Skatteministeriet får sønderlemmende kritik i en endnu ikke offentliggjort rapport fra Rigsrevisionen.

Der er slet ikke styr på momsområdet, som tegner sig for over 200 milliarder kroner om året og derfor er en af de vigtigste indtægtskilder for staten.

Det viser en endnu ikke offentliggjort rapport fra Rigsrevisionen, der har været mere end et år undervejs, og som TV 2 er i besiddelse af.

- Det her er en meget alvorlig kritik. Det viser, at momskontrollen har sejlet. Milliarderne fosser ud af statskassen hvert år, siger skatteadvokat Eduardo Vistisen fra firmaet Vistisen Falk Winther.

Rapporten skulle behandles af Folketingets statsrevisorer 18. marts, men det blev udskudt til fredag 17. april på grund af coronasmitten.

Kritikken kommer efter en længere periode, hvor Skat har været ramt af en række skandaler om manglende inddrivelse af gæld, svindel med udbytteskat og kæmperegninger for kuldsejlede it-systemer.

Rigsrevisionen: Det er kritisabelt

Momsrapporten er dyster læsning om en indtægtskilde for staten, der dækker omkring en femtedel af alle de offentlige udgifter.

Der mangler et kæmpe milliardbeløb, kontrollen med moms i Skatteministeriet og Skatteforvaltningen betegnes som kritisabel, og derudover langer Rigsrevisionen hårdt ud efter opfølgningen over for dem, der indberetter forkert moms eller slet ikke indberetter.

Når nogen opdager det, så må de enten grine eller græde Per Nikolaj Bukh, professor i økonomistyring på Aalborg Universitet

En stikprøve af en gruppe særligt risikable virksomheder, som udgør to procent af det samlede antal virksomheder, viser eksempelvis, at der fra 2016 til 2018 er fejl og mangler i momsbetalingerne for mere end 12 milliarder kroner.

Og Skatteministeriet ved ikke, hvordan det ser ud for de resterende 98 procent af virksomhederne.

- Rigsrevisionens rapport viser, at der er problemer hele vejen rundt. Både i forhold til kontrol og opfølgning, siger Per Nikolaj Bukh, professor i økonomistyring på Aalborg Universitet.

Fejl hos hver anden

Ifølge Skatteforvaltningens egen opgørelse er der fejl i indberetninger fra hver anden af de små- og mellemstore virksomheder, og af dem indberetter ni ud af ti for lidt.

Det svarer til, at langt over flere end 100.000 virksomheder hvert år indberetter for lidt moms.

- Rigsrevisionen vurderer, at Skatteforvaltningen med de gennemførte kontroller ikke har sikret, at virksomhederne har afregnet korrekt moms, og at Skatteforvaltningen, ved at kontrollere en større del af de 98 procent af virksomhederne, der i dag ikke udsættes for kontrol, ville kunne øge skatteindtægterne med et væsentligt milliardbeløb, lyder det.

Skat udnytter ikke loven – og gælden stiger voldsomt

Mens kontrollen er ekstremt mangelfuld, så er opfølgningen også meget problematisk.

Skatteforvaltningen udnytter ikke mulighederne i loven for at give påbud og bøder eller afmelde til de mange tusinde virksomheder, der ikke angiver eller betaler moms.

Dermed har de virksomheder, der bryder reglerne, haft mulighed for at opbygge en enorm gæld til staten.

Ifølge Rigsrevisionen havde 59.000 virksomheder, der ikke følger reglerne og angiver moms, i 2018 en momsgæld på 6,7 milliarder kroner.

Derudover har Skatteforvaltningen tilsyneladende været med til selv at forværre problemet.

Bruddet på samfundskontrakten er langt mere alvorligt, end de milliarder vi alle sammen har tabt på den dybt kritisable momskontrol Eduardo Vistisen, skatteadvokat hos Vistisen Falk Winther

Automatisk gevinst til regelbrydere

Den gruppe virksomheder, som skal afregne moms hvert kvartal og bryder reglerne ved ikke at angive moms, får en foreløbig fastsættelse af Skatteforvaltningen.

I de første fire kvartaler beregnes momsen ud fra, hvad virksomheden tidligere har betalt, men herefter sænkes momsen automatisk til 8.000 kroner i kvartalet – uanset størrelsen af de tidligere fastsættelser og momsindberetninger.

