Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Klimapsykolog Per Espen Stoknes har adressert feilene medier, klimaforskere, organisasjoner, og andre, har begått i forsøk på å få folk engasjert i klimasaken.

- Jeg ble ganske frustrert da jeg så at den gammeldagse klimakommunikasjonen gang på gang falt i psykologiske fallgruver. Da bestemte jeg meg for å gjøre en gjennomgang av all forskningen på feltet, sier Stoknes i «Klimapodden: Tolv miljøløsninger».

I første episode av Dagbladets ferske podkastserie, er folkelig engasjement, og hvordan en skal få folk til å engasjere seg, tema.

«Klimapodden: Tolv miljøløsninger» er tilgjengelig i alle podcastapper, som Acast, iThunes og Spotify.

Du kan også høre episode to, allerede nå:

Fortsatt store utfordringer

Arbeidet til Stoknes resulterte i boka «Det vi tenker på når vi prøver å ikke tenke på global oppvarming».

Mennesket har nemlig kjent til klimaendringene i over 30 år. Fra da Gro Harlem Brundtland introduserte oss for begrepet «bærekraftig utvikling» på 80-tallet, til Klimakonvensjonen i 1992. Og til den tidligere amerikanske visepresidenten Al Gore vant Nobels fredspris for sitt arbeid allerede i 2001.

De siste åra har også klimaforskere påpekt sammenhengen mellom hyppigere ekstremvær og global oppvarming. Samtidig viser undersøkelser at nordmenn flest tror på menneskeskapte klimaendringer.

Likevel viser FNs klimapanels helt ferske rapport av vi er fryktelig langt fra å nå målene våre om forhindre ytterligere skade i jordas atmosfære i åra som kommer.

- Hjernen vår synes det er ubehagelig

Klimapsykologen mener at mye av dette kan skyldes måten vi formidler klimaendringene på, og hvordan hjernen vår igjen tar imot budskapet. Blant annet ved at det er store motsigelser mellom det vi vet, og det vi gjør.

- Verden må gjennom endringer i et omfang vi aldri før har sett

- På 1900-tallet lagde vi et samfunn der vi ble helt avhengig av olje og gass. Nå vet vi mye mer om konsekvensene av det. Likevel henger bilene, flyene og kjøttet igjen i livene våre. Da tvinges vi til å vite at måten vi lever på, ikke er bra. Det synes hjernen er ubehagelig, fortsetter Stoknes.

Han forklarer at hjernen automatisk vil rettferdiggjøre livsstilen din. Slik at du skal føle seg bedre, og slippe å føle på skyld og ubehag rundt det å fly, kjøre dieselbil og spise biff.

- Det skjer helt av seg selv, hjernen vår er god på det.

UBEHAGELIG: Fortellinger om dommedag og en klode som koker, kan være så ubehagelig for hjernen vår, at vi nesten ignorerer det, mener klimapsykolog Per Espen Stoknes. Her passerer sesongens første isfjell gjennom «Iceberg Alley» ved Ferryland på Newfoundland i 2017. Foto: Greg Locke / Reuters / NTB Scanpix Vis mer

Vil benekte det

Denne dissonansen er en av fem barrierer klimaformidlingen har blitt forhindret av i flere år, mener Stoknes. Hvis denne formidlingen, som får hjernen til å kjenne på ubehaget fortsetter, vil det fort kunne gå over i at du begynner å benekte at det i det hele tatt er galt å fortsette med klimagassutslipp.

- Det gjør vi med andre ting i livet også. Ikke bare klima. Hvis jeg vet, for eksempel, at nabogutten blir slått av foreldrene sine, så kan jeg leve som om jeg ikke vet det. For det er ganske ubehagelig å tenke på det hele tiden, sier klimapsykologen.

Dermed kan rop om en kokende kloke og dommedag, nesten gjøre mer skade enn nytte. Derfor mener Stoknes at klimaendringene må formidles på en annen måte.

- Jeg har også funnet fem, hemmelige nøkler, som faktisk virker. Det første er å gjøre det sosialt, så må vi gjøre det enkelt å handle, vi må gjøre det støttende i måten vi snakker om det på. Og så må vi ha en bedre historiefortelling, og så trenger vi bedre signaler.

Hør mer om fallgruvene og løsningene i «Klimapodden: Tolv miljøløsninger». Podcasten er tilgjengelig i din foretrukne podcastapp.