Arborarea steagului secuiesc este dezaprobată de cei mai mulți dintre participanții la un studiu cu privire la relațiile interetenice din România, realizat în martie de Institutul Român pentru Evaluare și Strategie – IRES și cei mai mulți dintre respondenți consideră că autoritățile ungare nu ar trebui să se implice în aceste chestiuni.

Mai mult de jumătate dintre cei intervievați (57%) sunt de părere că gestul arborării steagului secuiesc este de natură să afecteze relațiile dintre români și maghiari, iar aproape 3 sferturi (74%) apreciază că aceste situații pot afecta relațiile dintre România și Ungaria.

Cercetarea națională realizată în fiecare an de Institutul Român pentru Evaluare și Strategie – IRES a fost focusată în anul 2013 pe percepțiile populației cu privire la relațiile cu etnicii de alte naționalități, dar și pe relația României cu țările UE în vederea identificării țărilor ”prietene”.

Cercetarea a relevat, la nivelul relațiilor României cu alte țări, că:

· țara pe care cei mai mulți români (88%) o identifică drept prietenă a României este Spania, urmată de Republica Moldova (85%), Italia (84%), Austria (82%), Bulgaria (81%) ș i SUA (80%)

· țările mai puțin prietenoase la adresa României sunt considerate Ungaria (41% du ș man vs. 43% prieten), Rusia (27% du ș man vs. 50% prieten), Fran ț a (pe care 13% o consider ă mai degrab ă du ș man, de ș i 78% o v ă d drept mai degrab ă prieten) și Marea Britanie (11% du ș man vs. 75% prieten)

· rela țiile României cu Ungaria sunt v ă zute drept bune de c ă tre 56% dintre persoanele intervievate, doar 1% dintre respondenți consider ă c ă acestea sunt foarte bune

· rela ț iile României cu alte ță ri ale Uniunii Europene sunt v ă zute drept bune de c ă tre 83% dintre intervieva ț i, în timp ce 6% le v ă d drept foarte bune, 9% le evalueaz ă drept proaste, iar 1% drept foarte proaste

În ceea ce privesc relațiile interetnice, studiul arată că:

· dintre etniile reprezentative din România, cele mai bune relații le au românii cu germanii, cu sârbii și ucrainienii, urmate de cele cu maghiarii și rromii

· rela ț iile dintre români ș i etnicii germani sunt v ă zute drept bune sau foarte bune de c ă tre majoritatea intervieva ț ilor – 89%; doar 6% dintre ace ș tia tind s ă le considere drept mai degrab ă proaste sau foarte proaste

· relațiile cu sârbii și ucrainienii din România sunt considerate a fi foarte bune sau bune de 84% dintre respondenți

· 56% dintre respondenți apreciazădrept bune rela ț iile din ultimii ani dintre români ș i maghiarii din România, 58% spun c ă acestea au fost bune, în timp ce 6% consider ă c ă au fost foarte bune; in timp ce 34% dintre intervieva ț i ar spune c ă acestea au fost mai degrab ă proaste sau foarte proaste

· rela ț iile dintre români ș i romii din România sunt considerate mai degrab ă bune de 51% dintre participan ț ii la studiu, în timp ce 47% le v ă d drept mai degrab ă proaste

· aproape 3 sferturi dintre paricipanții la acest studiu au o p ă rere bun ă sau foarte bun ă despre maghiarii din România

· peste jumătate dintre români (57%) spun că au vizitat județele Harghita sau Covasna din diferite motive: concediu (25%), vizite la prieteni ș i rude (12%), afaceri (7%) sau au fost doar în trecere (25%), iar un număr mare dintre respondenți (82%) se declar ă interesa ț i în foarte mare m ă sur ă de vizitarea celor dou ă jude ț e în scopuri turistice

· rela ț iile actuale dintre românii ș i maghiarii din România sunt considerate a fi mai proaste decât înainte de 1989 de c ă tre 38% dintre participanții la stidiu și mai bune de către 32% dintre aceștia

Cu privire la relația dintre români și maghiari, studiul a relevat că:

· cei mai mul ț i dintre români (51%) nu au vizitat niciodat ă Ungaria, dar opinia românilor despre Ungaria este mai degrab ă pozitiv ă: 28% dintre responden ț i spun c ă au o p ă rere foarte bun ă , iar 63% au o p ă rere bun ă despre aceast ă ț ar ă

· cei mai mul ț i dintre români (52%) privesc ob ț inerea dublei cet ăț enii de c ă tre maghiari cu ochi buni, însă o propor ț ie însemnat ă a participan ț ilor la studiu dezaprob ă aceast ă posibilitate pe care o au maghiarii din România (p ă rere proast ă +foarte proast ă – 41%).

· gestul unor pre ș edin ț i de consilii jude ț ene din Transilvania de a cere cet ăț enia maghiar ă este profund dezaprobat de c ă tre români (70%), iar majoritatea responden ț ilor (56%) consider ă c ă ace ș tia î ș i vor schimba atitudinea fa ță de România dup ă ob ț inerea cet ăț eniei ungare

· românii nu sunt ostili fa ță de maghiari, majoritatea dintre ei fiind de acord s ă aib ă colegi de munc ă maghiari (85%), vecini maghiari (78%), prieteni maghiari (80%) ș i chiar membri ai familiei maghiari (71%)

· românii sunt mai rezerva ț i în ceea ce prive ș te reprezentarea politic ă de c ă tre lideri maghiari, 51% nu ar accepta s ă aib ă reprezentan ț i politici maghiari

· 50% dintre participan ț ii la studiu consider ă c ă rolul UDMR în politica româneasc ă este unul negativ, ș i doar 39% c ă acesta este unul pozitiv

· 48% dintre participanții la studiu consideră este bine, iar 45% că este r ă u ca cet ăț enii români de etnie maghiar ă s ă s ă rb ă toreasc ă Ziua Ungariei

Caracteristicile cercetării :

Volumul eșantionului : 1.267 indivizi de 18 ani și peste

Tipul eșantionului : multi-stratificat, probabilist, reprezentativ la nivel național.

Reprezentativitate : eroare maximă tolerată de ± 2,8%