Overordnet var budskabet og argumentationen klar, da Klimarådet forleden under stor opmærksomhed udgav sin årsrapport, »Biomassens betydning for grøn omstilling:« Biomasse er ikke en CO2-neutural energikilde som sol og vind.

Men ud over at slå dette fast, var det småt med håndfaste anbefalinger omkring hvilke typer biomasse, der er ok i en klimasammenhæng og hvilke, der ikke er.

Ligeledes ville klimarådets formand, Peter Birch Sørensen ikke foreholde sig til, hvor stor en mængde af den biomasse, vi brænder af i dag i Danmark, som ikke er klimavenlig:

»Det vil kræve en detaljeret undersøgelse at give et bud på hvor meget, der ikke er bæredygtigt og den undersøgelse har vi ikke,« sagde han ved fremlæggelse af rapporten.

Bekymret for russisk biomasse

Peter Birch Sørensen udtrykte dog bekymring for biomasse importeret fra Rusland, fordi Rusland har nogle meget slappe klimamål. Det kan konkret betyde, at skovning af russisk skov næppe vil give anledning til begrænsning af CO2-udledning andre steder.

Det er nemlig sådan, at biomassens CO2-påvirkning skal medregnes i det land, hvor træet fældes, og kulstofpuljen reduceres – og ikke i det land, hvor biomassen forbrændes.

Illustration: MI Grafik / Lasse Gorm Jensen

Klimarådet forklarer i rapporten, at biomassens reelle CO2-aftryk afhænger af en lang række faktorer som trætype, klimazone, skovforvaltningspraksis, genplantning og rejsning af ny skov.

Men at al biomasse udleder CO2 ved afbrænding – og derfor giver anledning til et såkaldt »CO2-pust« til kulstofregnskabet.

Den ekstra CO2 i atmosfæren bliver gradvis modvirket af et kulstofoptag i ny skov eller på marken, men hvor lang tid man vil acceptere, at der går, før pustet er modvirket, vil Klimarådet ikke sætte tal på.

100 år er for længe

Ifølge rådsmedlem Jette Bredahl Jacobsen, professor i miljø- og ressourceøkonomi ved Københavns Universitet, skyldes det den store forskel på omsætningen i forskellige typer skov:

»Men meget af den biomasse, vi importerer fra Rusland i dag, er jo fuldvoksne træer. Hvis vi skal nå at leve op til 2-graders-målsætningen, og træet først vokser op over 100 år, så går det simpelthen for langsomt,« sagde hun ved præsentationen af rapporten i mandags.

Danske kraftværker har – for at sikre sig, at deres biomasse kommer fra bæredygtig skovdrift – indgået en frivillig brancheaftale, hvorefter producenterne af træpiller og træflis skal opfylde en række kriterier omkring blandt andet genplantning.

Læs også: Bæredygtighedsaftale stiller rummelige krav

Men hverken disse bæredygtighedskriterier eller indholdet i en tilsvarende, kommende ordning for EU er efter Klimarådets mening tilstrækkelig:

»CO2-aftryk i en kulstofsammenhæng er simpelthen ikke tilstrækkeligt indarbejdet i disse kriterier til, at man dermed kan kalde biomassen klimavenlig,« sagde Jette Bredahl Jacobsen ved præsentationen og tilføjede, at den heller ikke tager højde for effekter af, at man kunne have brugt skovarealet til noget andet.

Branchen klar til dialog

Konkret foreslår rådet derfor, at den dansk regering sætter sig i spidsen for at udarbejde retvisende og dokumenterbare indikatorer, som kan indgå i de eksisterende bæredygtighedskriterier.

Hos Dansk Energi, som har stået i spidsen for branchens frivillige bæredygtighedkriterier, siger chefkonsulent Kristine van het Erve Grunnet, at man er klar til at tage Klimarådet på ordet i forbindelse en planlagt evaluering af bæredygtighedskriterierne, selv om det langtfra er nogen let opgave:

»Netop kriterium otte i den eksisterende brancheaftale handler om kulstofkredsløbet og fastholdelse af skovens kulstoflager samt de indirekte effekter. Her vil vi gerne se på muligheden for at gøre det endnu bedre og undersøge, om virksomhederne kan levere yderligere dokumentation for, hvad man brænder, hvor det kommer fra, og hvilken fraktion af træet der er tale om,« siger hun.

Hun tilføjer, at der i dag ikke er videnskabelig enighed om, hvordan man opgør disse effekter.