Kamerat-konverteringer får fotfeste i Norge

På få år har antallet steget fra 500 til cirka 3000 etnisk norske konvertitter.

De to kvinnene ble venninner etter at de konverterte til islam for vel et år siden. De har liten forståelse for at noen predikanter eller muslimer snakker foraktelig om ikke-troende. Fremfor å skape fiendebilder om andre mener de at flere burde se på viktige verdier i livet som tro, familie, kjærlighet og fred på jord på tross av ulike religioner. Olga Stokke

7. juni 2015 21:43 Sist oppdatert 9. juni 2015

22 år gamle "Maria" fra Oslo arbeider i helsevesenet, og vil ikke stå frem med bilde. Da hun konverterte til islam for vel et år siden og kom på jobben iført hijab, reagerte kollegene så negativt at hun sa opp jobben.

— De ble sjokkerte og kom med nedsettende kommentarer. Men familien min tok det greit.

På sin nye arbeidsplass føler hun seg godtatt.

Da vi møtte henne første gang hadde hun dekket ansiktet med en niqab, men hun bruker ikke ansiktssløret til daglig. Hun liker også å bruke svarte hansker for å skjule hendene.

Konverterte på gaten etter 22. juli

Omtrent samtidig konverterte "Elsa" (26) fra Oslo, som nylig begynte med hijab. Hun er i gang med utdannelse innen helsesektoren. Fortsatt vet ikke alle i familien at hun er blitt muslim.

- Selv om dette er vanskelig for familien min, har jeg funnet meg selv på en måte. Islam har gjort meg tryggere på meg selv. Med islam har jeg fått alt. Alle puslespillbitene er falt på plass sier hun.

Sammen deltok Maria og Elsa på Islam Nets fredskonferanse i påsken, for å høre foredrag og få mer informasjon om islam. Der var også Morten Ibrahim Abrahamsen (23) fra Hamar. Han konverterte i juli 2011, da han sa trosbekjennelsen til representanter fra Islam Net han møtte på gaten i Oslo. Som AUF-er hadde Abrahamsen akkurat overlevd 22. juli, og hatt en religiøs opplevelse mens han gjemte seg for Anders Behring Breivik.

— Jeg fikk jo en del motstand, også offentlig, av folk som mente jeg var sårbar og nærmest hadde blitt tvunget til å konvertere. Men nå er det gått snart fire år, og jeg trives veldig godt i religionen min. Jeg har funnet den roen jeg har vært på leting etter.

Les også Aftenpostens lørdagssak: Stadig flere unge søker seg til bokstavtro islam

- Vi trenger strengere regler

"Elsa" vanket i et dårlig ungdomsmiljø, der hun misbrukte både alkohol og narkotika. Hun var mye deprimert. I tunge stunder ba hun til gud. For noen år siden tok hun et arabisk språkkurs som ga henne "en god magefølelse for islam". Så begynte hun å lese mer.

Det som appellerte mest til Elsa var nettopp at reglene i islam er strengere enn i det norske samfunnet.

— Jeg tror folk trenger det, retningslinjer, konsekvenser i form av straff eller belønning, noe å tro på, sier hun.

Likevel er hun kjæreste med en muslim. Hun vet at det er problematisk, ifølge islamske regler, siden de ikke er gift. Men de har kjent hverandre lenge og elsker hverandre.

— Jeg er mer praktiserende enn ham. Kjæresten min synes det er litt skummelt. Han synes jeg virker så seriøs, smiler hun.

Unge står for flest konverteringer

Ingen vet sikkert hvor mange etnisk norske muslimer det i Norge. På slutten av 90-tallet viste en kartlegging 500 konvertitter. Islamforsker Anne Sofie Roald anslo i underkant av 1000 personer i 2005, omtrent det samme som kollega Kari Vogt estimerte i 2008.

I dag er tallet tre ganger så høyt, ifølge Vogt. Roald er enig i anslaget.

— 3000 konvertitter er et tentativt tall. Tradisjonelt har konverteringer i forbindelse med ekteskap vært det mest vanlige, men de senere årene ser vi både i Norge og resten av Europa at «kamerat-konverteringer» får fotfeste. Det er unge muslimer som eksponerer ikke-muslimske jevnaldrende for islam, sier Kari Vogt.

— Det er langt flere muslimer i Norge enn for ti år siden, og de er mer synlige. Det påvirker selvsagt ungdommer som er på søken, sier Roald.

Vogt sier det i stor grad er unge som konverterer.

— Dette er individer som fatter interesse for islam som religion eller sosialt budskap. Det er et stort og åpent livssynsmarked, og islam er en misjonerende religion, sier Vogt.

