Er millionsluket Dale det verste eksempelet på offentlig sløsing for 2017?

En jury sammensatt av representanter valgt ut av Skattebetalerforeningen og Nettavisen har nominert fem kandidater til Sløseriprisen 2017. Prisen tildeles verste eksempel på sløseri i det offentlige i året som gikk.

Mandag presenterer vi den første kandidaten: Luftslottet Dale.

Her er de øvrige kandidatene:

Kandidat 2: Den nye hurtigrutekaia i Bodø

Kandidat 3: På rømmen fra politiet, får penger fra NAV

Kandidat 4: Boligbygg-skandalen

Kandidat 5: Mens flere tusen jobbet frivillig, svidde idrettstoppene av kjempesummer på alkohol



Tips oss om sløsing: Send epost til redaksjonen her

Vinneren kåres gjennom en avstemning på Nettavisen.

Luftslottet som sprengtes

Prakteiendommen på Dale i Sandnes skulle bli en ny bydel. 250 millioner kroner, mange fuktige byturer og en MC-gjeng senere, ble prosjektet avviklet i sin nåværende form. Eiendomsselskapet bak driften ble dessuten lagt ned av fylkeskommunen.

88 millioner skattekroner, samt alle inntektene som det fylkeseide prosjektet hadde generert i leieinntekter fra 1997 til 2015, var da borte.

Historien om Dale er historien om luftslottet som sprengtes. Det er en av de største og mest omtalte skandalene i Rogaland det siste tiåret.

Gjennom en hel serie med artikler publisert i fjor, har Stavanger Aftenblad dokumenter hvordan det gikk som gikk.

- Pengene satt løst

Det hele startet rundt år 2000, da Rogaland fylkeskommune opprettet et eget selskap som skulle drive eiendomsutvikling av Dale, øst for Sandnes. Selskapet ble tilført millionbeløp fra fylket på 88 millioner og to millioner fra EU. I tillegg hadde Dale Eiendomsutvikling inntekter på rundt 164 millioner kroner, primært på å leie ut lokaler til andre virksomheter.

Bevilgningene trengte de, for slik Stavanger Aftenblad skriver, i Dale Eiendomsutvikling satt pengene løst.

Mange titalls millioner ble brukt bare på planlegging på Dale uten at noe ble realisert.



Fra 2011 til 2014 brukte det fylkeskommunale selskapet 334.296 skattekroner på 162 restaurantbesøk. Mer enn 122.440 kroner gikk med til champagne, vin, drinker og øl.



Dale-området ble markedsført for de kommende generasjoner boligkjøpere gjennom en skolekampanje. Kampanjen #daledarling kostet flere hundre tusen kroner.



Selskapet leide ut lokaler til en 1%-motorsykkelklubb, og betalte deretter den samme klubben og dens advokat for å komme seg ut av leiekontrakten .



En tur til Tallinn i slutten av mai 2013 kostet minst 118 000 kroner. Åtte medarbeidere og fem ektefeller, inkludert daglig leders kone, var med på turen som skulle være «en kombinert studietur/velferdstiltak/teambuilding»



Mer enn 4,4 millioner kroner gikk til markedsføringsutgifter.



34.000 offentlige kroner gikk til én fuktig kveld på byen



Nesten 1,5 millioner kroner gikk med til å betale advokater som jobbet for utviklingsselskapet.



Fra 2011 til 2014 var den daglige lederen i Dale Eiendomsutvikling på 27 utenlandsreiser, og en rekke innenlandsreiser. Til sammen hadde de ansatte i denne perioden reist for 1.585.624 kroner på det offentliges regning.

I 2015 ble Dale eiendomsutvikling nedlagt som følge av dyre rekkefølgekrav fra Sandnes kommune og at regionalplanen som ble vedtatt at utbygging på Dale ikke skulle skje før etter 2030. Hele prosjektet ble til slutt solgt til BR Industrier for 31,5 millioner kroner i desember 2015.

- Dale-saken er et skrekkens eksempel på sløsing av felleskapets midler. Mens offentlige ansatte i skoler, helsevesen og eldreomsorgen knapt nok har en øre til velferdstiltak og må betale egenandeler på julebord, sløste dette selskapet bort utrolige summer på femstjernes hoteller, dyre middager og utallige reiser. Og resultatet: Null og niks! En tragedie, som heldigvis journalistene i Stavanger Aftenblad klarte å grave frem, sier Hallgeir Kvadsheim, økonom og medlem av juryen for Sløseriprisen til Nettavisen.

- Upresist

Høyre-politiker Ragnhild Osmundsen var styreleder i Dale Eiendomsutvikling i 15 år, frem til prosjektet ble skrinlagt.

Hun mener det er mye feil i mediedekningen av saken.

- Når det gjelder turen til Tallin for eksempel, blir kostnadene 76.000 kroner, ikke 118.000 kroner, hvis man tar vekk det de ansatte ble trukket fra turen på lønnskontoen. Turen var en planlagt studietur, og den eneste turen personalet hadde det var med tanke på utbygging og planlegging, sier hun.

Hun sier videre at 95 prosent av reisekostnadene og utgiftene til restauranter var i regi EU, som tildelte sponset prosjektet med to millioner.

- Dette var EU-prosjekt. Mesteparten av disse kostnadene ble ikke dekket av skattebetalerne, sier hun.

Vedlikehold

Hun sier at mye av de øvrige kostnadene gikk til å vedlikeholde og regulere eiendommen.

- Regulerer du eiendommen, vil den ha høyere verdi. Bare til reguleringsprosessen, gikk det 54 millioner kroner. 164 millioner et brukt til å drifte eiendommen. Vi leide ut lokaler for å holde eiendommen vedlike, sier hun.

Hun mener at problemet var at politikerne i fylkeskommunen først hadde gikk beskjed om at prosjektet skulle fortsette som før i henhold til avtalen med EU 2009, som innebar ferdigstillelse i 2015. Den stramme tidsplanen gjorde at utbyggerne fikk dårlig tid, noe som også forklarer hvorfor så mye av kostnadene kom i den siste delen av perioden.

- Men så kom beslutningen fra fylkeskommunen om at utbyggingen ikke kommer før 2030. Det er fylket du bør snakke med, sier hun.

- Kan bli en suksess

Fylkesrådmann Trond Nerdal i Rogaland har ingen kommentar til at prosjektet er nominert til sløseriprisen, men mener det ikke gikk så galt som mange skal ha det til.

- Hovedgrunnen til at fylkeskommunen valgte å selge er at de var i en motstridende posisjon som regional utviklingsaktør og besitter av eiendommene, sier han til Nettavisen.

Han mener at Dale fortsatt er et prosjekt under arbeid og hvis det lykkes i å skape en ny bydel, kan fylket få inn en halv milliard kroner.

- I så fall vil utbyggingen ha vært en suksess, sier Nerdal.

Han sier at ved siden av salgssummen på 31,5 millioner kroner, vil fylket få 40 millioner ved salg av ca 160 boenheter, etter vedtatt reguleringsplan.

Den videre utbyggingen er imidlertid langt ute i tid, trolig etter 2030, hvis den i det hele tatt blir en realitet.