- Nesten alle vi tar imot er analfabeter

Ordfører René Rafshol (H) i Råde leder en av de mange kommunene som sier nei til å ta imot så mange flyktninger som den rødgrønne regjeringen ønsker.

Råde kommune er blant flertallet av landets kommuner som ikke vil ta imot flyktninger i år. -Nesten alle flyktningene vi tar imot er analfabeter. Da må vi ha et godt støtteapparat, eller mer penger fra Staten, sier ordfører Ordfører René Rafshol (H). Høyre

29. april 2013

Østfold-kommunen Råde sa blankt nei til å ta imot 15 flyktninger.

På landsbasis er utviklingen soleklar: Aldri før er det gitt opphold til så mange mennesker i Norge, uten at Regjeringen vet hvor de skal gjøre av dem.

— Nesten alle flyktningene vi tar imot er analfabeter. Da må vi ha et godt støtteapparat, eller mer penger fra Staten. Skulle vi tatt imot flere, måtte vi skaffet boliger og lærere. Helsestasjonen ville bli nødt til å prioritere hardere, sier ordfører Ordfører René Rafshol (H).

Les også:

Les også Kommuner lukker døren for flyktninger

— Vi mangler boliger, vi mangler helsepersonell og vi mangler lærere til morsmålsundervisning. Det koster mye penger som Råde kommune ikke har. Vi har ikke råd til å ta imot flere, sier Råde-ordfører Rafshol.

Vet ikke hvor de skal bo

4400 flyktninger som har fått opphold på humanitært grunnlag, venter på å flytte ut.

Kommunene har de siste årene økt antallet flyktninger de tar bosetter med 50 prosent. Men 6000 bosatte flyktninger er ikke i nærheten av nok.

— Regjeringen bare ber oss om å ta imot flere, uten å dekke kostnadene. Jeg skjønner at vi har et samfunnsansvar, men vi må prioritere. Når vi tar imot flyktninger, så vil vi gi dem et godt tilbud. Det kan vi ikke nå.

Les også Her har flertallet innvandrerbakgrunn

Vil bosette flere mye raskere

Denne uken inngikk Stoltenberg-regjeringen og KS en "forpliktende" avtale om å bosette rekordmange flyktninger. Målet er 7500 i år, og 8000 neste år.

— Folk som har fått opphold i Norge må få en kommune å bo i. Jo raskere folk blir bosatt, jo raskere får de brukt sine ressurser, sa inkluderingsminister Inga Marte Thorkildsen (SV).

— Mangel på bolig er den viktigste årsaken til at kommunen ikke kan ta imot flere flyktninger, sa kommunalminister Liv Signe Navarsete (Sp), og lovet mer penger til støtte for å bygge utleieboliger for flyktninger.

- Våre ressurser klarer ikke mer

Men i mange av kommunene som allerede har sagt nei i år, gjør dette lite inntrykk.

Ordfører i Hobbøl Håvard W. Osflaten (Ap). Bjørge Stein J

— Vi kommer til å si ja til å ta imot en familie på fire, hvis kommunestyret sier ja. Men det alt vi klarer. Våre ressurser klarer ikke mer, sier Ap-ordfører Håvard W. Osflaten i Hobøl, som sa nei til 11 av 15 flyktninger.- Jeg mener vi yter vår skjerv for å få til integrering. Vi har også et flyktningemottak som krever tilgang på lege og helsepersonell. I tillegg kommer også andre kostnader.

- Men Staten mener kommunen burde ha råd til å ta imot langt flere?

— Vi har ikke råd til å bruke mer penger på det enn vi gjør i dag. Kostnadene er mye høyere enn det Staten hevder.

Kostnadene ved innvandring

De siste ukene har det vært en diskusjon om de langsiktige kostnadene ved innvandring. Men nye og dystre tall fra flere enkeltkommuner viser at svake resultater i integreringen allerede gir kraftig utslag på helse- og sosialbudsjettene.

Regjeringen gir kommunene i år 8 milliarder kroner til bosetting- og integreringsarbeid. Etter fem år må kommunen selv dekke alle utgiftene.

Kommunenes beregninger viser at de årlige utgiftene er godt over 10 milliarder kroner for flyktninger som har bodd mindre enn fem år i Norge.

- Regjeringen tenker ikke langsiktig

Lars Bjerke er rådmann i Asker kommune, en rik kommune i norsk målestokk. Kommunen har i år likevel sagt nei til 20 av 70 flyktninger.

Rådmann i Asker Lars Bjerke. Asker kommune

— Det er det vi klarer dersom vi skal skaffe boliger og få dem ut i samfunnet i arbeid eller utdannelse. I tillegg er det mange innvandrere i integreringsfasen som også flytter hit. Dessuten har vi to store statlige asylmottak med 270 plasser, sier Bjerke.- Staten og Regjeringen burde gå i seg selv. Vi ønsker langsiktige avtaler for å skape kvalitet. I kommuner som Asker rundt Oslo er det et sterkt press på boligmarkedet og prisene høye, og det er vanskelig å bosette flyktninger. Vi ønsker avtaler for 4 år, men Staten klarer ikke å tenke langsiktig, sier Bjerke.