În urmă cu 12 ani, chiar în lunile premergătoare alegerilor locale 2008, zeci de primării din toată România semnau contracte de „furnizarea de servicii WEB şi servicii SAAD-Sistem Avansat de Administrare a Documentelor - întreţinere de resurse logice de tehnologia informaţiei“ cu o societate intitulată Impact Com SRL, vând sediul în satul Sărmaş, judeţul Harghita.

Potrivit contractului, primarii urmau să plătească un abonament de 99 de euro lunar, iar furnizorul urma să le pună la dispoziţie gratuit un soft în valoare de câteva mii de euro. Primăriile puteau, la alegere, să primească un site nou şi servicii banale de mentenanţă.



Firma este total necunoscută pe piaţa serviciilor IT din România, iar majoritatea primăriilor semnatare aveau site-uri funcţionale. Nimeni dintre cei implicaţi în afacere n-a putut explica raţional rostul semnării acestor contracte. În 2008, societatea Impact Com SRL avea un singur angajat. Pe de altă parte, cele mai multe primării care au acceptat contractul au ajuns după un deceniu în situaţia de a fi executate silit, în unele cazuri pentru datorii de milioane de lei, din pricina acestor înţelegeri.



De exemplu, primăria oraşului Hârşova, judeţul Constanţa, este executată silit pentru suma de 900.000 de lei, iar o altă sumă, de 2,1 milioane de lei, este încă în litigiu. Primăria Secăria (Prahova) avea datorii acumulate la Impact Com SRL de 1,2 milioane de lei, o parte din sumă fiind plătită, alta în litigiu. Primăria Stejaru (Tulcea) a plătit, în urma unor procese pierdute, suma de 600.000 de lei, iar Primăriei Casimcea (Tulcea) i se impută 84.000 de lei. Primăria Cheţani (Mureş) a plătit cu forţa peste 90.000 de lei firmei-fantomă din Harghita şi acum riscă să fie executată silit pentru 2 milioane de lei. Lista continuă, fiind vorba de zeci de primării din toată ţara. Reporterii "Adevărul" au numărat peste 25 de comune aflate în proces cu firma Impact Com, dar lista estimată a celor care au semnat contracte poate atinge numărul de 100 fiindcă administratorii societăţii din Harghita ar fi externalizat spre altă firmă serviciile.







Clauze contractuale controversate



Două clauze din aceste contracte au condus la situaţia apariţiei zecilor de procese pentru executare silită. Prima prevede că o primărie care nu-şi achită facturile la timp plăteşte penalităţi de întârziere de 1,19% pe zi. A doua clauză stabileşte o durată a contractului de 5 ani, cu o prelungire automată tot pe 5 ani, dacă primăria nu emite un preaviz de reziliere.

Doar că, la data emiterii preavizului, clientul nu trebuia să aibă nicio factură neachitată către furnizor. Majoritatea contractelor s-au reînnoit automat deoarece primăriile au fost forţate permanent să aibă datorii.



„Cea mai gravă clauză: dacă nu aveam zero datorii la cinci ani, contractul se prelungeşte automat. Îţi emiteau facturi cu trei zile înainte să expire contractul. Până îţi ajungea factura nu aveai cum s-o achiţi şi atunci se reînnoia automat“, explică Ion Sorin Timiş, primarul oraşului Borşa, judeţul Maramureş (MM).



Situaţia este confirmată şi de către un alt edil. „În primul contract, valabil pe 5 ani, voluntar nu ne-au trimis o factură pe o lună. Noi n-am observat, dar ne-am trezit că n-am putut rezilia contractul deoarece aveam o lună neplătită către ei. Aşa că s-a prelungit automat pentru încă 5 ani. Nu avem niciun beneficiu de la ei. Ce documente să arhiveze? Nimic n-au făcut“, spune Gheorghe Ţilincă, primarul comunei Casimcea.



Unele primării au plătit cinci ani, dar nu au reuşit să rezilieze contratul, altele au plătit anumite perioade, iar apoi au început să acumuleze intenţionat penalităţi de 1,19% pe zi. Alţi clienţi au solicitat instanţelor să rezilieze aceste contracte făcute pe perioade mari de timp, cu clauze în favoarea firmei private şi în defavoarea primăriilor.



În toate cazurile, după semnarea contractelor, firma din Harghita a realizat o pagină web cu denumirea respectivei administraţii locale pe un server anonim imposibil de găsit la o căutare în Google (nume.senap.ro). De aceea, majoritatea acestor pagini sunt inutilizabile, lipsite de orice informaţie, iar primăriile s-au întors la paginile web iniţiale, care funcţionează şi oferă informaţii.



