AEP judeca alimentele din perspectiva materialelor de propaganda eletorala. si, normal, ca nu ii iese

Ce spune propria hotarare a AEP

De o luna de zile au avut nevoie autoritatile responsabile de aplicarea legislatiei electorale pentru a clarifica un aspect foarte important al campaniei electorale pentru alegerile locale de pe 5 iunie: sunt ajutoarele alimentare acordate in perioada campaniei electorale de catre primarii in functie, totodata candidati pentru un nou mandat, mita electorala?Solicitarea adresata de jurnalisti a avut ca punct de plecare situatia din Craiova, acolo unde unde primarul Olguta Vasilescu a impartit, in prima saptamana a campaniei electorale(3-13 mai)alimente platite din bugetul local cu. Inainte de raspunsul clar de ieri al AEP, autoritatile in domeniu si-au pasat una alteia clarificarea situatiei. Vezi aici detaliiDin adresa cu numarul 13.451 din 30.05.2016, rezulta ca AEP a tratatdin perspectivacare, potrivit legii, nu pot fi decat materiale scrise, audio sau video. Judecand in aceasta cheie, AEP nici nu ar fi putut ajunge la alta concluzie.Iata ce spune AEP in raspuns: "Potrivit dispozitiilor art 42 din Legea 334/2006 privind finantarea activitatii partidelor politice si a campaniilor electorale, republicata, Autoritatea Electorala Permanenta este abilitata sa controleze respectarea prevederilor legale privind finantarea partidelor politice, precum si legalitatea finantarii campaniilor electorale. Conform art.44 din aceeasi lege, coroborat cu art 44 din Normele Metodologice de aplicare a Legii 334/2006(...) aprobate prin HG 10/2016, Autoritatea Electorala Permanenta controleaza respectarea dispozitiilor legale privind finantarea activitatii curente, cat si veniturile si cheltuielile partidelor politice. In conformitate cu prevederile art 36. alin (7) din legea 334/2006(...) este considerat material de propaganda electorala orice material scris, audio sau video, care indeplineste urmatoarele conditii: a) se refera in mod direct la un candidat sau partid politic, care participa la alegeri sau referendum, clar idendificat; b) este utilizat in perioada campaniei electorale, stabilita potrivit legilor privitoare la organizarea alegerilor; c) are obietiv electoral si se adreseaza publicului larg; d) depaseste limitele activitatii jurnalistice de informare a publicului. Prin urmare,", se arata in raspunsul AEP.Autoritatea nu a facut nici o referire la propria hotarare, numarul 19 din 18.04.2016 prin care s-a aprobat "Ghidul finantarii campaniei electorale la alegerile locale din anul 2016". De exemplu, articolul 27, alineatul 3, interzice clar oferirea de produse in campanie electorala."In campania electorala, competitorilor electorali le este interzisa achizitionarea, oferirea, distribuirea sau darea, in mod direct sau indirect, a pixurilor, a canilor, a ceasurilor, a tricourilor, a jachetelor, a gecilor, a impermeabilelor, a pelerinelor, a vestelor, a sepcilor, a caciulilor, a fularelor, a sacoselor, a pungilor, a umbrelelor, a galetilor, a brichetelor, a chibriturilor, (BOLD)a produselor alcoolice, a tigarilor si a altor produse asemenea", se arata in ghid. De asemenea, Codul Penal prevede inchisoare de pana la trei ani pentru coruperea alegatorilor. "Oferirea sau darea de bani,in scopul determinarii alegatorului sa voteze sau sa nu voteze o anumita lista de candidati ori un anumit candidat, se pedepseste cu inchisoare de la 6 luni la 3 ani si interzicerea exercitarii unor drepturi", spune articolul 386.