Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det er ikke ulovlig å drive «kikking» så lenge personen du titter på ikke er klar over kikkingen, konstaterer Høyesterett i en fersk avgjørelse.

En 40 år gammel mann som tidligere er dømt for grove voldtekter, seksuell omgang med mindreårige, voldtektsforsøk og blotting ble denne uka frikjent av Norges øverste domstol for kikking på unge jenter gjennom vinduer på studenthybler i Trondheim.

Tatt på fersken

Der hadde mannen både kikket inn i boligen og filmet og fotografert de unge kvinnene. Mannen ble prøveløslatt i 2017, men ble spanet på av politiet etter løslatelsen.

Da tok de ham på fersken mens han på kveldstid oppsøkte en studentby og kikket inn i flere vinduer. I minst ett av tilfellene filmet han en kvinne som bare var iført truse.

I både tingretten og lagmannsretten ble 40-åringen dømt til tre års forvaring. I tingretten ble han dømt til å betale 5000 kroner i oppreisning til flere av de fornærmede. Lagmannsretten frifant ham imidlertid for hensynsløs atferd og frafalt oppreisningserstatningen.

- Skjult overvåkning rammes ikke

Årsaken til at han ikke ble dømt for hensynsløs atferd var at lagmannsretten hadde «et klart inntrykk av at N.N. opptrådte svært forsiktig og forsøkte å ‘gjemme seg’ når det kom biler og folk som innebar at han kunne bli sett».

Mannen og hans forsvarer anket lagmannsrettens lovanvendelse og subsidiært straffutmålingen til Høyesterett.

BER OM NY LOV MOT STALKING: Statsadvokat Kaia Strandjord. Foto: Gorm Kallestad / SCANPIX Vis mer

Nå har Høyesterett enstemmig opphevet forvaringsdommen. Retten slår fast at dagens straffelov bare forbyr stalking dersom det ligger innenfor gjerningsmannens forsett at fornærmede skal oppfatte hun blir overvåket, og at hun faktisk blir kjent med kikkingen, skriver Rett24.

- Skjult overvåkning og skjult kikking rammes ikke av stalkingparagrafen i straffeloven, sier statsadvokat Kaia Strandjord til Dagbladet.

Påtalemyndigheten er skuffet over at de ikke fikk dømt mannen, men dagens lov dekker rett og slett ikke handlingene mannen hadde begått, etter Høyesteretts syn.

FORSVARER: Øystein Storrvik. Foto: Tore Meek / NTB scanpix Vis mer

I bare trusa

Strandjord har ført saken for påtalemyndigheten. De fornærmede jentene var altså ikke klar over at de var blitt kikket på før de ble varslet av politiet. Ifølge statsadvokaten har hendelsene preget de unge kvinnene.

- En måtte oppsøke psykolog og alle jentene var sterkt preget. Dette er en tidligere overgrepsdømt som var prøveløslatt fra forvaring, sier hun.

Der mannen hadde filmet en kvinne i bare trusa, ble lagmannsrettens domfellelse opprettholdt. Høyesterett fant at dette forholdet rammes av straffeloven § 298 om seksuelt krenkende atferd.

Fordi mannen prøvde å holde seg skjult, kom Høyesterett fram til at resten av tiltaltes handlinger ikke rammes av bestemmelsene i straffeloven § 266 om hensynsløs atferd, eller § 266 a om alvorlig personforfølgelse.

Kikking fra gangvei

Høyesterett kom fram til at filming og fotografering av fullt påkledde kvinner, i en situasjon uten noen seksuell tilknytning, ikke rammes av bestemmelsen. Heller ikke kikking fra en alminnelig gangvei inn i en leilighet hvor det befant seg en kvinne bare iført T-skjorte og truse, ble rammet.

40-åringens forsvarer, Øystein Storrvik, sier til Rett24 at Høyesteretts avgjørelse skaper bedre sammenheng i lovverket.

- Slik lagmannsretten tolket bestemmelsene, ble forsettskravet forskjellig i § 266 og § 266 a. Nå slår Høyesterett fast at begge bestemmelsene krever at den som blir krenket, har kunnskap om krenkelsen på gjerningstidspunktet, sier Storrvik.

Paragraf 266 forbyr hensynsløs atferd generelt, mens den nye § 266 a forbyr stalking spesielt. 40-åringen var tiltalt etter begge.

Ber om lovendring

Statsadvokat Strandjord ber nå om en lovendring.

- Jeg sitter og skriver på et lovforslag nå. Dette er rovstalking som foregår i det skjulte. Det er en farlig form for stalking, og den er ikke dekket av det norske regelverket.

Strandjord opplyser at hun snart er ferdig med å skrive et lovforslag til Riksadvokaten.

- Denne type stalking som vi snakker om - planlagt kikking og skjult overvåkning - må kriminaliseres, sier hun til Dagbladet.

Strandjord sier at dette er den første av en slik sak som er prøvd etter at den nye straffeloven trådte i kraft fra 1. juli 2016.

- Det er den første saken som prøves i den nye straffeloven, men ikke den eneste saken i Norge med denne type stalking, sier Strandjord.

Etter at Riksadvokaten har mottatt lovforslaget fra statsadvokaten, vil de avgjøre om de vil ta det videre opp mot Justisdepartementet.