Riksrevisjonen: – Kritikkverdig lønnsgalopp i statlige selskaper

Statlige selskaper har hatt for høy lønnsøkning til styrer og daglige ledere, konkluderer Riksrevisjonen. I enkelte selskap har daglig leder fått opptil 40 prosent lønnsøkning de siste årene.

KRITIKK: Riksrevisor Per-Kristian Foss kritiserer godtgjørelser og lønn som er gitt til styrer og daglige ledere i statseide selskaper. Vis mer byoutline Foto: Tore Kristiansen VG

Publisert: Oppdatert: 6. november 2018 14:11 , Publisert: 6. november 2018 13:00

Godtgjørelsen til styrer og daglige ledere i statlig eide selskaper har økt langt mer enn den generelle lønnsveksten. Samtidig er rapporteringen og åpenheten om kostnader til styret og daglig leder i årsregnskapet utilstrekkelig.

Det er noen av konklusjonene i Riksrevisjonens Dokument 3:2 som legges frem på en pressekonferanse tirsdag.

Riksrevisjonen har undersøkt 43 selskaper. I 27 av disse har styrene fått høyere lønn enn lønnsveksten. Den samme konklusjonen har man kommet til blant 24 av de daglige lederne.

Samfunnets gjennomsnittlige årlige lønnsvekst er beregnet å være på 2,5 prosent.

Les også SSB: Lønnsgapet fortsetter å øke

Fikk opptil 40 prosent lønnsvekst

For ni av styrelederne utgjorde økningen i perioden 2015–2017 over 10 prosent. Syv av de daglige lederne har i perioden 2014–2017 fått en lønnsøkning på mellom 20 og 40 prosent.

– Dette er i mange tilfeller langt over det moderate nivået som regjeringen har gitt signaler om, sier riksrevisor Per-Kristian Foss i en uttalelse.

Han uttalelser videre at godtgjørelsene skal være konkurransedyktige, men ikke lønnsledende sammenlignet med tilsvarende selskaper.

– Flere av selskapene informerer også for lite om kostnadene til styrer og daglig ledere med den rapporteringen de har i årsregnskapene. Dette er kritikkverdig, sier Foss.

Les også Dette er økonomenes drømmearbeidsgiver

Manglende regnskapsføring

Han peker med det på punkt to i revisjonen som har avdekket at selskapene i årsselskapene opplyser lønningene på en utilstrekkelig måte.

«Undersøkelsene viser at selskapene i årsregnskapene i flere tilfeller ikke har fremstilt godtgjørelsene til styret, styrelederen og styreutvalg separat. Godtgjørelser til daglig leder er i liten grad spesifisert i årsregnskapet med hensyn til hvilke beløp som utgjør bonus og øvrige godtgjørelser», heter det i rapporten.

Det trekkes blant annet frem at selv om 29 av 45 selskaper hadde styreansvarsforsikring i styreperioden 2016-2017, fremkommer dette ikke i årsregnskapene til noen av disse selskapene.

«Riksrevisjonen finner det kritikkverdig at det i flere av selskapenes årsregnskaper er utilstrekkelige regnskapsspesifikasjoner og manglende noteføring», heter det.

Riksrevisjonen har gitt anbefalinger om at:

Departementene i sin oppfølging av styrene har oppmerksomhet på veksten i godtgjørelsen til styret.

Departementene i større grad påser at styrene tar hensyn til moderasjon ved fastsettelsen av fastlønn og eventuell bonus til daglig leder.

Departementene påser at regnskapslovens krav til den regnskapspliktige om å gi korrekt og dekkende informasjon i årsregnskapet, følges av selskapene.

Nærings- og fiskeridepartementet i forbindelse med utformingen av den statlige eierskapspolitikken vurderer om styreansvarsforsikringer skal ses på som en del av styrets godtgjørelse.

Les også Fra nå jobber kvinner «gratis» resten av året

Departementene vil følge råd

Et flertall av statsrådene som er omfattet av revisjonen skriver i sitt svar til Riksrevisjonen at de vil følge anbefalingen om å følge utviklingen i godtgjørelsen til styret fremover.

Samtidig skriver flere av dem at de de som eier forventer, og legger til grunn at selskapene «følger alle relevante lover og regler for å sikre rapportering og åpenhet om kostnader til styrer og daglig ledere».

Videre uttaler flere av disse at det ikke er eiers oppgave eller ansvar å sørge for at årsregnskapene er i tråd med regnskapsloven. Næringsminister Torbjørn Røe Isaksen skriver at det er styrets ansvar å sørge for dette.