Biskopen ga grønt lys for omstridt medlemspraksis

Biskop Bernt Eidsvig har beklaget at kirken ikke fulgte opp eget vedtak fra 2013 om å avslutte omstridt medlemspraksis. Men året etter var det Eidsvig selv som ga grønt lys til å fortsette.

Så sent som i mars 2014 bestemte biskop Bernt Eidsvig at den omstridte medlemspraksisen, der kirken mellom 2011 og 2014 har ført opp minst 56.500 intetanende personer som medlemmer i kirken, skulle endres. Vedtaket ble imidlertid ikke fulgt opp. Og året etter bestemmer Eidsvig at kirken skulle forsette medlemsregistreringen. Stein J. Bjørge

4. nov. 2015 20:56 Sist oppdatert 4. november 2015

Ledelsen i bispedømmet har erkjent at praksisen med å registrere antatte katolikker, uten å spørre dem først, har foregått i stort omfang i årene 2011 til 2014.

Aftenposten har tilgang til dokumenter som viser at Eidsvig så sent som i mars 2014 besluttet at kirken skulle fortsette medlemspraksisen som internt skapte stadig sterkere reaksjoner.

Fakta Medlemsjuks-saken i Den katolske kirke Mellom 2011 og 2014 ble 56.500 intetanede personer ført inn i medlemslistene til kirken. Dette har kirken erkjent.Kirken får statlig og kommunalt tilskudd per medlem. For 2015 skulle kirken i utgangspunktet ha 130 millioner kroner.Kirken bestrider at innmelding i et trossamfunn krever en aktiv handling, dersom personen opprinnelig er katolikk. Myndighetene bestrider dette.Etter at Dagbladet avslørte medlemsjuks-saken, førte blant annet en anmeldelse fra en ansatt til politirazzia i lokalene til Oslo katolske bispedømme.Foretaket, i tillegg til biskop Bernt Eidsvig og økonomisjef Thuan Cong Pham, er siktet for grovt bedrageri av 50 millioner kroner.I sitt opprydningsarbeid, pålagt av Fylkesmannen i Oslo og Akershus, kontaktet kirken nær 80.000 personer. 56.500 personer var intetanende registrert. Ifølge kirken bekreftet 85 prosent av personene kirken kom i kontakt med, at de var katolikker og ville stå som medlem.Kirken slettet rundt 6.800 personer, men nær 17.000 hadde status som «uavklart» da kirken i mars leverte sin rydderapport.Fylkesmannen anmeldte også kirken for bedrageri, kort tid før kirken skulle presentere resultatet av sitt opprydningsarbeid. I tillegg har Fylkesmannen vedtatt at kirken må tilbakebetale 40,5 millioner kroner - et beløp som kan dobles dersom kommunen krever det kommunale tilskuddet tilbakeført. Vis mer

Oslo katolske bispedømme (OKB), økonomisjef Pham Cong Thuan og biskop Bernt Eidsvig ble i februar siktet for grovt bedrageri av 50 millioner kroner.

Politiet har som målsetting å avslutte etterforskningen før jul. Aftenposten er kjent med at saken da vil løftes opp til statsadvokaten for vurdering av eventuell tiltale.

— Det er fordi den er vurdert til å ha særlig allmenn interesse, og statsadvokaten har også vurdert det slik. Dette er en sak med stort omfang og den omhandler penger fra en offentlig støtteordning, sier politijurist Kristin Rusdal til Aftenposten.

Fulgte ikke eget vedtak

I oktober 2014 ble den omstridte registreringen umiddelbart stanset etter at Dagbladet avslørte at en lang rekke personer var blitt ufrivillige katolikker.

Samtidig ble det åpnet undersøkelsessak. Tilsynsmyndigheten, i dette tilfellet Fylkesmannen i Oslo og Akershus, fattet i juni i år vedtak om at kirken må betale tilbake 40,5 millioner kroner av det statlige tilskuddet for medlemmer som kirken har registrert – etter Fylkesmannens syn – i strid med lovverket.

Beløpet dobles dersom også kommunene krever tilbakebetalt sin del av tilskuddet.

