Седмицата на науката в Смолян е посветена на 20-годишнината от създаването на клона на Съюза на учените в Смолян

В Смолян бе открита Седмица на науката.

Първото научно събитие е представяне на монографията на доц. д-р Елена Николова “Тройното членуване в родопските говори” от проф. д-р Иван Кочев. На 20 и 21 октомври ще се проведе юбилейна национална научна конференция с международно участие под надслов “20 години Съюз на учените в България – клон Смолян”. Доминиращо участие в нея ще вземат учените от града, а те са – астрономи, лекари, преподаватели с различни специалности във филиала на Пловдивския университет “Паисий Хилендарски” в родопския град, историци. Седмицата ще бъде закрита с астрономичен сеанс на 21 октомври в Звездната зала на Планетариума.

Това бе поводът радио "Фокус" - Смолян да се обърне с въпроси към двама от участниците в проявата.



Силвия Младенова - председател на Съюз на учените в България - клон Смолян



"Фокус": Г-жо Младенова, кой организира Седмицата на науката в Смолян?

Силвия Младенова: "Седмица на науката - Смолян 2006" е организирана от Съюза на учените - клон Смолян. Тя се провежда от 16 до 21 октомври и е посветена на 20-годишнината от създаването на клона в Смолян на Съюза на учените. Патрони на Седмицата ще бъдат областният управител д-р Петър Фиданов и кметът на община Смолян госпожа Дора Янкова.

"Фокус": Каква е програмата за Седмицата на науката в Смолян?

Силвия Младенова: В рамките на тази седмица ще бъдат проведени няколко научни прояви. Откриването бе на 16 октомври от 18.00 часа в заседателната зала на филиал - Смолян на Пловдивския университет "Паисий Хилендарски", където ще стартира и самата Седмица с представянето на монографията на доц. д-р Елена Николова "Тройното членуване в родопските говори", като същата ще бъде представена на 18 октомври от проф. д-р Иван Кочев. На 18 октомври от 16.00 часа предвиждаме "Ден на отворените врати" на Националната астрономическа обсерватория - Рожен. Както е известно, една голяма част от членовете на нашия съюз са учените от Националната обсерватория и по този начин те дават своя принос за провеждането на Седмицата на науката. Най-крупната проява, която е и кулминацията на нашите тържества, е юбилейната научна конференция.

"Фокус": Предвиждате ли чуждестранно участие в тази проява?

Силвия Младенова: Научната конференция ще бъде с международно участие. Откриването и е на 20 октомври от 10.30 в сесийната зала на община Смолян. Научните заседания продължават до 21 октомври, като на тази конференция ще участват повече от 180 учени от България и чужбина в областите на хуманитарни науки, природни науки, информатика и математика, аграрни науки и медицина.

"Фокус": Колко души е съставът на Съюза на учените в Смолян?

Силвия Младенова: Клонът на Съюза на учените в Смолян наброява 52-ма членаове към настоящия момент .

"Фокус": В какви секции и звена са обособени те?

Силвия Младенова: По-големият процент от нашите членове са астрономите и физиците от Планетариума в Смолян и Националната астрономическа обсерватория на Рожен, преподаватели от Пловдивския университет "Паисий Хилендарски", преподаватели от Варненския свободен университет "Черноризец Храбър" - Учебно звено в Смолян, учени от Комплексно-опитна станция, лекари, историци и филолози, както и много други видни професионалисти от града.

"Фокус": Предвиждате ли материалите от конференцията да се издадат в отделен сборник?

Силвия Младенова: Материалите в конференцията ще бъдат издадени съответно в сборник. Предвиждаме и едно юбилейно електронно издание, което ще бъде легитимно, издържано според всички изисквания и съответно с IBSN номер, който ще ни бъде даден от Министерството на културата. Изданието най-вероятно ще бъде готово в началото на следващата година.



Ст. н.с. д-р Кирил Панов - директор на Институт по астрономия към БАН



"Фокус": Г-н Панов, каква е ролята на Астрономическа обсерватория "Рожен"?

