Størstedelen af danskerne er lodret uenig i innovationminister Sophie Løhdes (V) holdning til offentligt ansattes løn, viser ny måling.

Politibetjente, sygeplejersker og andre offentligt ansatte skal ikke forvente at stige synderligt meget i løn de kommende år på trods af det økonomiske opsving. Det har innovationsminister Sophie Løhde (V) meldt klart ud forud for overenskomstforhandlingerne for offentligt ansatte. Løhde er politisk ansvarlig for aftalen med alle statsansatte.

Hun mener, de offentligt ansattes lønstigninger har været for høje set i forhold de privatansattes siden 2008. Det vil hun sætte en stopper for.

Men det er uden opbakning fra danskerne. Knap to tredjedele mener nemlig ikke, de offentlige lønstigninger har været for høje.

Det viser en ny meningsmåling, lavet af analysebureauet Wilke for Avisen.dk. Her svarer 64,3 procent af 1.021 repræsentativt udvalgte danskere nej til spørgsmålet om, hvorvidt de offentligt ansatte har fået en for høj lønstigning siden 2008.

12,3 procent svarer ja til, at lønstigningen har været for høj.

"På trods af opsvinget i økonomien, så kan der ikke gives store lønstigninger på det offentlige område, for det skader konkurrenceevnen, hvis lønnen i det offentlige er højere end i det private," Innovationsminister Sophie Løhde (V) til Børsen den 12. december.

Løhdes lønstop

Sophie Løhde har forud for overenskomstforhandlingerne været hurtigt ude med meldingen om, at de offentligt ansatte ikke skal forvente at få meget mere i lønningsposen.

- På trods af opsvinget i økonomien, så kan der ikke gives store lønstigninger på det offentlige område, for det skader konkurrenceevnen, hvis lønnen i det offentlige er højere end i det private, lød meldningen fra Sophie Løhde til Børsen 12. december.

Sammen med KL og Dansk Arbejdgiverforening ønsker hun at skrue ned for den offentlige lønudvikling. Hun lægger vægt på, at de offentlige lønninger er steget med 1,6 procent mere end i det private siden 2008.

Løhdes holdning har fået en række offentligt ansatte til at protestere ved at lægge deres lønseddel åbent frem på Facebook for at vise, at deres løn ikke er høj. Se en samling af lønsedlerne her.

Arbejdsmarkedsforsker ved Aalborg Universitet Henning Jørgensen giver dog ikke meget for, at man bruger lønudviklingen 2008 som påskud til at sætte en stopper for de offentligt ansattes lønstigninger.

Akrobat-øvelse

- Det er en akrobat-øvelse, Sophie Løhde har kastet sig ud i for at presse lønmodtagersiden forud for overenskomstforhandlingerne, siger Henning Jørgensen.

Han mener ikke, det giver et retvisende billede at tage udgangspunkt i lønudviklingen fra 2008 og til nu.

- Man skal i stedet se på sammensætningen af arbejdskraften i den offentlige sektor. Og her er der sket meget siden 2008, hvor der er kommet mange akademikere, som er højere lønnede, siger Henning Jørgensen og fortsætter:

- Men når vi går ned på jobkategorier og sammensætningen af ansatte, så løber de offentligt ansatte altså ikke foran de private lønmæssigt. Det skyldes ikke mindst, at vi har regulereringsordningen, der regulerer bagud ved lønstigninger og et privatlønsværn siden 2015.

Reguleringsordningen og privatlønsværnet blev indført ved overenskomstforhandlingerne i 2015 for at sikre, at de private og offentlige lønninger følges ad. En ordning, der ifølge Henning Jørgensen virker, men som Sophie Løhde ønsker at afskaffe.

- Hun går til angreb på reguleringsordningen, fordi hun ikke længere ønsker en kobling mellem offentlig og privat sektor. Hun vil afskaffe de kollektive lønforhandlinger og aftaler til fordel for lokale forhandlinger, hvor det i sidste ende bliver et ledelsesinstrument. Det er en liberal drøm og nogle liberale grundtanker, som bare ikke passer med virkeligheden.

Ifølge Henning Jørgensen peger undersøgelser på, at lønmodtagerene selv foretrækker kollektive overenskomster og -lønaftaler frem for lokale aftaler, der skal forhandles individuelt.

Ikke overrasket

Avisen.dk har spurgt Sophie Løhde, om hun mener, reguleringsordningen mellem privat og offentlig lønudvikling virker.

- Det går ikke, hvis lønudviklingen i den offentlige sektor løber foran udviklingen i det private. Der skal være en balance i tingene. Og tallene viser, at lønudviklingen i staten og i resten af den offentlige sektor siden 2008, hvor finanskrisen for alvor satte ind, har ligget over den private, lyder det skriftlige svar fra Sophie Løhde. Hun tilføjer:

- Jeg har ikke noget ønske om at sætte medarbejdere ned i løn, men vi skal have en ordning, der fungerer, og det har den nuværende med mine øjne ikke gjort siden 2008.

At flertallet af danskerne ifølge meningsmålingen er uenige med hende i, at de offentlige lønstigninger har været for høje, forbavser ikke Sophie Løhde:

- Jeg tror, at de fleste gerne vil have lidt mere i lønningsposen, så det overrasker mig ikke, at mange mener, at medarbejderne i det offentlige skal have mere i løn, oplyser hun i en skriftlig kommentar til Avisen.dk.

- Derfor er det også vigtigt for mig at understrege, at jeg hverken har sagt, at medarbejderne i det offentlige får for meget i løn eller skal gå ned i løn. Og jeg forestiller mig heller ikke, at vi kommer til at gå fra forhandlingsbordet med en nul-aftale. Medarbejderne i staten kommer altså til at stige i løn, men det store spørgsmål er naturligvis, hvor meget, oplyser Sophie Løhde.