Secretarul general al PSD, Liviu Dragnea, este acuzat de procurori că a creat un sistem național de fraudare a referendumului pentru demiterea președintelui Traian Băsescu.

Secretarul general al PSD, Liviu Dragnea, este acuzat de procurori că a creat un sistem național de fraudare a referendumului pentru demiterea președintelui Traian Băsescu. Potrivit informațiilor obținute de gândul, Dragnea ar fi utilizat un sistem informatic complex la care s-au conectat 14.000 de utilizatori. Dintre aceștia, câteva mii au trimis în timp real date despre prezența la vot, dar și date despre câți români au votat pentru sau împotriva suspendării. În ziua refrendumului, cei 14.000 de utilizatori ai sistemului USL au primit și indicații de la Liviu Dragnea prin care acesta le spunea cum să mărească prezența la secțiile de votare. Sistemul controlat de liderul PSD avea incorporată și o hartă interactivă care prezenta în timp real rezultatele prezenței la vot de la fiecare secție de vot. La sistem erau conectați și alți lideri ai PSD sau PNL care urmăreau evoluția referendumului județ cu județ.

Sistemul informatic al PSD

Procurorii DNA îl acuză pe Liviu Dragnea că a constituit un sistem național de fraudare a referendumului. În comunicatul DNA prin care anunță începerea urmării penale împotriva lui Dragnea, procurorii spun că liderul PSD a „obținut pe căi ilicite informații, în fiecare oră, despre numărul de persoane care și-au exercitat dreptul de vot și despre modul în care s-a votat în unele secții de votare.”

Potrivit informațiilor obținute de gândul, coloana vertebrală a operațiunii de fraudare de care este acuzat Dragnea a fost sistemul informatic utilizat de liderul PSD. Acest sistem era compus din mai multe servere, un soft și un call-center. Sistemul a fost conceput pe trei paliere, pe o structură piramidală. Primul palier era constituit din aproximativ 14.000 de utilizatori care erau conectați la sistem prin intermediul telefoanelor mobile. Acești utilizatori transmiteau două informații către serverele care centralizau datele: o informație este prezența la urne, iar o a doua informație este numărul de voturi DA și NU exprimate în secțiile de votare. Nu toți cei 14.000 de utilizatori au trimis date referitoare la numărul de voturi DA și NU din ficare secție de votare. În sistem au fost înregistrate peste 4.000 de mesaje care conțineau date legate de voturile pentru și împotriva suspendării, care au venit de la peste 3.000 de utilizatori ai sistemului.

Un al doilea palier al sistemului informatic era creat special pentru liderii partidului care coordonau activitatea în județe. Aceștia primeau informațiile legate de prezența pe fiecare secție și despre cum s-a votat. Aceștia aveau conturi speciale cu care se logau în sistem și puteau verifica datele sau le puteau introduce chiar ei, manual, în sistem. De asemenea, exista o secțiune specială unde liderii partidului puteau comunica între ei. Printre cei care aveau acces în acest sistem se numără Marian Oprișan, Ecaterina Andronescu, Nicușor Constantinescu, Relu Fenechiu, Robert Negoiță, dar și alți lideri.

Al treilea palier, în vârful piramidei, era sistemul de comandă unde acționa Liviu Dragnea.

Contactată de gândul, Ecaterina Andronescu a declarat că ea, personal, nu a utilizat sistemul informatic al lui Dragnea. „Eu nu l-am folosit. Nici nu știam că avea o componentă destinată liderilor partidului prin care să poată să urmărească prezența din secțiile de votare”, a declarat Ecaterina Andronescu, pentru gândul.

Nicușor Constantinescu: „Sistemul a fost folosit în toate județele. Blaga a folosit direct STS-ul”

Nicușor Constantinescu, președintele Consiliului Județean Constanța și prim-vicepreședinte al PSD Constanța, a declarat, pentru gândul, că sistemul informatic a fost utilizat în toate județele, dar numai pentru a monitoriza prezența la vot. „Astfel de sisteme au fost utilizate la toate rundele de alegeri de către toate partidele politice. Prin aceste sistem se monitoriza prin sms numărul participanților la vot, dar nu modul în care au votat. La noi în toate județe s-a folosit acest sistem. Nu numai PSD a făcut asta, și PDL a folosit. Una este monitorizarea participării la vot. Un partid trebuie să facă asta. În funcție de participare acționezi. Spre exemplu, dacă vezi că prezența la o secție e mai mică, atunci mobilizezi mai bine simpatizanții, membrii să cheme lumea la vot. Nu e nici un secret de stat asta „, a declarat Nicușor Constantinescu, pentru gândul. Liderul PSD a declarat că nu a fost chemat încă la DNA, dar că împreună cu alți 1000 de membri și simpatizanți PSD s-au autodenunțat la DNA.

