Når det gælder de lokalt skabte sundhedsskadelige partikler, som folk i Region Hovedstaden indånder, bliver hovedparten udledt af brændeovne stående i villaer, etageejendomme og kolonihaver.

Det viser en ny videnskabelig rapport, som Nationalt Center for Miljø og Energi (DCE) ved Aarhus Universitet sammen med COWI har gennemført for Region Hovedstaden.

Men med til billedet hører vel at mærke også udledningerne fra de såkaldte regionale kilder af partikelforurening – altså luftforurening skabt andetsteds i Danmark, Sverige, Tyskland og så videre, og som er båret af vinden ind til beboerne i Region Hovedstaden.

Kilderne til partikelforurening Ved den samlede partikelforurening i Region Hovedstaden skelner forskerne imellem regionale og lokale kilder. De lokale kilder er alle emissionskilder inden for den geografiske udstrækning af Region Hovedstaden.

Disse kilder er eksempelvis brændeovne, trafik, industri, energiproduktion mv. De regionale kilder er tilsvarende kilder uden for Region Hovedstaden dvs. fra det øvrige Danmark og udlandet.

Disse kilder bidrager med omkring 90-91 procent af den gennemsnitlige koncentration af partikelforurening over Region Hovedstaden. Selve luftforureningen opgøres som såkaldt baggrundskoncentration og svarer til koncentrationsniveauet i tagniveau i en by eller svarende til koncentreationsniveauet, hvis man er inde i en park.

Denne regionale partikelluftforurening er massivt større end den lokale partikelforurening skabt af blandt andet brændeovne, trafik og industri i Region Hovedstaden. 90-91 pct. af den gennemsnitlige baggrundskoncentration i københavnsområdet stammer nemlig fra forureningskilder udenfor Region Hovedstaden.

Lille, lokal og betydningsfuld pusten

Fordelingen af lokale og regionale forureningskilder kan så udlægges kategorisk på to måder.

Den første udlægning er, at når de lokale brændeovne blot er skyld i omkring halvdelen af de ni procent af den samlede gennemsnitskoncentration af partikelforurening, batter det overordnet set lidt, såfremt de lokale brændeovnes knitren reduceres kraftigt.

Selv hvis der ikke kom en eneste sundhedsskadelig partikel ud af skorstene i Region Hovedstadens villakvarterer, ville reduktionen blot være på omkring 0,7 mikrogram per kubikmeter luft af gennemsnitskoncentrationen. Det er yderst marginalt.

Den anden udlægning er, at selvom den regional partikelforurening er så stærkt dominerende, er der alligevel fortsat incitament for at reducere den lokale partikelforurening.

»Det regionale bidrag til partikelforureningen er meget højt. Men man skal også holde sig for øje, at selvom 0,7 mikrogram er lidt, er det altså ikke ingenting. Selv små mikrogram mindre partikelforurening betyder meget for dødeligheden,« siger medforfatter på rapporten Steen Solvang Jensen, ph.d., civilingeniør og seniorforsker fra Nationalt Center for Miljø og Energi DCE under Aarhus Universitet.

Beregninger viser, at de lokale kilder i Region Hovedstaden bidrager til omkring 122 for tidlige dødsfald, hvoraf brændeovne udgør 77 for tidlige dødsfald og vejtrafik 23 for tidlige dødsfald i 2014. Dette er ud af 1.150 for tidlige dødsfald, som stammer fra både lokale og regionale kilder (se faktaboks).

Skadevirkningerne af langtidspåvirkning af partikelforurening ophobes gennem hele livet fra fødsel til død hos alle, der er udsat for den. Langtidspåvirkningen kan være med til at fremkalde hjerte-kar-sygdomme og luftvejslidelser.

De samfundsmæssige helbredsomkostninger er på 41 kroner per times fyring for en brændeovn før 1990, og 7 kroner for en ny Svanemærket ovn fra 2015 gældende for København, angiver tal fra Det Økonomiske Råd. Analysen viser desuden, at Region Hovedstaden har de største helbredsomkostninger per kilo udledte partikler fra brændeovne i forhold til andre regioner grundet højere befolkningstæthed.

Et tæppe af luftforurening

Analysen fra DCE fokuserer på lokalt skabte luftforureningsstoffer, der bidrager til helbredsskader. Når det gælder lokale udledninger af kvælstofilter (NOx), er vejtransporten den største emissionskilde med 39 procent. Men når det gælder de lokalt udledte partikler, udpeges hovedkilden til at være brændeovne.

Ud af koncentrationsbidraget fra lokale kilder i Region Hovedstaden, bidrager brændeovnene med 49 procent for PM2.5 (massen af partikler mindre end 2,5 mikrometer i diameter) og 63 procent for PM10 (massen af partikler mindre end 10 mikrometer i diameter).

