RETTELSE: I denne artikel fremgår det, at Syd- og Sønderjyllands Politi har hævdet, at de ikke kan identificere betjentene på fotos taget på motorvejen i Sønderjylland den 9. september 2015, da flygtninge vandrede mod Sverige. Det er ikke korrekt.

Op til publiceringen af denne artikel ønskede Syd- og Sønderjyllands Politi ikke at udtale sig om sagen til Information. Men efterfølgende har Syd- og Sønderjyllands Politi oplyst til Information, at de ved et forberedende retsmøde den 6. februar i år oplyste, at de kunne identificere nogle af betjentene, men ikke dem alle. Det blev imidlertid fremstillet på en misvisende måde i retsbogen, som Information citerer fra, og derfor understregede Syd- og Sønderjyllands Politi igen torsdag over for landsretten i forbindelse med et kæremål, at de havde identificeret to af betjentene, og politiet gav landsretten oplysninger om de to betjentes identitet. Ifølge politikredsen er der tale om de to betjente, der er fotograferet tæt på, så man tydeligt ser deres ansigter, mens de holder fast i en mand og hans datter.

Det fremgik af en mail, som Information modtog fredag fra advokat Hanne Rahbæk, at politikredsen dagen forinden havde oplyst landsretten om to betjentes identitet, men oplysningen blev misforstået, og artiklen, der var skrevet forinden, blev derfor ikke rettet. Det er en alvorlig fejl. Information beklager.

Læs også Politiet: Vi har oplyst om identiteten på to betjente

Både politiet og pressen var massivt til stede, da en gruppe flygtninge en varm efterårsdag i 2015 begyndte at vandre op ad de danske motorveje for at komme til Sverige.

Kl. 14.35 tog freelancefotograf Michael Drost-Hansen et billede af en betjent, der leger med en syrisk pige på motorvejen. Billedet gik verden rundt, politiet blev hædret, og fotografen vandt senere årets pressefotos.

En time efter blev der taget to fotos mere af Informations fotograf samt en freelancefotograf. Denne gang af en situation, hvor betjente tager fat i flygtninge og forsøger at skille dem fra deres børn for at få dem op i busser og væk fra motorvejen.

Billederne blev bragt i Information den 24. september og vakte opsigt, fordi de dokumenterer, at politiet anvendte magt over for flygtningene, selv om de havde hævdet, at de ikke anvendte magt.

Det tog kun politiet et par dage at finde frem til identiteten på den betjent, der leger med pigen

Mens det kun tog politiet et par dage at finde frem til identiteten på den betjent, der leger med pigen, har de efter halvandet år konkluderet, at det ikke er muligt at identificere betjentene på de to billeder, der viser politiet anvende magt mod flygtningene. Det på trods af, at man på de to fotos tydeligt ser deres ansigter.

Når politiet er blevet bedt om at finde frem til betjentene, er det som led i en retssag mod Politikens pressefotograf Martin Lehmann. Han blev anholdt på motorvejen den 9. september, da han nægtede at følge politiets ordre og forlade de vandrende flygtninge på motorvejen med den begrundelse, at pressen havde ret til at dokumentere den danmarkshistoriske begivenhed. I den verserende retssag er han tiltalt for ikke at efterkomme politiets anvisninger.

I halvandet år har Lehmanns advokat, Hanne Rahbæk, forsøgt at få betjentene på de to billeder, der blev bragt i Information, ført som vidner i retssagen samt at få udleveret radiokommunikation fra den pågældende dag til brug for yderligere bevisførelse i retssagen.

Men Syd- og Sønderjyllands Politi har afvist anmodningen med den begrundelse, at »yderligere bevisførelse er overflødig«, og at det »ikke er muligt at identificere nogle af de betjente, der fremgår af bilag 1-19«.

Den begrundelse godtog retten i Sønderborg den 13. februar i år.

Burde være muligt

Advokat Hanne Rahbæk undrer sig over, at Syd- og Sønderjyllands Politi ikke kan identificere alle betjentene. På det ene af de to billeder, der fremgår i bilagene, står de i front mod kameraet, så man tydeligt kan se deres ansigter. Samtidig står det i sagens natur klart, at de alle må have været blandt de betjente, der blev sendt ud på motorvejen den dag.

»Det burde efter al overbevisning være muligt at finde frem til alle de betjente, der optræder på de to fotos,« siger advokaten.

