovlig sett vil kunne sendes ut hvis de blir dømt, og det ikke går ut over den generelle rettssikkerheten, kan et slikt forslag være gjennomførbart, sier Wessel-Aas til NRK.

Han påpeker at det er et hovedhensyn i straffesaker at saken skal behandles raskt, forutsatt at nettopp rettssikkerheten blir ivaretatt.

– Jeg forutsetter også at et slikt lovforslag ikke vil gjelde spesielle grupper mennesker basert på etnisitet, hvor i verden de kommer fra og lignende – altså at ingen blir diskriminert, forklarer Wessel-Aas.

Spanere ikke nok

Statssekretær Lønseth mener det er alvorlig at det per i dag er over 7000 etterlyste i Norge.

– Det er for mange, selv om tallet også inkluderer mange som ikke er voldsforbrytere, voldtektsdømte, og så videre, sier han.

Lønseth mener utfordringene med å finne etterlyste ikke bare kan løses med å ansette flere spanere.

– Dette kan ikke løses av spanere alene. Dette må være en integrert del av hele politiinnsatsen, med mulighet for ordenspolitiet til å ha verktøy slik at de også kan være med på å finne etterlyste. Det er en ledelsesutfordring å ta tak i dette innenfor politidistriktene, sier statssekretæren.