Chiar dacă ne-am obişnuit cu ideea că oamenii politici din România folosesc orice detaliu pentru a-şi creşte capitalul electoral, primarul municipiului Tecuci (judeţul Galaţi), Cătălin Constantin Hurdubae (PSD), a depăşit orice aşteptări.

După doi ani de mandat în care s-a remarcat mai ales prin politizarea agresivă a posturilor publice (având nenumărate procese pierdute cu angajaţii destituiţi), Hurdubae a făcut un adevărat spectacol la inaugurarea singurei investiţii realizată în mandatul său în oraş: o scară de incendiu la o grădiniţă.

Evenimentul a avut loc în luna iunie la Grădiniţa „Prichindel” din Tecuci, edilul - însoţit de aproape toţi şefii din administraţia locală şi de un numeros grup de susţinători - fiind primit cu pâine şi sare de către angajaţii unităţii de învăţământ.

Apoi a fost tăiată panglica la investiţie (dar la o altă uşă decât cea a scării tocmai construite, motivul fiind că aceasta se afla într-o zonă mai îngustă, care ar fi restrâns amploarea festivităţii), iar Cătălin Hurdubae şi alţi câţiva aleşi locali de la PSD au rostit în faţa copilaşilor discursuri pline de laude la adresa prestaţii administrative a primăriei oraşului.

În esenţă, investiţia de 60.000 de lei (aproximativ 13.000 de euro) este o banală ieşire de urgenţă construită în prelungirea unei clădiri cu parter şi un etaj. De altfel, nici măcar nu a fost ridicată la iniţiativa municipalităţii, fiind urmarea unui control al Inspectoratului pentru Situaţii de Urgenţă (ISU), care concluziona că, în lipsa unei scări exterioare (şi nu interioare, cum s-a făcut) care să fie folosită ca ieşire de urgenţă, grădiniţa îşi va pierde autorizaţia de funcţionare şi va fi închisă.

„Este impropriu spus o scară de incendiu, este aproape un corp de clădire acolo, care adăposteşte scara de incendiu. Scara este din beton, este acoperită, şi face legătura între etajul superior şi parterul clădirii. Avizul de funcţionare îi obligă să aibă o astfel de scară. Ea trebuia să arate cumva şi arată altcumva. Asta e…”, a declarat primarul Hurdubae.

Anexa are o amprentă la sol de circa zece metri pătraţi (20 de metri pătraţi suprafaţa totală construită), având un cost mediu de 3.000 de lei (650 euro) pe metrul pătrat. Destul de scump, dacă socotim că de regulă în zilele noastre se contruieşte cam cu 350-400 de euro pe metrul pătrat, incluzând aici şi utilităţi (apă, canalizare etc) de care scara de incendiu nu beneficiază. Un alt aspect important este că scara are uşi de acces din PVC (care se„sudează” în caz de incendii), material interzis în mod expres la realizarea ieşirilor de urgenţă.

Ulterior inaugurării cu surle şi trâmbiţe, mai multe fotografii de la inedita ceremonie au fost postate pe internet de către directoarea grădiniţei (care apoi, din cauza reacţiilor negative ale tecucenilor, le-a şters) şi de un site local, adunând zeci de mii de vizualizări şi stârnind mii de comentarii în care oamenii au subliniat în special ridicolul situaţiei create de edilul de la Tecuci.

Primarul Cătălin Hurdubae a susţinut ulterior că gestul său de a pune în valoare o investiţie în siguranţa copiilor „a fost interpretat tendenţios de persoane rău-voitoare” şi că, de fapt, instituţia pe care o conduce are în derulare un program de investiţii foarte ambiţios, ale cărui rezultate se vor vedea cu adevărat în următoarele luni.

În cei doi ani de mandat, social-democratul Cătălin Hurdubae (care înainte de a deveni primar a fost agent de asigurări) a stârnit numeroase controverse prin faptul că a amânat investiţiile pentru a se ocupa de destituirea mai multor angajaţi ai primăriei şi ai instituţiilor subordonate, pentru a-i înlocui cu membri ai PSD. În majoritatea cazurilor, instituţia a fost dată în judecată de cei destituiţi, care au şi câştigat procesele. Cel mai nou caz este cel al directoarei Casei de Cultură municipale, Lucia Gologan, care în urmă cu câteva zile a fost repusă în funcţie la ordinul judecătorilor.

Municipiul Tecuci are o populaţie de circa 35.000 de locuitori (potrivit datelor de la recensământul din 2011), iar principalele activităţi economice din zonă sunt agricultura, prelucrarea produselor agricole şi comerţul. Oraşul este cunoscut în România mai ales pentru celebrele lui fabrici de muştar, dar şi pentru scandalurile legate de cheltuirea haotică a banilor publici.

Spre exemplu, centura ocolitoare a oraşului a costat deja mai mult decât o autostradă, însă este făcută doar în proporţie de 60% (după mai bine de un deceniu de lucrări şi de dispute între constructori şi Guvern), în vreme ce foştii edili s-au făcut de râs după ce au fost prinşi că au „spart” banii publici pe mobilă de lux, pe chefuri ale angajaţilor şi pentru cumpărarea, pentru ei, a unor haine de mărci celebre din lumea modei, dar pe facturi de „echipament de protecţie” pentru salariaţii Primăriei.