»De vigtigste lokale kilder i Region Hovedstaden til helbredsrelaterede eksterne omkostninger i Region Hovedstaden er brændeovne, som i 2025 står for omkring 65 pct. af de eksterne omkostninger efterfulgt af vejtrafik med 15 pct.,« lyder det i rapporten.

Fortsætter Region Hovedstadens brændeovne med at udlede lokale sundhedsskadelige partikler, kan vi også holde for øje, at nogle af disse partikler ender med at svække borgerne i eksempelvis Helsingborg, Hannover og Holstebro.

»Emissionerne fra Region Hovedstaden føres med vinden og bidrager samlet set til dette høje niveau af regional forurening. Alle EU-lande bidrager til det, og alle EU-lande er påvirket af effekten,« konstaterer Steen Solvang Jensen.

Illustration: MI Grafik

Palaver om brændeovnstal

De nye tal puster til en allerede glødende debat om, hvad der bør gøres ved partikelforureningen forårsaget af stuernes hyggespredere. Det er vel at mærke en debat, hvor de sidste ti år har budt på en række modsatrettede udlægninger af brændeovnenes partikelforurening.

Den største overraskelse kom i en rapport fra 2015, som kun omhandlede Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune. Den var også udarbejdet af DCE og tog afsæt i en ny metode for opgørelse af det faktiske antal brændeovne og deres geografiske placering i København.

Denne rapport angav, at ud af koncentrationsbidraget fra lokale kilder i København var brændeovne kun skyld i 20 procent for partikelstørrelsen PM10 og 24 procent for partikelstørrelsen PM2.5.

Tidligere beregninger angav, at de lå på henholdsvis 58 og 64 procent. Koncentrationsbidraget fra brændeovne i København er således lavere, end det er for Region Hovedstaden som helhed.

DCE udgav i 2017 en rapport udarbejdet for Københavns Kommune som tog udgangspunkt i den nye opgørelse for brændeovne, og denne viste, at brændeovne og trafik stod for omtrent lige mange for tidligt døde.

Men resultatet for tre år siden blev straks brugt politisk i bestræbelserne på at indføre roadpricing og skærpede renluftzoner for at nedbringe luftforureningen.

Målestationerne Rapportens målte koncentrationer fra 2016 er fra de faste målestationer i københavnsområdet, og de er sammenlignet med EU’s grænseværdier og WHO’s retningslinjer for luftkvalitet.

WHO’s retningslinjer er lavere for partikler end EU’s, og her er WHO’s retningslinjer for årsmiddelkoncentrationen overskredet for PM2.5 og PM10 for gadestationerne H.C. Andersens Boulevard og Jagtvej i København, og tangeret for PM2.5 på baggrundsmålestationen på taget af H.C. Ørstedinstituttet i København.

Københavns Kommunes daværende teknik- og miljøborgmester, Morten Kabel (EL), erklærede på baggrund af beregningerne i 2015, at det var meget klart, at brændeovnenes betydning for partikelforureningen i København har været overvurderet:

»Trafikken er derfor tilbage som hovedskurken,« sagde han til Ingeniøren

Ændrede opgørelsesmetoder

At der så har været slinger i valsen, skyldes ifølge Steen Solvang Jensen forskelle i opgørelsesmetoder igennem årene. Mærkbart ved undersøgelsen fra 2015 var, at forskerne hidtil havde estimeret brændeovnsforureningen ud fra jævnlige opgørelser fra Energistyrelsen, telefoninterviews med brændeovnsbrugere samt data for brændesalg og salg af brændeovne.

2015-undersøgelsen inddrog som noget nyt skorstensfejerne blandt de primære kilder. De leverede lister over brændeovne og typer i Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune. De justerede tal fik DCE til at revidere metoden til fordeling af nationale og lokale emissioner, fortalte Steen Solvang Jensen til Ingeniøren i 2015.

Disse reviderede metoder indgår i det nye studie, og det rokker altså ikke ved seniorforskernes konklusion, som har været den samme de seneste ti år: at brændeovnen er en væsentlig kilde til luftforurening.

Stadig et pulserende problem i 2025

Når forskerne fremskriver udviklingen i den samlede luftforurening, når de frem til, at der i 2025 stadig er 105 for tidlige dødsfald, som kan tilskrives udledningskilder i Region Hovedstaden. Men igen skal vi holde forholdet imellem de lokale og regionale udledningskilder for øje. De regionale kilder bidrager med omkring 900 for tidlige dødsfald.

»Der kan dog sandsynligvis være tale om en undervurdering af betydningen af de lokaler kilder, blandt andet fordi man udregner deres bidrag til partikelforureningen på baggrunden af et gennemsnit for et område på en kvadratkilometer,« siger Steen Solvang Jensen fra Aarhus Universitet.

Og i 2025 forventer forskerne tillige, at brændeovne altså er den primære lokale kilde til helbredsrelaterede eksterne omkostninger i Region Hovedstaden. Helt præcist 65 procent efterfulgt af vejtrafik med 15 procent.