Morten Abrahamsen fikk en sterk religiøs opplevelse da han som ung AUF-er overlevde Utøya-angrepet 22. juli 2011. Kort tid etter møtte han Islam Net-representanter på gaten, og konverterte på stedet. -Jeg trives veldig i religionen min, sier Abrahamsen. Ørn E. Borgen

— Muhammad kunne jeg se opp tilPå Islam Nets fredskonferanse i påsken konverterte rundt ti nordmenn. På gruppens Facebook-side er Vegar Jørgenstuen (22) blant de mest aktive. For han var veien mot islam en lengre prosess, som blant annet innebar en forelskelse i en muslimsk jente han kjente. Han leste i Koranen, stadig mer overbevist.

— Jeg følte Muhammad var mannen jeg kunne se opp til. Han var litt som meg: Litt misforstått, grublende, ærlig og med en ned-på-jorden-mentalitet, sier Jørgenstuen.

Mer og mer følte han at han hadde vært muslim hele livet uten å vite hva islam var. Han sa trosbekjennelsen helt alene, og har ikke angret.

— Jenta jeg var forelsket i, glemte jeg helt, ettersom jeg forelsket meg i Koranen, sier Jørgenstuen.

Selv liker ikke konvertittene Aftenposten har snakket med begrepene "konservativ" eller "liberal" når det kommer til islam.

— Som muslim støtter jeg sharialovene. Men i Norge gjelder norske lover, og det står i Koranen at vi skal støtte lovene i landet vi bor i. Vi kan jo ikke kreve sharialover her, sier Abrahamsen.

- Men i islamske land er det riktig?

— Bare hvis sharialoven praktiseres rettferdig. Det er krav om rettferdig rettergang, og for eksempel at det skal være flere vitner til en utroskapshandling. Ofte praktiseres ikke sharialovene riktig, og det handler om at mennesker som får makt, ofte gjør feil, sier Abrahamsen.

De to venninnene Maria og Elsa sier det er en utfordring å leve slik de tre første generasjonene etter Muhammed gjorde.

— Jeg prøver å få mer kunnskap, men ingenting fra den tiden er mot reglene i det norske samfunnet, sier Maria.

Det hender Maria bruker niqab, men ikke daglig. Hun liker også å bruke svarte hansker for å skjule hendene. Olga Stokke

— Noen av reglene er jo det, som at kvinner arver halvparten, dødsstraff for utroskap, homofili og frafall fra islam?- Det står også at man skal følge reglene i det landet som man bor i. Jeg har ikke nok kunnskap til å si noe for eller mot det. Men dette med pisking blir ofte feil fremstilt i mediene. Reglene er mer omfattende enn det som kommer frem, sier Maria.

- Må respektere sharialoven

Abrahamsen vil egentlig kalle seg prinsipiell motstander av dødsstraff, selv om 22. juli har fått ham til å tvile. Dødsstraffene i sharia – kalt hudud – aksepterer ham imidlertid.

— Hvis du kommer til et land der det er forbudt å ha sex utenfor ekteskap, hvorfor bryter du da den loven? Er det forbud mot å smugle alkohol, gjør du ikke det. Man må respektere loven der man er, sier Abrahamsen

De kvinnelige konvertittene synes ikke det er gammeldags at Koranen pålegger menn å forsørge kvinner. For de to venninnene betyr det at kvinner har rett til å bli forsørget av menn, men de påpeker at kvinner også har rett til å jobbe, hvis de velger det.

— At mannen skal forsørge kvinnen er greit, sier Elsa.

Fakta Serie Aftenposten skriver om islam i Norge. Har du innspill, kommentarer, nyhetstips?tips oss: andreas.slettholm@aftenposten.noolga.stokke@aftenposten.noHvis du vil ta kontakt med oss kryptert, kan du gjøre det her. Vis mer

Fakta Konvertering til islam For å konvertere til islam kreves det i utgangspunktet ikke noe annet enn å lese trosbekjennelsen (shahada), der det heter at det ikke finnes noen annen gud enn Allah, og Mohammed er hans profet. Historisk sett har konvertering i forbindelse med ekteskap vært dominerende i Norge. Etter tradisjonell islamsk forståelse kan ikke en muslim gifte seg fritt, og for mange muslimer er det derfor viktig at ektefellen konverterer. Blant de norske, radikale islamistene er det flere profilerte konvertitter, som Bastian Vasquez og Anders Cameron Dale, som begge har reist til terrorgrupper i Midtøsten. Å forlate islam etter man har konvertert er tabubelagt i enkelte muslimske miljøer. Mange lærde mener at de islamske tekstene foreskriver dødsstraff for frafall. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding