HØYRE-TOPP: Parlamentarisk nestleder i Høyre, Nikolai Astrup, bor på Bygdøy i Oslo. For blant annet å skifte ut oljefyren i familiens enebolig, har han benyttet tilskudd fra Oslo kommunes klimafond. Foto: Google Earth og Janne Møller-Hansen/VG

Nikolai Astrup (H): – Når ordningen er der kan man ikke klandre folk for at de benytter seg av den

Stortingets desidert rikeste representant, Nikolai Astrup

(H), er blant de største private støttemottakerne fra Oslos klimafond.

Oppdatert 22. februar 2017

Artikkelen er over tre år gammel

I 2011 fikk Astrup drøyt 87 000 kroner for å bytte ut en oljefyr- og tank med en bergvarmepumpe og et utvidet system for vannbåren varme i familiens enebolig på Bygdøy i Oslo.

Utbetalingen er blant de største enkeltbetalingene gjort til privatpersoner i perioden VG har sett på, fra 1997 frem til høsten 2016.







Astrup er blant de hundre mest formuende personene i Oslo i følge ligningen for 2015.

– Vi er veldig fornøyde. En ting er vi bidrar til lavere klimagassutslipp ved at vi ikke lenger har oljefyr, men det er også greit å vite at vi ikke bidrar til lokale utslipp, sier Astrup, som er parlamentarisk nestleder i Høyre og leder av Stortingets transportkomite.

Miljøet viktigere

Siden 1984 har Oslo kommune delt ut drøyt en halv milliard kroner i støtte til byggeiere som ønsker å gjøre eneboliger, yrkesbygg og leilighetsbygg mer miljøvennlige. VG har sett på tildelingene gitt etter 1997 og frem til i fjor høst, og krysset dem med personene i Oslo med aller størst formue, ifølge ligningen for 2015.

Bakgrunn: Miljøpenger til Oslos rike

Hvor pengene har havnet, kan du søke etter her.

Det viser at minst 80 innbyggere i Oslo med en formue på over 49 millioner kroner, har mottatt støtte fra det offentlige klimafondet.

Astrup sier det viktigste er at folk faktisk gjennomfører tiltaket.

– Når ordningen er der kan man ikke klandre folk for at de benytter seg av den. Hvis det er slik at folk ikke gjennomfører tiltak, så er ikke det bra for miljøet. Kostnadene er såpass store at mange vil vegre seg uavhengig av om de i utgangspunktet har råd til det eller ikke.

Oljefyr blir forbud i hele Norge fra 2020. Oslo kommune ga tilskudd til utfasing av oljefyr i mindre leilighetsbygg og eneboliger frem til 2015. Støtteordningen er nå overført til statlige Enova, som i likhet med Oslo kommunes klimafond utbetaler støtte til offentlige og private byggeiere som ønsker å bli mer miljøvennlige. Borettslag, sameier og yrkesbygg kan fortsatt søke Oslo kommune om tilskudd til utfasing av oljefyring.

Andre tilskudd i Sverige og Danmark

Danmark og Sverige har som målsetting at det ikke skal fyres med oljefyr, men har ikke så omfattende forbud som det norske.

Svenskene og danskene har også andre tilskuddsordninger, enn Enova-tilskuddene og tilskuddene fra Oslo kommunes klimafond.

Energitilskudd i Norge: **Statlige Enova har siden oppstarten i 2001 gitt ut 4,4 milliarder kroner til ulike prosjekter for å gjøre bygg og boliger eid av bedrifter og privatpersoner i Norge mer energivennlige. **Enova har satt et tak for hvor mye de gir i tilskudd per tiltak. For eksempel utbetales maks 30 000 kroner i tilskudd til å skifte ut oljefyr og erstatte den med luft/vann varmepumpe. **Siden oppstart i 2001 har Enova bidratt til mer enn 7000 prosjekter som har gitt en samlet besparelse på 22 TWh energi. Kilde: Enova Vis mer

