Med vores smartphone tænder vi i god tid for varmen i sommerhuset på Langeland, så der ikke er pivkoldt, når vi kommer frem. Og mens vi stadig tramper i pedalerne på vej hjem fra arbejde, sørger vi også lige for at sætte kaffen over og tænde lyset i entreen, så det er hyggeligt og rart at komme hjem. Vi er godt på vej til at tage hul på den fjerde industrielle revolution.

Men den udvikling ruster vores uddannelser os ikke til. Gymnasiereformen er kun ti år gammel, men den er for længst forældet, når det handler om at styrke de kompetencer, vi har brug for i den ny verden, som vi er ved at tage de første skridt ind i. Sådan lyder budskabet fra Ingeniørforeningen og dekanerne på de tekniske og naturvidenskabelige videregående uddannelser i et fælles udspil om behovet for en ny gymnasiereform.

»Vi står på kanten til den fjerde industrielle revolution. Der er ingen tvivl om, at vi med den nuværende samfundsudvikling, hvor alting bliver mere teknisk og baseret på naturvidenskabelig viden, er på vej ind i en tidsalder, hvor ingeniør- og naturvidenskab er grundlaget for skabelsen af utrolig mange nye arbejdspladser. De ting, vi har udviklet, kan selv måle, kommunikere og sende signaler til os, og de kan kommunikere indbyrdes. Det skaber helt nye muligheder, job og værdier, men det rejser også mange etiske spørgsmål. Vi har kun set begyndelsen,« siger Martin Vigild, der er dekan på DTU.

Gymnasiereform trænger sig på

Den udvikling skal vores uddannelser for-berede os langt bedre til, end de gør nu, mener universiteterne og Ingeniørforeningen. Der skal være færre studieretninger og en enklere indgang til gymnasiet med færre valg.

En ny gymnasiereform skal styrke naturvidenskab og teknologi både i dybden og i bredden. Flere studenter skal have matematik på det højeste A-niveau, så de bliver i stand til at læse en naturvidenskabelig eller teknisk uddannelse, og samtidig skal gymnasiet udvikle en teknologisk og naturvidenskabelig dannelse for alle elever.

En naturvidenskabelig kanon

Allerede i dag er ledigheden for ingeniører nede på sølle to procent, og ifølge en prog­nose fra den teknologiske alliance, Engineer the Future, bliver manglen kun værre. I 2025 vil der mangle 9.300 ingeniører og 4.200 naturvidenskabelige kandidater. Dertil kommer 44.000 faglærte.

Men der er ikke kun brug for nye studenter med matematiske spidskompetencer, som skal være specialister, ingeniører og ud- viklere. Gymnasiet skal sikre alle elever en bred naturvidenskabelig og teknisk dannelse. Måske i form af en kanon, siger Martin Vigild.

»Vi mener, det er vigtigt, at gymnasiet i dag skal give alle elever teknologisk dannelse, for samfundet er fyldt med muligheder i dag, som er givet af teknologien. Derfor skal humanistiske og samfundsfaglige elever kunne forholde sig kritisk til den teknologiske udvikling, selv om de ikke vil være ingeniører, men ender med at spille tværfløjte eller læse sprog. Når vi taler om dannelse eller kanon, handler det altid om det humanistiske område, men dannelse er et holistisk begreb. Man skal vide, hvem Georg Brandes og Odysseus er, men der er også ting, der er vigtige at vide inden for naturvidenskaben, så man ikke tror, vand løber opad,« siger Martin Vigild.

I løbet af foråret ventes regeringen at spille ud med sit forslag til justering af gymnasiereformen. Da den nuværende gymnasiereform blev vedtaget for ti år siden, var et af hovedformålene at styrke naturvidenskaben, men det er ikke lykkedes, lyder kritikken.

Eksplosion i suppleringskurser

Med gymnasiereformen er nogle naturvidenskabelige studieretninger og fag blevet styrket, mens andre er blevet svækket. Ingeniørforeningen mener, at reformen samlet har medført, at færre unge er kvalificerede til at blive ingeniører efter gymnasiet.

»Gymnasiereformen har ikke grundlæggende styrket naturvidenskaben, Hvis man ser på dem, der efter gymnasiet samlet set ville være kvalificerede til en uddannelse inden for det naturvidenskabelige og ingeniørmæssige fagområde, så er den andel faldet. Der er færre, der har de rigtige fagkombinationer til at gå direkte ind på vores uddannelser, og det er også derfor, der har været en meget voldsom stigning i suppleringskurser. Men et turbokursus i sommerferien giver ikke samme værdi som en studieretning, hvor man fordyber sig i sine fag gennem et par år,« siger Carsten Eckhart Thomsen, der er formand for ingeniørforeningens (IDA) uddannelses- og forskningsudvalg.

Heller ikke i Dansk Industri er man imponeret over gymnasiereformen.

»Reformen har ikke skabt den motorvej til de naturvidenskabelige uddannelser, som vi havde håbet på, og som var et af formålene med reformen. Der er gået spekulation i suppleringskurser, hvor de unge undgår »de svære fag« i gymnasiet for at få et pænere karaktergennemsnit, og så tager de matematik og fysik på suppleringskursus efter gymnasiet. Derfor skal vi have færre eksotiske studieretninger, som ikke er adgangsgivende til ret mange uddannelser,« siger underdirektør i DI, Charlotte Rønhof.

Problemet med ingeniørmangel og unge, der fravælger naturvidenskab, er ikke nyt. Faktisk har vi hørt det til bevidstløshed. Måske skal vi bare affinde os med, at de unge ikke gider vælge det, som vi i det kloge, voksne samfund siger, at de skal?

»De unge skal på et tidligt tidspunkt blive motiveret for naturfag og teknologi, hvis de skal vælge det. Det bliver de ikke i dag, og det skyldes blandt andet, at lærerne i folkeskolen ikke har de rigtige kompetencer i et fag som natur/teknik. Samtidig skal der mere fokus på, hvad man kan bruge et fag som matematik til. Den dårlige motivation har gennem mange år påvirket de unges valg af udannelse,« mener Carsten Eckhart Thomsen fra Ingeniørforeningen.

Undervisningsminister Ellen Trane Nør-by (V) er parat til at lytte til forslagene.

»Regeringen er i høj grad opmærksom på behovet for at styrke de tekniske og naturvidenskabelige fag - ikke bare i gymnasiet, men generelt i uddannelsessektoren. Det vil også fremgå, når vi senere på året fremlægger udspil til reform af gymnasiet,« hedder det i en skriftlig kommentar.