Constantinescu spune că prin sistemul lui Dragnea nu au fost transmise date despre modul în care s-a votat la refrendum. Președintele CJ Constanța l-a acuzat pe Vasile Blaga de abuz în serviciu, argumentând că acesta folosit cu ocazia altor runde de alegeri STS-ul pentru a monitoriza prezența la vot. „Sunt minciuni sfruntate ale poliției politice de tip KGB a lui Băsescu. Cum să se transmită modul în care a votat cineva? O astfel de afirmație aberantă trebuie și probată. La nu s-a transmis decât prezența la vot. Când era Blaga ministru de Interne el coordona un astfel de sistem direct prin STS. Este mult mai grav pentru că au folosit un sistem național nu unul privat. Noi am plătit aceste servicii către opratori. Ce a făcut Blaga că a folosit un sistem al statului acela este un abuz în serviciu. Nu poți să folosești STS-ul pentru că tu ca PDL ești la guvernare”, a declarat Nicușor Constantinescu

Relu Fenechiu, Marian Oprișan și Robert Negoiță nu au răspuns solicitărilor gândul de a-și prezenta punctul de vedere.

Cum funcționa palierul unu: Call Center cu 14.000 de utilizatori

Sistemul folosit de Dragnea a fost pus în funcțiune încă din perioda alegerilor locale. Fiecare din cei 14.000 de utilizatori se înscriau în sistem prin trimiterea unui sms. Mesajul SMS era transmis la numărul 1855. Astfel era creată o bază de date cu numărul de telefon al celui care raporta datele, dar și cu secția din care raporta. În ziua refrendumului, aceștia au fost înștiințați prin mesaje că trebuie să raporteze separat prezența la vot în secție și separat numărul de voturi DA și NU exprimate în secția în care se aflau.

„Numărați cu atenție și curaj”

Spre exemplu, dacă un utilizator transmitea doar voturile DA, primea automat un mesaj: „Nu ați transmis voturile NU”. Pe 29 iulie, utilizatorii au primit mesaje semnate de Liviu Dragnea care conțineau instrucțiuni. În principal, li se spunea că trebuie să meargă după alegătorii care nu s-au prezentat la vot și să îi aducă de acasă. Spre exemplu, unul din mesajele trimise cu câteva ore înainte închiderii urnelor spunea că în fiecare secție trebuie să fie prezenți 30 de militanți ai partidului care să aducă fiecare câte zece alegători. Potrivit informațiilor gândul, unul din SMS-urile semnate de Liviu Dragnea și primite de toți cei 14.000 de utilizatori după închiderea urnelor ar fi sunat cam așa „Numărați cu atenție și curaj”.

„Mergeți după ei, nu așteptați să vină ei la urne”

Un alt mesaj trimis de Dragnea către cei 14.000 de reprezentanți din secțiile de vot spunea că toți cei care se află în afara secțiilor de vot după închiderea procesului să fie considerați ca și cum s-ar afla în interiorul secțiilor și să li se permită să voteze. Legea spune că doar cei aflați în interiorul secției pot vota după ora închiderii procesului de votare. Printr-un alt mesaj semnat de Dragnea, militanții partidului erau instruiți să aducă la urne alegătorii care nu s-au prezentat la vot: „Să meargă la cetățeni acasă. Nu trebuie să îi aștepte la urne.”

Cum funcționa palierul doi: hartă interactivă, prezență afișată în timp real și lideri ai partidului, useri VIP

Liderii județeni aveau acces în sistem, dar și ei primeau indicații de la Liviu Dragnea. Pe 29 iulie, aceștia au primit 7 sms-uri în care li se explica metodologia de lucru. În principal, erau înformați că pe parcursul zilei vor primi date despre prezența la vot, că echipele PSD vor sta în secții până la finalizarea votului, că în secțiile care au prezență slabă trebuie să intervină pentru a crește procentul, că activiștii partidului nu trebuie să aștepte lumea la vot, ci ei trebuie să meargă după votanți, iar că cei din secții trebuie să întocmească liste cu cei care nu au mers la vot.

Palierul doi al sistemului avea acces la baza da date care avea și o prezentare grafică. Practic, a fost realizată o hartă interactivă prin care, printr-un simplu click, liderii partidului puteau vizualiza prezența la vot pe județ, pe oraș sau chiar și în fiecare secție de vot. De asemenea, palierul doi al sistemului avea acces în sistem și puteau chiar ei să introducă datele privind prezența.