Fakta Slik forklarer kirken saken Oslo katolske bispedømme har hele tiden avvist at de har gjort noe ulovlig, og har påklaget vedtaket fra Fylkesmannen om tilbakebetaling.Biskop Bernt Eidsvig har avvist at kirken har jukset, men har kalt det «rot».Ifølge kirken har lovverket vært uklart. De mener på sin side at det er opp til det enkelte trossamfunn å sette vilkårene for medlemskap.Biskopen har beklaget overfor både katolikker og ikke-katolikker som enten ble registrert mot sin vilje eller ikke ønsket å stå oppført som medlem.Bispedømmet har anført at deres eneste hensikt var å identifisere de katolikkene som faktisk er i landet.Arbeidsinnvandring fra land med stor andel katolikker har strukket kirkens ressurser til det ytterste, og kirkebesøket har økt med 70 prosent mellom 2005 og 2015, har kirken påpekt. Vis mer

Ledelsen i OKB har hele tiden avvist at de har gjort noe ulovlig, og har påklaget Fylkesmannens vedtak. Men internt i kirken har praksisen med å registrere intetanende personer, søkt opp i telefonkatalogen og registrert utelukkende fordi de har bakgrunn fra katolske land, vært omstridt.Det har også ledelsen i OKB vært klar over.

Aftenposten vet at det på toppnivå i Den katolske kirken i Norge ble rettet kritisk søkelys mot «feilaktige dobbeltregistreringer» så tidlig som sommeren 2011. Til slutt, i 2013, fattet Norsk katolsk bisperåd, bestående av biskopene Eidsvig i Oslo og Berislav Grgić i Tromsø, et vedtak om å endre medlemspraksisen.

Vedtaket ble imidlertid ikke fulgt opp.

Godkjente medlemsmetoden i mars 2014

Til Dagbladet i februar i år forklarte Eidsvig det på følgende måte: «Dessverre ble vedtaket ikke gjennomført umiddelbart, som det burde ha vært. I en presset arbeidssituasjon valgte vi minste motstands vei. Det har vi grunn til å beklage — og angre».

I et referat fra et møte i bisperådet datert 24. mars 2014, går det frem at det var Eidsvig selv som tok avgjørelsen om å sette stoppvedtaket fra 2013 til side, og likevel fortsette praksisen: «Biskop Eidsvig opplyser om at Oslo og Trondheim forsetter medlemsregistreringen slik det gjøres i dag. Tromsø må evt. si fra om de ønsker å gjøre det på en annen måte» , heter det i referatet.

Aftenposten vet at referatene fra bisperådsmøtene er blant beslagene politiet har gjort.

Den katolske kirken i Norge er organisert i ett bispedømme og to stift - Trondheim og Tromsø, og kirken har to likestilte biskoper. Det er imidlertid Oslo katolske bispedømme, der Eidsvig sitter, som håndterer det sentrale medlemsregisteret for hele kirken.

Saken fortsetter under bildet

Politiet bærer ut beslag fra kontorene til Det Katolske Bispedømme i Oslo etter at gjennomførte en razzia i lokalene i februar. Poppe, Cornelius

Avsløringen ble redigert bort

For snaut to uker siden omtalte Aftenposten en redegjørelse for saken ført i pennen av biskop Berislav Grgić.

Tromsø-biskopen valgte å følge Fylkesmannens vedtak umiddelbart, og har tilbakebetalt om lag fem millioner kroner. Grgić ønsket at hans redegjørelse skulle publiseres som informasjon til landets katolikker på nettsiden til Den katolske kirke i Norge.

Nettsiden styres av bispedømmet i Oslo, og publisering skjedde først etter at biskopens tekst ble redigert.

Ifølge administrasjonssjef i bispedømmet, Lisa Wade, var det hun som foreslo endringer i biskopens tekst, men at han sto fritt til å følge hennes anbefalinger.

— Som redaktør for nettstedet har jeg foreslått enkelte forbedringer av teksten. Det dreide seg om presiseringer og klargjøring av fakta, sa Wade til Aftenposten da.

Men etter det Aftenposten erfarer, skal Tromsø-biskopen også ha blitt kontaktet av personer i bispedømmets toppledelse.

I den opprinnelige redegjørelsen avslørte Grgić at vedtaket om å endre medlemspraksisen ble tilsidesatt «i kurien i Oslo». Kurien er bispedømmets administrasjon og ledelse, inkludert biskopen.