Кирил Панов: И в бъдеще, както досега, Националната обсерватория "Рожен" ще изпълнява три основни мисии. Първата е научноизследователски център за провеждане на астрономически изследвания. Втората мисия е да бъде център за международно сътрудничество. През всичките тези 25 години ние сме имали стотици международни проекти, стотици посещения на астрономи от цял свят. Те посещават и досега с желание Националната астрономическа обсерватория. В момента тук е пристигнала една група от четирима турски астрономи, които също ще се включат в астрономическите наблюдения. В последните години НАО "Рожен" стана регионален астрономически център, тъй като нашите съседни страни Румъния, Македония, Сърбия, Турция нямат такива големи обсерватории и те с желание и интерес искат да използват възможностите на нашата национална обсерватория, разбира се, при съответни условия на договореност. Тези регионални договори, които ние подписахме със съседните ни страни, получиха подкрепата на ЮНЕСК

О. Центърът на ЮНЕСКО във Венеция - "Росте" , който е за стимулиране на науката в източноевропейските страни, спонсорира два наши регионални проекта. По единия получихме модерна приемна апаратура - нова CD-камера на стойност повече от $ 60 000. Вторият проект също беше финансиран от ЮНЕСКО. С помощта на субсидията, която получихме, построихме нова апаратура за двуметровия телескоп, така наречената автогенерираща система на телескопа. Тя вече влезе в действие.

Третата мисия, която изпълнява обсерваторията, е обучението на висококвалифицирани специалисти. Това го казвам на трето място, но то по важност не е последно. Бъдещето е на младите хора и една от важните задачи на всяка научна област е да подготвя специалисти за бъдещето. Това ние го правим в много широк мащаб - и досега, и в бъдеще. Всяка година на територията на НАО "Рожен" се организират практики на студенти, школи на средношколци, симпозиуми и конференции.

"Фокус": Какво е бъдещето на българската астрономия след присъединяването ни към Европейския съюз?

Кирил Панов: Що се отнася за бъдещето на астрономията като цяло, ние навлизаме в нов етап след 1 януари 2007 г. Това означава, че нашата професионална астрономия ще трябва да се интегрира към професионалната астрономия в Европа. Съществуват 3 важни европейски астрономически организации, към които ние ще се стремим да се присъединим. Едната е Южноевропейската обсерватория, построена с усилията на старите, големи европейски страни, членове на Европейския съюз - на територията на Чили, високо в Андите, която през последните години изгради на връх Паранал мощен оптически телескоп в комбинация от четири 8-метрови телескопи. Те могат да работят поотделно и заедно - в обединен режим. Когато работят заедно, те представляват най-мощният оптически телескоп в света, с обединена ефективна апаратура от около 16 метра. Ние, разбира се, сме си поставили за цел в бъдеще също да принадлежим към тази група от страни и да участваме в Южноевропейската обсерватория, но това е свързано и с

финансови ангажименти. Това предприятие ще е доста скъпо, но ще даде съответните резултати и за българската наука.

Втората европейска мрежа от професионални астрономически институции носи названието "Оптикон". В "Оптикон" са обединени повече от 40 европейски водещи, елитни астрономически организации, в това число институти, обсерватории, които се занимават с оптическа и инфрачервена астрономия. Ние сме си поставили за цел също членство в "Оптикон".

Третата европейска мрежа е така наречената "Астронет" - водещо обединение от водещи специалисти и институти, които са си поставили за цел да прогнозират бъдещето на астрономическите изследвания. Те планират далече в бъдеще, с 20 години напред, както тематиката, в чиято област трябва да се работи, така и инструментите, които трябва да се разработват за изпълнението на тази тематика. Ние сме си поставили за цел и вече сме в преговори за участие в "Астронет". Скоро очакваме посещение на една от водещите сътрудничките на тази организация да посети България. С нея смятаме да уточним условията за нашето участие в "Астронет".

"Фокус": Ще имате ли повече възможности за участие в европейските програми след 1 януари 2007 г.

Кирил Панов: Участието в европейските програми означава възможности. Не се дават лесно средствата само защото са поискани. Това са отворени конкурси за участие и аз се надявам, че нашите колеги - астрономи също ще се вместят в тези програми, ще участват с проекти и ще получат съответно финансиране.

Характерна черта на досегашните европейски проекти беше, че се отделяха малко финансови средства за фундаментални науки, а астрономията е такава наука, най-фундаменталната наука, бих казал. Но аз силно се надявам, че с течение на времето ударението ще се пренесе от технологията и технологичните проекти, които дават много бърза възвращаемост и технически прогрес, към фундаменталните науки, които имат много важно място в живота на всички общества. Ако имаме това ниво на човешка цивилизация, това се дължи на фундаменталните науки. Резултатите на фундаменталните науки се превръщат в практически приложения някъде в далечното бъдеще. Без фундаменталните науки едно модерно общество е немислимо. Те са в основата на човешката цивилизация.



За интервюта са използвани въпроси и на други медии