De ce este ilegala transmiterea rezultatelor din secție

Referendumul a fost organizat în baza legii 3/2000 care spune că violarea secretului votului este o infracțiune. „Violarea prin orice mijloace a secretului votului de catre membrii biroului electoral al sectiei de votare ori de catre alte persoane se pedepseste cu inchisoare de la 6 luni la 3 ani”, precizează articolul 53 al legii 3/2000. Legea spune că și tentativa de violare a secretului votului se pedepsește. Acest paragraf se aplică în cazul nostru pentru că în sistemul informatic folosit de Dragnea au fost înregistrate date exacte despre câte voturi DA și NU au fost exprimate în secțiile de votare. Cum au fost obținute aceste date este un aspect care este încă cercetat.

De ce transmiterea datelor privind prezța la vot ar reprezenta o încălcare a legii

Potrivit specialiștilor în drept, transmiterea datelor privind prezența în secțiile de vot în afara celor transmise către BEC ar reprezenta o încălcare a legii. Un astfel de argument este oferit de către legea 3/2000 care, la articolul 17, spune că operațiunile pentru desfășurarea referendumului au loc în circumscripțiile electorale și la secțiile de votare, organizate potrivit prevederilor legii 35/2008 pentru alegerea Camerei Deputaților și a Senatului. Articolul 13 al legii 35/2008 spune la aliniatul 3 că „membrii birourilor electorale exercită o funcție ce implică autoritatea de stat. Exercitarea corectă și imparțială a funcției de membru al biroului electoral este obligatorie. Nerespectarea acestei obligații atrage răspunderea juridică, civilă sau penală, după caz.”

Un alt aspect este și faptul că prezența la vot dintr-o secție nu este inclusă pe lista informațiilor publice pe care un funcționar public sau o persoană care „exercită o funcție ce implică autoritatea de stat” o poate transmite unei alte părți . Este adevărat că Biroul Electoral Central transmite public prezența la vot dar această informație este transmisă într-un cadru reglementat. La referendum, BEC a emis o hotărâre prin care statuează în mod clar procedura de transmitere a datelor necesare pentru realizarea prezenței la vot în timpul procesului de votare.

Citește și Cum s-a ascultat la DNA înregistrarea Gândul cu primarul care spunea înainte de referendum că va duce alegătorii la urne cu Loganul primăriei

La referendum a fost constituit un eșantion de aproximativ 2.800 de secții de votare care transmiteau către BEC prezența. Numai aceste secții de votare aveau dreptul să transmită datele legate de prezență, de altfel președinții de secții erau cei care transmiteau prezența la vot utilizând telefoane primite de la Serviciul de Telecomunicații Speciale.

Pe 6 septembrie, DNA a transmis într-un comunicat public că a început urmărirea penală împotriva lui Liviu Dragnea în dosarul referendumului. Secretarul General al PSD este acuzat de mită electorală, asociere pentru săvârșirea de infracțiuni și violarea secretului votului. „Liviu Dragnea a constituit un sistem național de influență pentru fraudarea referendumului”, spune DNA în comunicatul transmis. Procurorii îl mai acuză pe Dragnea și de instigare la promisiunea, oferirea sau darea de bani ori alte foloase în scopul de a determina alegătorul să voteze în cadrul referendumului.

Procurorii mai spun că Dragnea și-a folosit influența de șef de partid pentru a obține o prezență minimă de 60% la referendum. Procurorii spun că Dragnea a utilizat un sistem informatic prin care a încercat să mărească artificial numărul de votanți. DNA spune că la referendum au votat și minori.

Apărarea lui Dragnea: Este un dosar politic

Liviu Dragnea nu a răspuns solicitărilor gândul de a-și prezenta punctul de vedere. Dragnea a fost prezent la DNA de două ori. Liderul PSD a declarat că este victima unui dosar politic și nu este vinovat de niciuna din infracțiunile invocate de procurorii DNA. „Toate acuzațiile sunt nefondate. Nu am făcut absolut nimic ilegal în această campanile. Ceea ce am făcut noi au făcut toate partidele și fac tot timpul, pentru că fiecare partid are dreptul legal să primească informații cu ceea ce se întâmplă de la membrii săi”, a declarat Dragnea pe 6 septembrie.

Pe 19 septembrie Dragnea a mai fost chemat odată la DNA unde a depus un memoriu în care își formulează apărarea față de acuzațiile procurorilor. „Repet ce am spus la început, dacă se analizează activitatea mea politică în cadrul unei campanii electorale consider că este un dosar eminamente politic. Mi se pare un precedent extrem de periculos, funcționarea unor partide, stabilirea unor obiective politice să fie considerate sau să poată fi interpretate ca niște fapte penale. De asemenea, mi se pare extrem de periculos și cred că ar trebui să modificăm legea partidelor”, a mai declarat Dragnea.