Tromsø-biskopen pekte nettopp på det bisperådsvedtaket som Aftenposten omtaler i dag. Opprinnelig skrev han: «(…) vi ble advart og har uansett hele tiden vært klar over at vi i beste fall beveget oss på kanten av hva loven aksepterer. Dessverre ble en beslutning i Norsk katolsk bisperåd tilsidesatt i kurien i Oslo, og disse registreringene fortsatte» .

Men så ble redegjørelsen redigert. I teksten som ble publisert til landets katolikker på katolsk.no, er avsnittet endret til: «(…) vi ble advart. Dessverre ble en beslutning i Norsk katolsk bisperåd ikke fulgt opp, og disse registreringene fortsatte».

Visste at de feilregistrerte

Aftenposten har tilgang til flere av referatene fra bisperådsmøtene. Av de interne diskusjonene går det frem at ledelsen i bispedømmet var fullt klar over at metoden for medlemsregistrering førte til feilregistreringer.

Likevel hevdet de, i sin klage til Kulturdepartementet på Fylkesmannens vedtak om tilbakebetaling, at «de feilene som OKB måtte ha gjort, er blitt gjort i god tro».

På et møte i februar 2013 var økonomisjef Thuan invitert for å redegjøre for medlemspraksisen.

Økonomisjefen, som ifølge kilder har vært sentral i medlemsregistreringen, mente at feilregistreringen var «så marginal at det ikke er nødvendig å gjøre store endringer med dagens praksis hvor man registrerer de man med rimelig sikkerhet kan anta at er katolikker» .

På dette tidspunktet hadde kirkens medlemsvekst eksplodert.

Mot en årlig gjennomsnittlig vekst på 3500 personer de foregående årene, kom det i 2010 brått nær 10.000 nye medlemmer. I 2011 økte det til om lag 16.000. I 2012 og 2013 ble det registrert henholdsvis 19.268 og 18.844 antatte katolikker i kirkens register.

Av referatet fra februar 2013 går det frem at biskopen allerede da tok til orde for å kontakte alle som registreres i brevs form:

«I dette brevet skal det stå at vi har grunn til å tro at mottakeren av brevet er katolikk, og at vedkommende vil bli registrert som dette. Hvis det ikke stemmer ber vi vedkommende melde i fra via post, epost eller telefon. Det kan ligge en ferdigfrankert konvolutt med i brevet. Når feilregistreringer skjer skal man beklage dette og stryke vedkommende med en gang.»

Biskopen ber økonomisjefen «sørge for at dette blir gjort». Men i referatet fra det påfølgende bisperådsmøtet, i Roma i oktober 2013, konstateres det at «brevet som skulle forfattes og sendes ut til de som registreres er ikke skrevet».

Ikke før Fylkesmannen fattet vedtak om opprydning i medlemsregistrene drøyt halvannet år senere, i november 2014, lanseres og iverksettes opprydningsplanen som innebar å sende ut brev og kontakte 79.000 oppførte medlemmer i Den katolske kirke i Norge.

— Kan ikke kommentere

Adminstrasjonsjef i Oslo katolske bispedømme, Lisa Wade, avviste i går å la seg intervjue av Aftenposten, men er forelagt opplysningene i artikkelen.

Biskop Eidsvig er ikke tilgjengelig for intervju. Wade uttaler seg på vegne av bispedømmet.

«Politiet konfiskerte bispedømmets arkiv i slutten av februar. Uten tilgang til referatene du henviser til, kan vi ikke kommentere på hva som står i dokumentene. Vi vil komme med et svar når vi får tak i de aktuelle dokumentene, slik at vi får kartlagt hva som skjedde.

Når det gjelder min dialog med biskop Grgic, dreide det seg om en e-mail utveksling om hans redegjørelse som skulle offentliggjøres på vårt felles nettsted; www.katolsk.no. Biskop Grgic hadde allerede publisert saken via e-mail til en rekke ulike grupper. Som redaktør hadde jeg noen enkle forslag til forbedringer av teksten som han umiddelbart aksepterte. Jeg har aldri lest de aktuelle referatene Aftenposten henviser til og avviser at det er en kobling her. I tillegg til meg, har flere i OKB og Trondheim stift vært i dialog med biskop Grgic om fakta i saken, blant annet Thuan Cong Pham og biskop Bernt I. Eidsvig. Det er helt normalt at vi har en dialog rundt fakta og forståelsen av fakta når det skal offentliggjøres på vårt felles nettsted.»