​Ministerul Energiei se gândește la un mecanism de sprijin al investitorilor în tehnologii cu emisii reduse de carbon, de tipul "Contractelor de diferențe". Pe scurt, potrivit propunerii lansate de Minister pe site-ul său, consumatorii de energie ar urma să finanțeze acest mecanism de sprijin prin plata unor facturi mai mari. Un calcul arată că pentru proiecte de energie nucleară, cum ar fi reactoarele 3 și 4 de la Cernavodă, și pentru cele de energie regenerabilă, subvenția anuală suportată de consumatori ar fi de circa 340 milioane euro. Pentru alte tipuri de tehnologii nu a fost făcut încă un calcul.





Reamintim că Nuclearelectrica negociază din 2015 cu chinezii de la China General Nuclear Power Corporation (CGN) pentru construirea Reactoarelor 3 și 4 de la Cernavodă exact acest tip de ajutor.

Mecanismul denumit Contract pentru Diferență (CfD) funcționează prin stabilizarea veniturilor pentru producătorii care beneficiază de acesta, la un nivel de preț fix, cunoscut sub numele de "preț de exercitare" (strike price). Prin Prețul de exercitare se înțelege, la nivel general, prețul final per MWh pe care investitorul îl va obține ca urmare a contractului pentru diferență. Prețul de exercitare este un preț al energiei electrice care reflectă costul investiției într-o anumită tehnologie. Acesta este stabilit în urma licitațiilor derulate pentru acordarea sprijinului de tipul CfD sau, în cazul unor proiecte unice, prin negociere directă.

În cadrul licitațiilor, prețul de exercitare nu poate depăși o valoare stabilită în mod administrativ, în baza unor estimări privind evoluția prețurilor tehnologiilor respective (preț de rezervă). Pentru proiectele care vor beneficia de sprijin sub forma mecanismului CfD se va stabili, anual, un „preţ de referinţă” ex-ante, calculat pe baza valorilor medii ale preţurilor înregistrate pe piețele centralizate în anii precedenți pentru livrare în perioada de aplicare. Astfel, în cursul unui an, producătorii beneficiari de CfD îşi vor vinde energia electrică produsă pe piața concurențială de energie electrică şi vor obține venituri din această vânzare; în cazul în care prețul obținut de ei pe această piață este sub prețul fix denumit „preț de exercitare”, vor primi o plată reprezentând diferența dintre „prețul de referință” și „prețul de exercitare”. Plăţile vor fi efectuate de către o entitate intitulată Contraparte.

În schimb, dacă prețul obținut de ei prin vânzarea de electricitate pe piața concurențială este mai mare decât prețul de exercitare, producătorii beneficiari de CfD vor trebui să ramburseze către Contraparte diferența respectivă, până la nivelul prețului de exercitare.

Prin acest mecanism de piaţă, beneficiarii de CfD vor avea certitudinea obţinerii unui anumit nivel de venituri, care garantează recuperarea investiţiei iniţiale.

De asemenea, mecanismul prevede (în special pentru proiectele unice, cum ar fi proiectul unităților 3 și 4 de la Cernavoda sau un proiect cu captarea și stocarea operaţională a carbonului/captarea și utilizarea lui -CSC/CUC) posibilitatea corecțiilor „prețului de exercitare”, în situațiile în care costurile de exploatare și întreținere se modifică, operând în ambele sensuri, atât în sensul scăderii cât și al creșterii, după caz.

Elementele mecanismului CfD se stabilesc în mod clar în cadrul unui contract, denumit Contract pentru Diferență, care se încheie între producător și Contraparte. Plăţile care vor fi efectuate de către Contraparte vor fi finanţate printr-o contribuție impusă tuturor consumatorilor de energie electrică. Eventualele fonduri suplimentare care ar rezulta din veniturile returnate de către beneficiari vor fi incluse în fondul de plată al Contrapărţii. Mecanismul de tip CfD se va putea aplica tuturor proiectelor de producere a energiei electrice prin tehnologii cu emisii reduse de carbon. Mecanismul de tip CfD nu garantează vânzarea energiei electrice produse, ci numai prețul de exercitare, cu corecțiile aferente, obligaţiile vânzării electricității fiind preluate exclusiv de către dezvoltatorul proiectului.





Practic, ar urma să fie finanțate toate tehnologiilor cu emisii reduse de carbon (energia eoliană, solară, bioenergia, hidroenergia, energia nucleară, energia produsă din combustibil fosil cu tehnologii CSC/CUC etc.) Pentru energie regenerabilă este propus un buget anual de subvenții de circa 125 milioane de euro, iar pentru proiecte nucleare de circa 215 milioane de euro. Pentru proiecte pentru energie produsă din combustibil fosil, bugetul anual de va stabili atunci când acestea vor deveni comercial viabile, se arată în propunerea Ministerului Energiei.Contribuția va fi inclusă ca poziție separată în factura clienților finali, aplicată tuturor consumatorilor de energie electrică. Cheltuielile de implementare a mecanismului vor fi recunoscute de Autoritatea Națională de Reglementare în Domeniul Energiei "prin mecanisme transparente, făcând obiectul monitorizării și raportării distincte a acestor cheltuieli", susține Ministerul Energiei.Acesta spune că a fost făcut un studiu cu sprijinul consultantului Marsh Europe, NERA Economic Consulting și CMS pentru evaluarea opțiunilor de implementare a unui mecanism de sprijin de tipul „Contractelor de diferențe” („CfD”).Ministerul Energiei mai susține că în multe state membre ale UE, guvernele au implementat scheme de sprijin de tip CfD ca modalitate de a-şi atinge țintele de reducere a emisiilor în condiții de eficiență economică – cu costuri mai reduse – asigurând în același timp un climat investițional relativ stabil pentru investitori.