– Hvis det skulle skje en krise, og jeg er uten strøm og vann, hva gjør jeg da? spør Innafor-programleder, Vilde Bratland Erikstad (22).

LITE MAT: Vilde har lite mat i kjøleskapet, og av drikke har hun ikke stort mer enn en juice, saft, og noe alkohol. Klarer hun 72 timer uten hjelp? Foto: Kari Nygard Tvilde / NRK

Hun lager en dokumentar om det å være forberedt på kriser, og derfor ville hun teste hvordan hun klarer seg i tre døgn med det hun allerede har hjemme av mat, drikke, og redskaper.

Fredag presenterte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) en liste over hva nordmenn bør ha tilgjengelig i tilfelle en krise.

Erikstad har kuttet både strøm og vann, og har sendt bort jentene hun bor i kollektiv med.

MATLAGER: Vildes matlager er ikke stort, og uten vann kommer hun heller ikke langt med tørrvarer som bør kokes opp. Foto: Kari Nygard Tvilde / NRK

– Nå er det bare meg, så får vi se hvordan det går. Jeg tror jeg har altfor lite mat, sier Erikstad.

– Hva er den største utfordringen?

– At jeg mangler vann. Jeg ser for meg at jeg må bruke det som er igjen i panteflaskene jeg har, og så blir det en utfordring å måtte gå på do.

Her er listen over det DSB mener du bør ha i beredskapslager:

Ditt eget beredskapslager Foto: GAUTE GJØL DAHLE / DSB Ekspandér faktaboks Dette er, ifølge Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, det du kan ha i hus for å klare deg i tre døgn: 9 liter vann per person

To pakker knekkebrød per person

En pakke havregryn per person

Tre bokser middagshermetikk eller tre poser tørrmat per person

Tre bokser pålegg med lang holdbarhet per person

Noen poser tørket frukt eller nøtter, kjeks og sjokolade

Medisiner du er avhengig av

Ved-, gass- eller parafinovn til oppvarming

Grill eller kokeapparat som går på gass

Stearinlys, lommelykt med batterier, parafinlampe

Fyrstikker eller lighter

Varme klær, pledd og sovepose

Førstehjelpspakke

Batteridrevet DAB-radio

Batterier, batteribank og mobillader til bilen

Våtservietter og desinfeksjonsmiddel

Tørke-/toalettpapir

Litt kontanter

Ekstra drivstoff og ved/gass/parafin/rødsprit til oppvarming og matlaging

Jod-tabletter for gravide, ammende og barn under 18 år (til bruk ved atomhendelser) Kilde: Brosjyren «Du er en del av Norges beredskap», distribuert av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB).

Les også: Hver tredje unge kvinne har kritisk lave jodnivåer

Øker beredskapen

Både uvær, naturkatastrofer, terror, krig, tekniske problemer, og sabotasje er eksempel på situasjoner som kan føre til krisesituasjoner.

FORBEREDT: Cecilie Daae, direktør i DSB, råder alle til å være forberedt på en eventuell krise. Et beredskapslager som varer i tre døgn er anbefalt. Foto: Yann Aker / DSB

– Når samfunnet rammes av en stor hendelse eller krise, må hjelpen først ut til de som trenger det mest, sier Cecilie Daae, direktør i DSB.

DSB og Oslo kommune kommer i dag med kampanjen «Du er en del av Norges beredskap», der de blant annet gir ut en brosjyre hvor de opplyser om hva som trengs i et hjem dersom en krise skulle oppstå.

– Jo flere av oss som er i stand til å ta vare på oss selv og hjelpe de rundt oss ved en hendelse, desto bedre rustet står vi som samfunn, sier Daae.

Konkrete råd

Rådet DSB gir, går ut på at alle skal kunne klare seg i tre døgn, altså 72 timer, med det de har hjemme, uten strøm og vann. I tillegg kommer de med en liste på hva en person bør ha i sitt eget beredskapslager.

– Klimaendringene har bidratt til mer ekstremvær, som kan føre til at kritisk infrastruktur blir rammet, som for eksempel strøm, vann og avløp, mobilnett og transport, sier Daae.

– I tillegg har den endrede sikkerhetspolitiske situasjonen de siste årene ført til at Norge nå moderniserer totalforsvaret. Økt beredskap i befolkningen, altså hvordan hver enkelt tar vare på seg og sine hvis noe uforutsett skulle skje, er en naturlig del av arbeidet med et moderne totalforsvar, sier Daae.