Energitilskudd i Danmark: **Håndverksfradrag, hvor man får skattefradrag på timene som håndverkeren bruker på å energiøkonomisere en bolig. **Energitilskudd hvor energiselskapene utbetaler et tilskudd til boligeiere for spart energi. **Et mindre tilskudd til boligeiere som skifter fra oljefyr til varmepumpe. Kilde: Danske Energitjenesten Vis mer

Energitilskudd i Sverige: **Støtteordning på til sammen 450 millioner svenske kroner for å fjerne oppvarming basert på olje. Avviklet i 2007. **Støtteordning til å sette inn vannbårne energisystem. Avviklet 2010/2011. **Har støtteordning for bruk av solceller. **Har støtteordning på til sammen 800 millioner svenske kroner for renovering og energieffektivisering i områder i fattige nabolag. ** Håndverksfradrag, hvor man får skattefradrag på timene som håndverkeren bruker på å energiøkonomisere en bolig. **Støtteordning for huseiere som ønsket å skifte ut vindu eller benytte biobrensel til oppvarming. Avviklet. Kilde: Svenske Boverket Vis mer

Frem til 2009 støtte svenske Boverket boligeeiere som ønsket å skifte ut vinduene sine, med mer moderne vinduer som lakk mindre varme.

Men da Boverket evaluerte ordningen, konkluderte de med at de som fikk støtte trolig hadde skiftet vindu uavhengig av støtten, og at effekten av støtteordningen derfor var forholdsvis liten.

Evalueringen av ordningen med støtte til utskifting av oljefyr, konkluderte derimot svenskene med at var en suksess, men:

Det var eiere av store eneboliger som i stor grad benyttet støtten.

«At man som eier av en enebolig skal avslå et tilbud om øknomisk støtte for noe man likevel hadde tenkt å utføre ville vært mindre smart. Derfor var det ikke forbausende at tilbudet fra staten om «gratis penger» til eierne av enebolig resulterte i en sterk etterspørsel,» skrev svenske Boverket i en evalueringsrapport fra 2008.

Berg: – Utløsende for elsykler

Et flertall av de 80 med formue på over 49 millioner kroner og som også har mottatt tilskudd, sier til VG at de hadde utført tiltaket uavhengig av om de hadde fått penger fra klimafondet eller ikke.

Flere økonomer VG har snakket med, sier at offentlige penger utbetalt til personer som likevel ville ha utført tiltaket pengene er ment å stimulere til, er høyst diskutabelt.

Det er ikke ansvarlig byråd for Oslo kommunes klimafond, Lan M. Berg (MDG) enig i.

– Vi er hele tiden opptatt av at støtteordningene skal gi best mulig effekt. For tilskuddene gitt til elsyklene, svarte 90 prosent av de spurte at tilskuddet var utløsende for at de kjøpte sykkel . I år rettet vi inn ordningen mot lastesykler, basert på faglige råd om å bidra til å sette større fart i dette markedet.

Berg viser til en rapport fra Transportøkonomisk institutt hvor 47 prosent av de spurte sier at tilskuddsordningen var utløsende for at de kjøpte elsykkel, og 41 prosent sier at den i noen grad var utløsende for kjøpet.

12 prosent sier at tilskuddet i liten eller ingen grad var utløsende for at de kjøpte elsykkel.

Gulrot og pisk

Hensikten med tilskuddene gitt gjennom Oslo kommunes klimafond, har vært å støtte såkalte «first movers», og gjøre Oslo til en klimavennlig by, sier Berg.

Her er resultatene av Oslo kommunes klimafond: **Siden oppstarten i 1982, har Oslo kommunes klimafond bidratt til kutt på 1,6 TWh energi. ** Tilskudd fra klimafondet har også bidratt til kutt på 80 000 tonn CO₂ fra 2008 og frem til utgangen av 2016. Kilde: Klimaetaten i Oslo kommune Vis mer

– For å redusere klimagassutslippene raskt nok mener jeg det er viktig med en kombinasjon av gulrot og pisk. I år bruker vi opp mot 200 millioner kroner for at elbiler skal få kjøre gratis i bomringen. Vi har en flere ulike støtteordninger gjennom klimafondet, og prøver også ut nye ordninger, som støtte til elsykler som har bidratt til å løfte elsykkelmarkedet i Oslo. Samtidig blir det dyrere å kjøre forurensende biler. Jeg mener dette er god bruk av offentlige penger, sier Berg til VG.