Victor Ponta a declarat că toată conducerea partidului știa de sistemul informatic realizat de Dragnea. „Sistemul electronic de verificare a prezenței la vot și de numărătoare paralelă care ne-a făcut atât de invidioși în 2009 pe PDL și pe domnul Videanu l-am discutat în BPN și cred că-l cunoașteți cu toții. Vă rog să înțelegeți încă o dată că, dacă sunteți de la PDL, aveți voie să faceți numărătoare paralelă, dacă nu sunteți de la PDL este o infracțiune lucrul ăsta în viziunea unui procuror de la DNA. Dar nu are rost să nu spunem adevărul: am știut toți, ba chiar l-am încurajat și i-am cerut domnului Dragnea să aibă un asemenea sistem. Eram supărați că nu l-a avut și în 2009, când l-a avut domnul Videanu”, a spus Ponta pe 10 septembrie.

Tot în dosarul lui Liviu Dragnea, 14 primari USL au fost citați la DNA în urma articolului „Reportaj SUB ACOPERIRE din mijlocul armatei PSD”, publicat de gândul. Cei 14 edili au povestit atunci reporterului gândul cum vor duce alegătorii la vot cu mașinile primăriilor sau cu „taragotul”.

Pe 25 iulie, gândul a publicat articolul „Reportaj SUB ACOPERIRE din mijlocul armatei PSD” în care 14 primari USL povesteau cum vor duce alegătorii la vot. Sub pretextul unei inspecții prin sondaj, am contactat primari USL de la care am aflat ce tactică vor folosi în scopul de a obține cât mai multe voturi pentru a valida referendumul și pentru a-l demite pe președintele Traian Băsescu.

Soldații din Afganistan au votat în țară

Procurorul șef al Direcției Naționale Anticorupție (DNA), Daniel Morar, a declarat la Realitatea TV, că procurorii au constatat că la referendum au votat în localitățile de domiciliu militari aflați la Kandahar, în Afganistan, deținuți aflați în închisoare, precum și decedați. Morar a precizat că ridicarea listelor de vot s-a făcut de procurori în urma unor plângeri ale unor ONG-uri, persoane fizice, partide politice, constatându-se ulterior faptul că pe unele liste seria cărții de identitate și codul numeric personal nu există la numele indicat ca și votant.

AEP a constat 118.000 de voturi multiple dar procurorii anchetează 600 de doare care nu privesc această infracțiune

Autoritatea Electorală Permanentă a constatat că la referendumul din 29 iulie au fost depistate 118.881 posibile voturi multiple. AEP a mai descoperit și 47.386 de CNP-uri invalide pe listele suplimentare. Parchetul General și DNA au deschis peste 600 de dosare penale privind fraudele la referendum. Aceste dosare nu vizează însă votul multiplu.

Din informațiile puse la dispoziție de procurori reiese că dosarele deschise nu privesc votul multiplu, infracțiune care în general este comisă de alegători, ci infracțiuni legate de falsificarea votului, precum: introducerea de buletine de vot gata ștampilate în urne, mita electorală, împiedicare liberului exercițiu al votului, violarea secretului votului. În general, aceste infracțiuni sunt comise de organizatorii referendumului și mai puțin de către alegători.

Potrivit informării Parchetului General, cele mai multe din dosarele investigate de procurori vizează infracțiunea prevăzută de art. 52 din legea 3/2000, care spune următoarele: „Împiedicarea prin orice mijloace a liberului exercițiu al dreptului de a participa la referendum se pedepsește cu închisoare de la 6 luni la 5 ani și interzicerea unor drepturi.”

De asemenea, o parte din dosare privesc mita electorală prevăzută la art 54 a legii 3/2000. „Promisiunea, oferirea sau darea de bani ori de alte foloase în scopul de a determina alegătorul să voteze sau să nu voteze în cadrul referendumului se pedepsește cu închisoare de la 6 luni la 5 ani”, spune legea.

O altă categorie de infracțiune este falsificarea votului prin introducerea mai multor buletine de vot în urmă. „Tipărirea și utilizarea de buletine de vot false, introducerea în urnă a unui număr suplimentar de buletine decât cele votate de alegători sau falsificarea prin orice mijloace a documentelor de la birourile electorale se pedepsesc cu închisoare de la 2 ani la 7 ani”, prevede art. 55 din legea 3/2000.

„Art 53. (1) Violarea prin orice mijloace a secretului votului de către membrii biroului electoral al secției de votare ori de către alte persoane se pedepsește cu închisoare de la 6 luni la 3 ani”, este o altă infracțiune cuprinsă în dosarele procurorilor.