På industriområdet Øra i Fredrikstad er det bygd opp to store basseng. Om ett år skal 100.000 smålaks bli over tusen tonn matfisk, hvis alt går som Nordic Aquaforms vil.

– Det gleder meg veldig. Det gir Fredrikstad en lederrolle i landbasert fiskeoppdrett. Ikke bare her i Norge, men også internasjonalt, sier fiskeriminister Tom Harald Nesvik (Frp).

Bassenget i Norges første storskala landbaserte oppdrettsanlegg for laks er delt i to, med en indre og en ytre del.

– Fiskene svømmer en runde i den indre delen, før de slippes ut i det store bassenget hvor de svømmer en runde til. Da er de ett år eldre, fire kilo tyngre, og klare til slakting, sier administrerende direktør i Nordic Aquafarms, Bernt Olav Røttingsnes.

De ansatte ved anlegget mater fiskene for hånd. Foto: Heidi Gomnæs / NRK

Resirkulerer vannet

I motsetning til sjøbasert lakseoppdrett, hvor fisken holdes i merder i havet, svømmer smolten (smålaksen, journ.anm.) på Øra i store, lukkede basseng hvor vannet renses hvert 40. minutt.

Røttingsnes sier de er den eneste aktøren som resirkulerer vannet fra bassengene.

På den måten planlegger selskapet å forhindre utslipp av fôr og avfall fra produksjonen i Glomma, samtidig som det skal forhindre lakselus og algeoppblomstring som kan ta livet av fisken.

Tryggere enn sjøbasert

Fire oppdrettsanlegg på yttersiden av Kvaløya har det siste døgnet registrert død fisk i anleggene, og Chrysochromulina-algen har de siste ukene tatt livet av syv millioner oppdrettslaks i Troms og Nordland.

Enorme mengder laks har rett og slett blitt kvalt, til en prislapp på flere hundre millioner kroner.

– En av fordelene med landbasert er at du kan kontrollere hva som kommer inn. Både lakselus og alger vil vi kunne sortere ut før det havner i bassengene, sier Røttingsnes.

Daglig leder ved Fredrikstad Seafood, Rune Fredriksen, og administrerende direktør Bernt Olav Røttingsnes i moderselskapet Nordic Aquafarms følger med på laksen. Foto: Heidi Gomnæs / NRK

Det er professor Jon Olaf Olaussen ved NTNU helt enig i. Han mener landbasert oppdrett er tryggere, både for oppdrettslaksen og for livet i havet.

– I et lukket anlegg på land har man mulighet til å gjøre noe med de klassiske problemene med sjøbasert oppdrett, som rømming, luseproblemer, og sykdommer.

– I tillegg kan man unngå forurensing i havet fra anlegget, forteller Olaussen.

Ikke uproblematisk

Professoren forteller at selv om dette virker som en vinn-vinn situasjon, er det også baksider.

– Man må jo beslaglegge en del landareal hvis man skal få store mengder laks produsert på land. Det blir som vindmøller, det er ikke alle som vil ha det i hagen.

Han er allikevel klar på at dette er den beste løsningen for miljøet.

– For villaksen, kystreker, kysttorsk og resten av livet i havet er dette det som må til.

Fiskeriminister Harald T. Nesvik (Frp) er begeistret for oppdrettsanlegget i Østfold.

– Det er økende interesse for etablering av landbaserte anlegg i Norge. Norsk næring må få best mulig vilkår for å være konkurransedyktige uavhengig av hva som viser seg å være den beste produksjonsteknologien.

Røttingsnes tror ikke landbasert oppdrett vil være dødsstøtet til sjøbaserte oppdrettsanlegg, men at de vil kunne leve side om side.

– Vi vil ikke utkonkurrere produksjonen i sjø, men være et supplement. De norske sjøbaserte anleggene kommer nok til å leve godt i mange år fremover.