Spar Nord har stoppet salget af bankens mest sikre plejeprodukter, fordi kundernes afkast balancerer omkring nul, når omkostningerne er betalt. Nykredit, Jyske Bank og Sydbank fortsætter.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Bankernes forventning til det afkast, som titusindvis af kunder får ud at sætte sparepengene i bankernes populære formuepleje-produkter, rasler ned.

Det får nu Spar Nord som den første af de store danske banker til at suspendere salget af det mindst risikobetonede plejeprodukt med flest obligationer og færrest aktier, som banken mod betaling varetager for kunderne.

»Vi kan se, at kundernes forventede afkast kommer til at være tæt på nul eller bliver negativt. Derfor ser vi det for indeværende ikke som en attraktiv investering at gå ind i,« siger afdelingsdirektør Leif Lind Simonsen.

Plejeprodukter Plejeprodukter er et investerings- og rådgivningskoncept, der udbydes af bankerne, hvori kundernes investerings- og risikoprofil, risikovillighed, investerings­horisont m.m. kortlægges.

På den baggrund anbefales den enkelte bankkunde en portefølje - typisk bestående af en eller flere investeringsfonde.

Ved aftalens indgåelse giver kunden samtidig samtykke til, at banken løbende kan vedligeholde og justere porteføljen, dvs. købe og sælge investeringsfonde uden kundens forudgående accept af de specifikke handler.

Ifølge en rapport fra 2015, søsat under Erhvervs- og Vækstministeriet, er omtrent halvdelen af formuen i danske investeringsforeninger knyttet op på såkaldte plejeprodukter.

Dermed er plejeprodukterne også en vigtig indtjeningskilde for finanssektoren.

Udmeldingen kommer som følge af finanssektorens seneste afkastprognose, der er udarbejdet af en ekspertgruppe med professor Jesper Rangvid i spidsen.

Som en konsekvens af de negative renter sænkede ekspertgruppen i begyndelse af oktober forventningerne til afkastet på stats- og realkreditobligationer med 70 pct. i de kommende 10 år.

Det får stor betydning for den del af kundernes formuepleje-produkter, som indeholder mange obligationer, påpeger investeringsekspert og selvstændig rådgiver, Nikolaj Holdt Mikkelsen.

»Det forventede afkast falder markant på de defensive profiler. Den enkelte kunde bør overveje, om det stadig er en god idé at betale høje omkostninger og løbe en risiko, når man i bedste fald har udsigt til et yderst beskedent afkast,« siger Nikolaj Holdt Mikkelsen.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

Ud over salgsstoppet har Spar Nord skrevet ud til alle kunder med den defensive risikoprofil. Leif Lind Simonsen påpeger, at det ikke er alle kunder med den pågældende risikoprofil, der på nuværende tidspunkt har udsigt til et negativt afkast, men alle bør snakke med en rådgiver om den ekstraordinære situation. Også selv om det ender som en dårlig forretning for banken.

»Det vil alt andet lige koste banken penge, hvis kunder skifter plejeordningen ud med en nulrentekonto. Det er vi bevidste om, men den gode rådgivning kommer først. Vi kan ikke basere vores indtjening på, at kunder skal investere deres penge i produkter med et forventet afkast, der er negativt eller tæt på negativt,« siger Leif Lind Simonsen.

Nykredit, Sydbank og Jyske Bank benytter ligesom Spar Nord ekspertgruppens afkastprognoser til at bestemme, om de enkelte investeringsprofiler er i kundernes interesse.

Der er ingen tvivl om, at det gør ondt på bankernes indtjening. Man kan godt forstå, hvis de synes, det er svært. Carsten Tanggaard, professor på Aarhus Universitet

Alle tre banker har dog regnet sig frem til, at det forventede afkast stadig er positivt på de mest defensive profiler. Det hænger bl.a. sammen med, at stats- og realkreditobligationerne bliver suppleret af f.eks. virksomhedsobligationer, der er mere risikofyldte og derfor har et højere forventet afkast.

»Vi er meget opmærksomme på den ekstraordinære situation med meget lave afkastforventninger på obligationer. Det er noget, vi løbende tager højde for i vores rådgivning af bankens kunder,« skriver Sydbank i en e-mail.

Ifølge Nikolaj Holdt Mikkelsen har bankerne rig mulighed for at gøre selv de defensive investeringsprofiler attraktive for kunderne. Han opfordrer bankerne til at følge i fodsporene på Ringkjøbing Landbobank, der har flyttet pengene fra korte obligationsfonde og over på en nulrentekonto, hvor de samtidig slipper for at betale plejegebyr.

»Det handler jo om at optimere porteføljens samlede afkast, og når det handler om obligationer, så er indlånskontoen faktisk et ret attraktivt alternativ. Det vil være langt bedre for kunderne, men det er en løsning, som koster bankerne rigtig mange penge,« siger Nikolaj Holdt Mikkelsen.

Spar Nords salgs-stop er seneste eksempel på, at en af bankernes helt store indtjeningskanaler er under massivt pres.

Tidligere har Danske Bank således måttet betale ca. 400 mio. kr. tilbage til kunder, som blev rådgivet forkert i forbindelse med skandalesagen om investeringsproduktet Flexinvest Fri.

Også Jyske Bank har for nylig stoppet onlinesalget af både langsigtede og kortsigtede obligationsfonde, hvor der er placeret op imod 80 mia. kr., og i Ringkjøbing Landbobank har man vinket farvel til en betydelig indtjening ved at tage de tabsgivende obligationer ud af plejeprodukterne og sænke prisen.

»Der er ingen tvivl om, at det gør ondt på bankernes indtjening. Man kan godt forstå, hvis de synes, det er svært,« siger Carsten Tanggaard, professor på Aarhus Universitet.

I modsætning til Spar Nord, Nykredit, Jyske Bank og Sydbank fastsætter Danske Bank og Nordea selv deres afkastforventninger og er derfor ikke påvirket af prognosen fra Rangvid-gruppen.

I Danske Bank var det de interne prognoser, der udløste skandalesagen om Flexinvest før sommerferien, mens Nordea tidligere er blevet kritiseret for at benytte upræcise afkastprognoser til at blåstemple investeringsprodukter.