Lang uddannelse er ensbetydende med job, og der er i dag bred politisk konsensus om, at job er ensbetydende med vellykket integration. Derfor er der grund til at hæve øjenbrynene under læsningen af Rockwool Fondens Forsk­nings­enheds nye og omfattende undersøgelse, »Indvandreres uddannelse«, der bliver præsenteret onsdag.

Undersøgelsen viser først og fremmest, at der er markant forskel på indvandreres uddannelsesniveau. Indvandrere fra vestlige lande er veluddannede – 27 procent har en lang videregående uddannelse, ligesom vestlige indvandrere, der ofte kommer til Danmark for at arbejde, generelt er bedre uddannet end vi danskere.

I den anden ende af skalaen finder man flygtninge fra især ikke-vestlige lande. Rundt regnet hver anden flygtning har kun grundskole, og blot fem procent har afsluttet en universitetsuddannelse.

»Hovedkonklusionen er, at vi får fastslået noget af det, som vi havde på fornemmelsen. Undersøgelsen sætter en tyk streg under, at vestlige indvandrere er veluddannede, mens ikke-vestlige indvandrere har mindre uddannelse,« forklarer seniorforsker Marie Louise Schultz-Nielsen, der står bag undersøgelsen i samarbejde med Jan Rose Skaksen, og fortsætter:

»Det gælder generelt, at jo mere uddannelse, jo mere beskæftigelse. Det er helt grundlæggende,« siger Marie Louise Schultz-Nielsen.

Syrere dårligt uddannet

Undersøgelsen belyser også store forskelle på uddannelsesniveauet inden for flygtningegruppen. Mens iraneres uddannelsesniveau minder om polakkers og tyskeres, halter tyrkeres og især syreres uddannelsesniveau. Eksempelvis har hver femte iraner en lang videregående uddannelse.

I den offentlige debat har man siden syrernes kommen diskuteret syreres uddannelsesniveau, idet de kommer fra et land, der skulle have et ganske højt uddannelsesniveau. Men syrerne, der er den klart største gruppe af asylmodtagere de seneste år, ankommer til Danmark med ganske lidt uddannelse som bagage, viser undersøgelsen. To ud af tre af syriske flygtninge i Danmark har således en folkeskole som højeste afsluttede uddannelse – blot tre procent har en lang videregående uddannelse.

FAKTA Syriske flygtninges uddannelsesniveau Højeste fuldførte uddannelse blandt herboende syrere i gruppen 25-64-årige per 30. juni 2016. Tallene er i procent: Grundskole: 66 Gymnasial uddannelse: 10 Erhvervsfaglig uddannelse: 5 Kort videregående uddannelse: 1 Mellemlang videregående uddannelse: 12 Lang videregående uddannelse: 3 Uoplyst: 1 I alt 98 (tallene er afrundede) Kilde: Rockwool Fondens Forskningsenhed FOLD UD FOLD UD

Integrationsminister Inger Støjberg deltager på den konference, hvor undersøgelsen bliver fremlagt. Resultaterne udtrykker »en stor integrationsudfordring«, mener hun.

»Der har været en diskussion gennem årene om syrernes uddannelsesniveau, hvor flere virksomhedsledere og eksperter gjorde sig til talsmænd for, at når bare syrerne kom, så kom der mange højtuddannede mennesker til Danmark. Det undrede mig dengang, og det viser undersøgelsen også var forkert. Syrerne har et langt lavere uddannelsesniveau end det, vi generelt har i Danmark. Vi har en meget stor integrationsudfordring foran os,« siger Inger Støjberg.

Rockwool Fondens Forskningsenhed har i samarbejde med Danmarks Statistik sendt spørgeskemaer til alle, der er indvandret til Danmark fra 2004 og frem til midten af 2016 og som vel og mærke stadig befinder sig i landet. Med skemaerne har man spurgt til uddannelsesniveau opnået i hjemland samt i Danmark. 65.297 – 37 procent af populationen – har valgt at deltage i undersøgelsen.

Årsagen til syrernes lave uddannelsesniveau sammenlignet med andre grupper kan bunde i, at mange syrere er ganske unge, når de søger asyl i Danmark, og derfor endnu ikke er nået så langt i uddannelsessystemet. En anden årsag kan være et generelt lavt uddannelses­niveau i Syrien, påpeger Marie Louise Schultz-Nielsen.

»Men det er ikke en naturlov, at flygtninge, der kommer hertil, kun har begrænset uddannelse. Ser vi på gruppen fra Bosnien, så ved vi, at mange af dem har en erhvervsfaglig uddannelse, og ser man på Iran, har mange en lang videregående uddannelse. Det handler først og fremmest om uddannelsesniveauet i de lande, man flygter fra, mens det kan også hænge sammen med, hvad er det for en gruppe, der flygter. Og det ser man måske tydeligst med den iranske gruppe. Der har mange så en lang videregående uddannelse, og flere har været i opposition til regimet. Det kan være medvirkende til, at det er dem, der flygter,« siger Marie Louise Schultz-Nielsen.

Hvad skal man så stille op? Først og fremmest skal fokus være på job, lyder det fra Inger Støjberg.

»Antallet betyder noget, det er alt andet lige langt lettere at integrere få dårligt uddannede end mange dårligt uddannede. Dermed ikke være sagt, at det er en nem opgave, for det er det ikke. Når man kommer hertil som syrer, må man tage det arbejde, som man indimellem kan bestride. Det er vigtigt, at de kommer i job først og fremmest, så kan vi se på mere uddannelse bagefter,« siger Inger Støjberg.