Støtte lik barnetrygd

I 2007 var Nikolai Astrup uttalt motstander av barnetrygden.

Barnetrygden er en utbetaling på knapt tusen kroner per barn, til familier som har barn, uavhengig av hvor mye foreldrene tjener.

MILJØLBYRÅD: Byråd for miljø og samferdsel i Oslo, Lan Marie Nguyen Berg (MDG). Foto: Frode Hansen VG

«Det er en kjensgjerning at et flertall av norske familier ikke trenger barnetrygd. (..) Hvis vi som samfunn skal evne å gjøre mer for dem som trenger det mest, så innebærer det nødvendigvis at vi må gjøre mindre for dem som greier seg fint selv. Det er å sette grenser for politikk i praksis», skrev Astrup på Minervanett.

Nå - ti år etter - har Astrup snudd, og mener at barnetrygden bør beholdes i sin nåværende form, samtidig som myndighetene bør vurdere å gjøre endringer i ordningen, slik at den treffer bedre.

I likhet med barnetrygden, er enøk-støtten, gitt gjennom Oslo kommunes klimafond, universell. Altså den gis til alle som oppfyller visse kriterier, uavhengig av inntekt eller formue.

Astrup sier det er fullt mulig å diskutere om tilskuddene fra klimafondet også bør behovsprøves.

Men:

– Dagens ordning er enkel, ubyråkratisk og effektiv. Den bidrar til at personer som ellers ikke ville ha utført tiltak, nå likevel gjør det. Det er bra for miljøet, og mye viktigere enn fordelingsprofilen.

Nikolai Astrup eier også en elbil av typen Tesla. Hvor mye hver Tesla mottar i støtte fra offentlige myndigheter kan du lese her.

Varslet gjennomgang

Da VG i 2010 omtalte at Orkla-eier Stein Erik Hagen hadde fått støtte fra Oslo kommunes klimafond, varslet daværende byråd, Jøran Kallmyr (Frp), en full gjennomgang av ordningen.

– Det var ikke akkurat Stein Erik Hagen vi tenkte på da denne støtteordningen ble laget. Privatpersoner som har oljefyr det koster over en million kroner å skifte ut, har ofte så store eneboliger at de også har råd til å ta utgiften til å skifte ut oljefyren selv, sa Kallmyr til VG da.

I et notat til bystyret fra januar 2010, skrev Kallmyr med at det var mulig å behovsprøve støtteordningen ut ifra enten søkers privatøkonomi, eller sette et tak på størrelsen på investeringsstøtten. Men Frp-byråden konkluderte med at det verken var praktisk mulig eller hensiktsmessig, blant annet fordi «antall eksempler hvor det kan synes urimelig å gi støtte vil være svært få».

Les notatet her.

– Lettere for folk med penger

Dagens byråd, Lan M. Berg (MDG), innrømmer at det er lettere for folk med god økonomi i gjennomføre enøk-tiltak.

– Generelt er det selvfølgelig lettere for folk som har penger å gjennomføre tiltak, enn folk som har mindre penger. Det viser for eksempel de statlige støtteordningene for elbiler som Tesla, som i stor grad har kommet de med høy inntekt til gode. Samtidig er et ingen tvil om at de har bidratt til å sett i gang markedet for klimavennlige løsninger og produkter, som gjør at elbil for eksempel blir et godt alternativ for flere, sier hun og legger til:

– Jeg mener det aller viktigste er å ha virkemidler som faktisk bidrar til å løse miljøproblemene og får oss gjennom den store omstillingen.

For ordens skyld: Oslo kommunes klimafond ble i 1982 opprettet av Høyre, under ordfører Albert Nordengen.

Publisert: 22.02.17 kl. 11:34 Oppdatert: 22.02.17 kl. 17:55