"Propunerile de modificare a legilor 303/2004, 304/2004 si 317/2004, prezentate de ministrul Justitiei Tudorel Toader, sunt facute pe baza autoritatii academice si profesionale, date de titlul de profesor universitar si experienta de 10 ani de zile la Curtea Constitutionala, includ rezultatele unui dialog amplu cu CSM si reprezinta un demers necesar pentru a rezolva problemele din sistemul de justitie. In al doilea rand, aceste modificari deriva din importanta apararii drepturilor si libertatilor cetatenilor, care in ultimii ani au fost incalcate de un sistem care a comis multe abuzuri, abuzuri care reies si din faptul ca Romania este pe primele locuri in 'clasamentul rusinii', al proceselor pierdute la Curtea Europeana a Drepturilor Omului", a afirmat liderul ALDE, intr-un comunicat de presa.Tariceanu a sustinut ca 'modificarile la legile justitiei fac parte dintr-o viziune care se bazeaza pe principii constitutionale si urmaresc o consolidare reala a statului de drept si separatia si controlul reciproc al puterilor in stat'."De aceea, pasul urmator este dezbaterea acestor propuneri in Parlament, unde este nevoie de o dezbatere cu argumente solide, de natura juridica. O discutie legata de persoane si functii, va altera orice dezbatere serioasa. Parlamentul, ca for suprem al democratiei, unde toti romanii sunt reprezentati, va asigura un astfel de cadru de dezbatere constructiv, unde opiniile pro si contra vor fi exprimate si de unde va rezulta cea mai buna forma a acestor legi. In acelasi timp, sustin continuarea dialogului cu oficialii europeni si vreau sa punctez faptul ca, in redactarea acestor modificari, ministrul Justitiei Tudorel Toader a avut consultari cu acestia", a subliniat presedintele Senatului.Referitor la fondul propunerilor prezentate de ministrul Justitiei, Tudorel Toader, liderul ALDE a afirmat ca "este important de subliniat amploarea reformelor propuse"."Au fost enuntate solutii la numeroase probleme care au afectat bunul mers al justitiei in ultimii ani. In primul rand, solutii pentru o ampla reforma de cariera in randul judecatorilor si procurorilor, care sa cuprinda etape de formare si accedere in pozitii la varful sistemului, doar cu o suficienta experienta profesionala si de viata. In al doilea rand, o clarificare a raporturilor dintre procurori si judecatori, fara de care nu poate exista stat de drept. Nu vor mai fi posibile transferurile masive din zona procurorilor direct in pozitiile din varful ierarhiei judecatorilor. Sunt create conditiile pentru o asezare a sistemului si o inchidere definitiva a campului tactic, care risca sa aduca Romania la realitatile opresive specifice anilor ￢50. In al treilea rand, clarificarea chestiunii raspunderii magistratilor, ceea ce reprezinta o cerinta a intregii societati romanesti, astfel incat nimeni sa nu fie mai presus de lege", a aratat presedintele Senatului.In ceea ce priveste propunerea privind procedura de numire a sefilor DNA, DIICOT si a procurorului general, Tariceanu sustine ca "argumentul principal pentru o asemenea modificare este dat de nevoia unei depolitizari reale a numirilor, atat in privinta sefilor ICCJ, cat si a sefilor procurorilor"."Va avea loc o depolitizare pentru ca cel care va face aceste numiri va fi CSM-ul, organismul reprezentativ al magistratilor, nu un factor politic", a completat el."Dezaprob genul de reactii politicianiste si manipulative pe care le-am vazut in spatiul public, cum a fost reactia presedintelui PNL. Ludovic Orban a catalogat aceasta propunere ca fiind neconstitutionala. Ii reamintesc ca, in urma cu cativa ani, sustinea contrariul si anume ca presedintele Romaniei nu trebuie sa aiba un rol in procedura de numire a procurorului general si sefilor DNA si DIICOT, pentru ca in acest fel 'va exista o interferenta in Justitie si intotdeauna o sa existe tentative de comanda politica'. Ceea ce era dezirabil si necesar acum cativa ani pentru Ludovic Orban, a devenit 'curat neconstitutional' acum. Este regretabil ca se incearca manipularea romanilor si scoaterea lor in strada de catre oameni care dovedesc un comportament duplicitar si oportunist", a completat Calin Popescu Tariceanu.In opinia lui, "presedintele Romaniei Klaus Iohannis are dreptul si legitimitatea de a participa la dezbaterea publica pe marginea acestor propuneri de reforma in Justitie."Dezbaterea cu privire la reforma in Justitie nu trebuie sa fie una privitoare la persoane care ocupa, vremelnic niste functii, ci despre valori si principii, printre care mai presus de toate se afla apararea drepturilor si libertatilor romanilor", a adaugat presedintele ALDE.Tariceanu a sustinut ca trecerea Inspectiei Judiciare sub autoritatea Ministerului Justitiei garanteaza o independenta sporita a institutiei."Un alt aspect care a generat discutii si o serie de tentative de manipulare in spatiul public este cel referitor la trecerea Inspectiei Judiciare sub autoritatea Ministerului Justitiei. Aceasta schimbare este una normala, care, asa cum am vazut din pozitionarea publica a reprezentantilor Inspectiei Judiciare, se incadreaza in solicitarile facute de reprezentantii institutiei. In mod logic, nu poti fi si arbitru si judecator in acelasi timp. Nu e normal ca forul care ii verifica pe magistrati si procurori sa fie tot in subordinea acestora. Asadar, scoaterea din subordinea CSM garanteaza o independenta sporita a Inspectiei Judiciare. Imi doresc ca dezbaterile cu privire la aceste acte normative sa fie constructive si sa permita o adoptare a lor cat mai rapida, astfel incat sa aiba loc o reforma reala si necesara a justitiei", a declarat presedintele Senatului.