Rigsrevisionen fremhæver i rapporten et eksempel, hvor en virksomhed ikke indberettede moms i hele 2017 og første halvår af 2018. Skatteforvaltningens interne systemer betød, at virksomheden, der brød reglerne, kunne se sit momskrav styrtdykke.

Meget underligt og uhensigtsmæssigt

Som eksempel nævner Rigsrevisionen en virksomhed, der af Skatteforvaltningen fik nedsat sin moms per kvartal til 8.000 kroner, selvom virksomheden tidligere skulle betale mellem 418.000 og 636.000 kroner.

Dermed blev virksomhedens regning til statskassen 98 procent billigere, fordi den brød reglerne over længere tid ved ikke at indberette.

En anden virksomhed undlod at angive moms i tre år i træk og oplevede også, at momsen – takket være Skatteforvaltningen – blev reduceret til en brøkdel i de sidste to år.

Oplysningerne vækker hovedrysten hos professor Per Nikolaj Bukh på Aalborg Universitet.

- Det fremstår meget underligt og uhensigtsmæssigt, og når nogen opdager det, så må de enten grine eller græde. Det her er kraftigt medvirkende til, at der er nogle momsbetalinger, der burde have været gjort, som ikke bliver foretaget, siger han.

Flere selskaber skylder over 10 millioner

Rigsrevisionen fremhæver særligt problemerne med kontrollen og opfølgningen på de i alt 59.000 virksomheder, der ikke indberettede selv ved udgangen af 2018 og i stedet fik foreløbige fastsættelser af Skatteforvaltningen.

En stikprøve blandt 733 virksomheder i denne gruppe viste manglede momsindberetninger for 576 millioner kroner. Ifølge Rigsrevisionens vurdering gemmer der sig et "betydeligt større beløb" i manglende angivelser fra denne gruppe af virksomheder, der systematisk bryder reglerne og i stedet får foreløbige fastsættelser.

Det fremgår af Rigsrevisionens rapport, at Skatteministeriet har forklaret den manglende kontrol med “en tværgående prioritering baseret på risiko og væsentlighed”, og at en øget kontrol vil ramme kontrollen af andre områder.

Lidt mere kontrol på vej

Folketinget har dog med Finansloven for 2020 afsat, hvad der svarer til 25 årsværk til at øge kontrollen med positiv moms.

- Rigsrevisionen finder dette initiativ positivt, da manglende afregning af positiv moms – på samme måde som uretmæssig udbetaling af moms – medfører, at skatteindtægterne bliver lavere end de burde, lyder det.

Både skatteadvokat Eduardo Vistisen og professor Per Nikolaj Bukh vurderer, at der skal meget mere end 25 årsværk til for at få styr på kontrollen.

Advokat: Brud på samfundskontrakten

Problemerne på momsområdet er ifølge Eduardo Vistisen så graverende, at tabet af milliarder ikke er det største problem. For blotlægningen af problemerne kommer efter en periode med en række skandalesager.

-Det forhold, at der ikke blot er tale om fortidens synder, men derimod at samfundskontrakten brydes, efter at borgernes tillid er blevet banket i bund, bør føre til, at skattemyndighederne lægger sig ekstra i selen fremadrettet. Det er min vurdering, at bruddet på samfundskontrakten er langt mere alvorligt end de milliarder, vi alle sammen har tabt på den dybt kritisable momskontrol, siger skatteadvokaten.

Skatteminister Morten Bødskov fra Socialdemokratiet siger til TV 2, at han er opmærksom på problemerne med momsområdet.

Derfor er regeringen og partierne bag finansloven også blevet enige om, at der skal ansættes 1000 nye medarbejdere til skattekontrollen frem mod 2023.

- Kontrollen skal styrkes, folk der indberetter skal vide, at det bliver brugt, og at det ikke skal være nemt at smyge sig udenom. Det har det været, siger Morten Bødskov.

- Vores og regeringens vision for et skattevæsen er, at det skal være let og nemt for dem, der spiller efter reglerne, men vi skal sætte hårdere ind over for dem, som simpelthen ikke vil følge reglerne og som fupper og svindler. De får en hårdere tid med de 1000 nye medarbejdere, som regeringen med partierne bag finansloven har besluttet skal ansættes, siger han.

Rapporten fra Rigsrevisionen behandles fredag den 17. april af statsrevisorerne i Folketinget.