Der er langt fra den yderste højrefløj til den yderste venstrefløj i udlændingespørgsmålet.

En ny stor gallup-undersøgelse for Berlingske viser, at danskerne er ganske delt, når det kommer til spørgsmål om indvandring, globalisering og danskhed. Men dykker man ned i tallene, dukker to stereotyper frem: De mest kritiske over for globaliseringens konsekvenser er oppe i årene, gerne over 60 år, bor i Nordjylland og stemmer til højre. Jo længere til højre, jo mere skeptisk.

På den anden fløj står Enhedslisten og de Radikale, men bliver overhalet klart af Alternativet. Især af unge kvinder i Storkøbenhavn, som ifølge undersøgelsen er de mest positive over globaliserings mangeartede konsekvenser.

Men hvorfor er det sådan? Berlingske har talt med en fra begge fløje.

Læs interview med Annette Vahlgreen fra Nye Borgerlige her.

Sofie Groth er 26 år, bor i København og er aspirant til at blive folketingskandidat for partiet. Hun er uddannet psykolog og skrev speciale om syriske flygtningebørn sidste år. Og været i praktik i New York som psykolog, hvor hun arbejdede for Bernie Sanders kampagne. Senest rejste hun i Nepal.

Hvad mener du om globaliseringen?

»Jeg tænker egentlig ikke, at globaliseringen er en dårlig ting for Danmark. Og vi kan ikke ændre på globaliseringen, så vi må tilpasse os den. Men det giver os et ansvar i forhold til at samarbejde. Landene er nødsaget til at samarbejde om at bekæmpe ulighed, kvindeundertrykkelse og om at sænke CO2-udslippet, så vi sammen går en grønnere fremtid i møde. Vi er fælles om at sikre en jord, vi kan leve på. Vi kan ikke isolere os selv, men vi må stå sammen.«

Øget migration og flygtningestrømme er også en del af en mere global verden. Hvad tænkte du, da du så flygtninge og migranter på de danske motorveje i 2015?

»Jeg tænkte, at der er naturligt, at de kommer her. Selvfølgelig er der forskel på at være flygtning og immigrant. Og selvfølgelig kan vi kun tage et begrænset antal flygtninge ind, men vi kan sagtens tage flere, når man ser på, at vi er et af verdens rigeste lande, og vi har den velfærd, som vi har. Når man tænker på de økonomiske omkostninger ved det, så er det først et problem, hvis integrationen slår fejl. Vi kan godt tage mange flere flygtninge og migranter ind, hvis bare vi prioriterer den integration. I højrefløjens retorik lyder det altid som om, at det er gået helt galt. Men jeg tror, at vi kan gøre det langt bedre i Danmark, hvis vi yder en indsats. Gør vi det, så vil flere flygtninge gavne Danmark.«

Men mange mener, at en flygtning koster den danske stat penge. Anerkender du det?

»Det er ikke en fair betragtning. Det er naturligt, at flygtninge koster penge i starten. Men jeg tror, at de fleste flygtninge og immigranter har lyst til at uddanne sig, lære det danske sprog og blive en del af Danmark. Og så betaler de altså også skat i Danmark. Danmark er nødt til at være en stormagt på det humanitære område. Vi ved, der er en omkostning i starten, men den bliver ikke ved med at være der. Det handler omprioritering.«

Mener du, at Danmark bør tage imod flere indvandrere?

»Vi bør have en langt mere optimistisk tilgang til det her. Under krigen i Jugoslavien kom mange flygtninge til Danmark, og de er jo fint integreret i dag. Så jeg synes godt, at vi kan ændre vores retorik en smule.«

Men vil de blive lettere integreret, hvis vi taler pænere?

»Ja, det tror jeg faktisk.«

Mener du, at indvandrere bør tage danske værdier til sig?

»Du kan sagtens være muslim og være dansker. Man skal ikke indrette sig helt på vores samfund. Det er også vigtigt, at du som syrer holder fast i dine værdier, for sådan er vi som mennesker. Vi forandrer os ikke bare på den måde. Man kan godt være dansk-syrer. det samme gør sig gældende, når jeg som dansker rejste til New York, hvor jeg naturligvis stadig var dansker. Men det er vigtigt, at man lærer sproget og bliver en del af uddannelsessystemet, som jo også er en slags værdier. Så selvfølgelig kan jeg se, at man skal indrette sig efter nogle værdier, hvor man flytter hen. Man skal bare ikke helt klippe sine rødder.«

Nogle mener, at østeuropæiske arbejdere tager job fra danskere. Hvad mener du?

»Nej, det mener jeg ikke. Det er jo også en del af det at være med i EU, at vi kan arbejde på tværs af grænser. Der er mange danskere, der ikke ønsker at tage job, hvor man plukker jordbær eller arbejdet på gårdene. Der er det helt OK, at polakker kommer til Danmark. Men de skal have den løn, som en dansker også vil få.«

Er indvandringen i gang med at forandre Danmark?

»Ja.«

Hvordan?

»Jeg tror, at frygt vokser ud af frygt for det ukendte. Derfor tror jeg, at indvandring og dermed et mere multikulturelt samfund, mindsker frygt. Vi kan lære af hinanden på tværs af kulturer. I byer som London og New York oplever du en helt speciel energi og dynamik - det får du af mangfoldighed. Derfor er indvandring også en god ting for Danmark.«