Dette trenger du om strømmen går Ekspandér faktaboks Mat og drikke: Vannforsyningen kan også bli borte når strømmen går. Du bør derfor alltid ha noen liter vann lagret. Til koking og steking kan du bruke propanapparater og stormkjøkken.

Vannforsyningen kan også bli borte når strømmen går. Du bør derfor alltid ha noen liter vann lagret. Til koking og steking kan du bruke propanapparater og stormkjøkken. Varme: Vedovn eller en peis, med et vedlager. Husk også ekstra fyrstikker eller en lighter. Det finnes parafin- og gassovner beregnet på husstander uten mulighet for annen fyring.

Vedovn eller en peis, med et vedlager. Husk også ekstra fyrstikker eller en lighter. Det finnes parafin- og gassovner beregnet på husstander uten mulighet for annen fyring. Lys: Lommelykter, stearinlys og oljelamper er viktige alternative lyskilder. Ekstra lyspærer og batterier er også lurt å ha.

Lommelykter, stearinlys og oljelamper er viktige alternative lyskilder. Ekstra lyspærer og batterier er også lurt å ha. Legemidler og førstehjelpsutstyr .

. Hygieneartikler .

. Tilgang på informasjon: Med en batteridrevet radio får du hørt nyheter og meldinger fra myndighetene. Hvis du har bil kan du også bruke radioen der.

Med en batteridrevet radio får du hørt nyheter og meldinger fra myndighetene. Hvis du har bil kan du også bruke radioen der. Nødstrøm: Om du er kritisk avhengig av strøm, så hjelper det med et nødaggregat. Aggregatene går på bensin eller diesel og kan kjøpes på byggvarehus og jernvarehandel. Les også hva du bør gjøre med fryseren om strømmen går. Kilde: Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) - Slik forbereder du deg på strømbrudd

Les også: Seks bøker om fremtidens dystopi

Wara: – Verden har endret seg

Justis- og beredskapsminister Tor Mikkel Wara (Frp) sier vi i Norge blitt vant til å ta tilgang til vann, mat og strøm for gitt.

GOD STEMNING: Justis- og beredskapsminister Tor Mikkel Wara (t.v.), byrådsleder i Oslo Raymond Johansen og DSB-direktør Cecilie Daae la fram den nye beredskapslista fredag. Foto: Anders Fehn / NRK

– Folk har skyhøye forventninger til myndighetene, og det er bra. Men verden har endret seg, og kanskje ikke til det bedre, sier Wara.

Mer ekstremvær, trusler om terror og mulighet for teknisk sabotasje er noen av grunnene beredskapsministeren nevner som grunner til at folk burde være klar for en krise.

– Selv om vi jobber hardt klarer vi ikke å garantere at noe ikke skal skje. Derfor er det viktig at det finnes en egenberedskap, og at folk er mentalt forberedt på å klare seg selv.

– Har maks to liter væske

UTEN VANN: Brått glemmer Vilde seg, og vil tørke bort noe med en klut. Uten vann i springen blir det vanskelig å gjøre rent. Foto: Kari Nygard Tvilde / NRK

For at flere skal bli klare over behovet for egenberedskap, så kommer DSB, i samarbeid med NRK, også med podkasten «72 timer». Der møter programlederne Marte Stokstad og Knut Folkestad fem personer og finner ut hvor forberedte de er på kriser.

Det er i nettopp 72 timer Vilde skal prøve å overleve hjemme, og først rett før strømmen brytes får hun lese brosjyren fra DSB. Hun får ikke gjøre ytterligere forberedelser.

LITE MAT: Vilde har dette igjen av havregrynsposen sin. Ifølge DSB skal hver person ha minst en pakke havregryn for å klare seg i 72 timer. Foto: Kari Nygard Tvilde / NRK

– Det står man må ha ni liter vann per person, det har jeg ikke! Jeg har maks to liter væske. Jeg har juice og litt melk, og litt vann igjen i vannkokeren, sier Vilde.

– Jeg har en pakke knekkebrød, har bare litt havregryn. Det er ei lang liste, og jeg har kanskje tre av de tingene jeg trenger.

Se historien Vilde la ut på Instagram-kontoen til NRK Innafor fra kriseeksperimentet: