Flygtningekrisen har tilsyneladende medført et holdningsskift hos danskerne. I hvert fald er et markant flertal nu klar til mere europæisk samarbejde om asyl- og indvandringspolitikken.

Det viser en ny meningsmåling YouGov har foretaget for tænketanken EUROPA.

I dag støtter 55 procent en fælles asylfordelingsnøgle og 50 procent vil gerne tage del i EU’s fælles asyl- og indvandringspolitik. Sidste år viste to meningsmålinger henholdvist, at 32 procent af danskerne sagde ja til fælles EU-regler for indvandring og 36 procent til at gøre indvandring, asyl- og grænsekontrol til en del af den danske såkaldte tilvalgsordning.

Ifølge direktør i EUROPA, Bjarke Møller, er der ved at ske en »europæisering« af danskernes udlændingepolitiske holdninger. I alle partier, bortset fra Dansk Folkeparti, hælder en markant overvægt af vælgerne til europæiske løsninger frem for nationale. Kun Dansk Folkeparti har et flertal af vælgere, som er modstandere af en fælles asylfordeling i EU.

»Folk ser jo, at der er folk i nød, som flygter fra krig og står og banker på Europas dør. Det reagerer man på og indser, at vi er nødt til at hjælpe. Det der humanitære instinkt, som der er i befolkningen, slår igennem, selv om man har haft en debat i mange år, som har handlet om, at vi skal lukke vores grænse og beskytte os mod udlændinge. Folk kan godt se, at vi er nødt til at gøre noget sammen med de andre europæiske lande i forhold til det her kæmpe problem, vi står overfor. Det har sat en bevægelse i gang blandt vælgerne, som ikke længere ønsker at følge den gamle opskrift men indser, at nationalstaten ikke længere kan håndtere problemet,« siger Bjarke Møller.

Holdningsskiftet blandt danskerne bekræftes af Derek Beach, lektor ved Institut for Statskundskab ved Aarhus Universitet, som for øjeblikket netop selv er ved at undersøge danskernes holdning til EU.

»Flertallet vil gerne – på den ene eller anden måde – med i EU’s fælles asyl- og indvandringspolitik. Andet vil også være mærkeligt i en situation, hvor det er åbenlyst, at de nationale muligheder ikke er tilstrækkelige. Når Tyskland måske modtager en million flygtninge i år, og den danske statsminister siger 1.000, så slår den pragmatiske danske pro-EU-holdning igennem. Der er en bevægelse på det her område,« siger Derek Beach.

Alligevel er netop EU’s asyl- og indvandringspolitik ikke til afstemning, når danskerne den 3. december skal stemme om at omdanne retsforbeholdet til en tilvalgsordning. I stedet får vælgerne mulighed for at tilvælge 22 af EU’s retsakter, så Danmark først og fremmest kan forblive i det europæiske politisamarbejde Europol.

I den politiske aftale mellem SF, Socialdemokraterne, Radikale Venstre, Venstre og Konservative står der, at partierne er enig om, at der ikke i denne valgperiode kan tilvælges områder som asylpolitik. Hvis der kommer et krav fra et af partierne om at deltage i EU’s asylpolitik, kan det kun ske ved enighed i hele aftalekredsen eller ved, at det annonceres inden et folketingsvalg. Mens både Radikale og SF ønsker en sådan deltagelse, afviser Socialdemokraterne, Venstre og Konservative det, og statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har endda lovet, at der – uanset om et flertal i Folketinget ønsker det – skal en folkeafstemning til, før Danmark kan tilslutte sig EU’s asylpolitik. Et løfte, der med statsministerens ord gælder, »indtil solen brænder ud«.

Bjarke Møller kritiserer imidlertid partierne bag aftalen for at hænge fast i fortidens politiske erfaringer. EUROPA foreslår, at vælgerne får et supplerende spørgsmål på stemmesedlen den 3. december om, hvorvidt tilvalgsordningen også skal omfatte asyl- og indvandringspolitik. Dermed kan vælgerne tage stilling til fortsat dansk deltagelse i Europol, uden at dette spørgsmål blandes sammen med det politisk mere sprængfarlige om den fælles udlændingepolitik i EU.

»Politikerne har set Dansk Folkeparti gå frem ved valg efter valg ved at kapitalisere på frygten for flygtninge og indvandrere i befolkningen. Men nu har befolkningen taget bestik af den nye situation og den udfordring, vi står over for, og har ændret holdning. Den politiske elite hænger fast i de tidligere erfaringer, selv om ønsket om en fælles asyl- og indvandringspolitik er massivt i dag,« siger Bjarke Møller.

Kritikken rokker dog ikke ved udenrigsminister Kristian Jensen (V). Han understreger, at nok kræver den aktuelle flygtningekrise »et fælles europæisk svar«, men regeringen ønsker fortsat, at Danmark selv skal bestemme sin asyl- og indvandringspolitik ved at stå uden for EU’s fælles af slagsen.

»Det ændrer folkeafstemningen den 3. december ikke på – uanset om danskerne stemmer ja eller nej. Det vi får med et ja den 3. december er et frit valg til selv at vælge, hvilke dele af det fælles rets- og politisamarbejde vi vil deltage i. På den måde får vi mulighed for at gøre det sværere at være kriminel, tryggere at være borgere og lettere at være virksomhed og lønmodtager i Danmark. Det er sund fornuft,« siger udenrigsministeren.

Dansk Folkepartis EU-ordfører, Kenneth Kristensen, mener ikke, at der nødvendigvis er nogen modsætning mellem nationale og fælles europæiske svar på flygtningekrisen.

»EU kan hjælpe til at modvirke problemerne ved for eksempel at sikre, at Frontex ikke virker som en organisation som hjælper menneskesmuglerne, men tværtimod sørger for, at man ikke kan komme ind i EU som immigrant. Men at EU skal til at bestemme, hvor mange asylansøgere Danmark skal modtage, det vil jeg advare imod. Netto vil det betyde flere asylansøgere til Danmark. Og det tror jeg ikke, at befolkningen er interesseret i,« siger Kenneth Kristensen.

En folkeafstemning om EU’s asylpolitik, kan blive aktuel allerede til næste år, hvis EU-landene enes om en ændring af Dublin-forordningen, og indfører en permanent kvotefordeling for asylansøgere.

Forordningen har betydet, at EU-lande har kunnet sende asylansøgere tilbage til det første EU-land, de er ankommet til, og Danmark derfor kunnet sende flere tilbage til andre, end vi har modtaget.