Tilsyneladende var det heller ikke vanskeligt for Syd- og Sønderjyllands Politi at finde frem til identiteten på betjenten, der sidder i skrædderstilling og leger med den syriske pige på motorvejen samme dag.

To dage efter episoden på motorvejen bekræftede Sydøstjyllands Politi over for Ekstra Bladet, at betjenten var ansat i deres politikreds, og at han var nede for at hjælpe Syd- og Sønderjyllands politi med at håndtere flygtningene på motorvejen.

»Vi synes, at det er et rigtig flot billede af en dygtig politimand fra Sydøstjyllands Politi. Vi er både meget glade og meget stolte over det flotte politiarbejde, som vores medarbejder udviser. Derfor er vi glade og stolte i dag,« udtalte kommunikationschef hos Sydøstjyllands Politi Ulla Caspersen til Ekstra Bladet.

Hanne Rahbæk bakkes op af direktør for den juridiske Tænketank Justitia, Jacob Mchangama, der også mener, at det »virker ganske besynderligt, at politiet ikke kan identificere betjente som fremgår af billeder«.

»Det lignende forløb i Tibet-sagen gør ikke en mere tryg ved den forklaring,« fortsætter han og understreger, at han ikke forholder sig til begrundelsen for at udelukke betjentene som vidner i retssagen i øvrigt.

Uidentificeret politi

I Tibet-sagen protesterede politiet mod at fremlægge lydoptagelser af radiokommunikationen fra en demonstration under det officielle besøg af Kinas daværende præsident Hu Jintao i juni 2012, som advokaten til en af demonstranterne havde bedt om.

Københavns Politi hævdede også, at de ikke kunne finde frem til identiteten på de betjente, der bevogtede en mand med et tibetflag i Kongens Have, trods et tydeligt foto. Politiets beslutning blev anket til Østre Landsret, og det viste sig senere, at betjentene allerede var identificeret af politiet.

»Jeg er noget chokeret over at høre, hvordan vi ligefrem efterlyses. Vi er identificeret, vi har sagt, at det var os, jeg var inde til en samtale om sagen i marts,« udtalte en 29-årig politibetjent fra Københavns Vestegns Politi til fagbladet Dansk Politi.

Og Tibet-sagen er ikke den første sag, hvor politiet ikke har kunnet finde frem til identiteten på deres betjente. Under klimatopmødet i 2009 anholdt politiet fem uskyldige mennesker, idet de forvekslede en uskyldig flyttemand i en varevogn med en internationalt eftersøgt topterrorist.

Efter episoden klagede et ægtepar over politiets opførsel, men efter to og et halvt års efterforskning droppede statsadvokaten sin undersøgelse, da det ikke lykkedes politiet at identificere betjentene – på trods af, at der fandtes et billede af dem.

Sagen udskudt

Hanne Rahbæk er ikke enig i byrettens afgørelse om, at materialet er overflødigt. Hun mener, det er afgørende at føre betjentene som vidner i sagen for at få et korrekt billede af forholdene på motorvejen på tidspunktet for anholdelsen af Martin Lehmann. Hun har derfor kæret sagen, der nu afventer Vestre Landsrets afgørelse.

»Med afhøringen af flere betjente vil der kunne tegnes et mere nuanceret og retvisende billede af situationen,« siger hun og tilføjer, at hun også har bedt om politiets radiokommunikation.

»Det er en eksakt gengivelse af det, der fandt sted i det pågældende tidsrum. Erfaringen fra Tibet-kommissionen viser, at sådanne objektive oplysninger kan være væsentlige ved vurderingen af, hvad der rent faktisk er passeret,« siger Hanne Rahbæk.

Syd- og Sønderjyllands Politi har ikke ønsket at svare på, hvorfor de ikke kan identificere betjentene.

»Syd- og Sønderjyllands Politi kommenterer ikke på verserende sager, især ikke sager, hvor der verserer kæremål for landsretten om bevisførelsen. Vi har derfor heller ingen bemærkninger til den såkaldte pressefotograf-sag.«

Sagen skulle have været for retten den 22. marts, men er blevet udskudt, da det ikke har været muligt at finde en ledig anklager. Det fortæller Lene Gaarde, afdelingsleder ved Retten i Sønderborg, til Politiken.