„Am fost şi la consiliere în Harghita, acolo în satul Sărmaş. Ne-a băgat la subsolul unei clădiri. Nu era nicio companie de IT. Trebuie să aibă ei pe cineva în spate de au putut face aşa ceva. Pentru semnarea contractelor nici măcar nu au venit ei personal, le trimiteau prin mail“, spune Dumitru Florin, primarul comunei Teiu (Argeş).



„Ne tâlhăresc, nu alta. Am avut nişte procese cu ei şi am mai rezolvat. Ajunsesem la datorii la 1,2 milioane de lei. Câteva zeci de mii de lei bune le-a mai dat primăria pe fostul mandat de primar, dar am zis să mergem în instanţă. Nici nu ştiu dacă a funcţionat vreodată acel site. S-a semnat din neatenţie. Ei pe asta mizează de la început“, spune şi Aurelian Bălan, primarul comunei Secăria (Prahova).





Cum au semnat „ca primarii”



Majoritatea primarilor aflaţi acum în funcţie nu sunt cei care au semnat în 2008 aceste contracte. Actualii edili se luptă în instanţă să le poată rezilia ca să nu fie executaţi silit. Majoritatea pierd, dar sunt şi instanţe care le dau dreptate. Teiu, Chiochiş, Secăria sunt primării care au reuşit să câştige unele procese. Actualii edili nu ştiu cum predecesorii lor au putut semna astfel de contracte, însă bănuiesc că au semnat din neglijenţă, „ca primarii“. Sunt şi voci care spun că firma respectivă ar fi putut avea în spate un anumit partid politic aflat atunci la guvernare, cu influenţă în zona Harghita.



„Eu eram primar în acea perioadă, dar eram în spital. Viceprimarul a semnat contractul. Nu a văzut, nu a fost atent, nu ştiu ce să zic. Fata de la asistenţă socială a fost contactată cu promisiunea că va primi un laptop, iar ea a făcut lobby la viceprimar să semneze că nu e scump, doar 500 de lei pe lună“, mai spune primarul de la Casimcea.



Ionel Chiriţă era primarul oraşului Hârşova în mai 2008, ultima sa lună de mandat. „Am demarat o strategie integrată de informatizare a serviciilor publice din oraş care cuprindea o informare transparentă a activităţii primarului, consiliului local şi a celorlaţi angajaţi din primărie. Site-ul vechi al primăriei, care am înţeles că funcţionează şi astăzi, a fost atacat de mai multe ori în timpul mandatelor mele, fiind nevoit să-i suspendăm activitatea pe anumite perioade“, explică fostul primar motivul pentru care a ales să semneze.





În cazul Hârşovei, pe contractul semnat, consilierul juridic a menţionat cu pixul (foto sus) că are obiecţii cu privire la valoarea penalităţilor de 1,19% pe zi, ele neputând fi mai mari de 0,1%. Cu toate acestea, contractul a fost semnat. „Am o suspiciune cât se poate de fundamentată asupra validităţii obiecţiunilor, în sensul că acestea ar fi putut fi adăugate oricând după semnarea contractului”, spune Ionel Chiriţă. Împotriva acestuia, actualul primar al oraşului a depus chiar şi o plângere penală.



„De ce nu au citit contractul?“



Dragoş Gavriluţă este avocatul firmei Impact Com şi a Suport Informatic Online, o firmă care a primit prin cesiune o parte din contracte. Este singurul care a dat câteva explicaţii reporterilor „Adevărul“. Administratorul SC Impact Com, Dragoş Coşarcă, nu a dorit să ofere nici un punct de vedere cu privire la această situaţie.



„Dacă dumneavoastră vă faceţi o pagină pe Facebook, trebuie să vină Zuckerberg să vă facă conţinutul? Sunt executaţi silit în baza unor hotărâri judecătoreşti. Penalităţile de 1,19% vi se par mari? Dar 3.000 de zile de întârziere cum vi se par? O primărie de ce trebuie să întârzie când are de plătit? De ce o instituţie a statului trebuie să acumuleze atâtea zile de întârziere? Atunci, un om de rând, care nu reprezintă statul, ce are de făcut? De ce nu au citit contractul, să vadă ce condiţii contractuale sunt?“, a răspuns, printr-o serie de întrebări, avocatul Gavriluţă.

Pe aceeaşi temă:

Magnitudinea şpăgii în Portul Midia pentru vapoarele supraîncărcate cu oi. Dilemă de vameş: „Unde p**a mea să-i ascund?“

Cum se încasează „şpaga de bun venit“ în Portul Constanţa. Scuza poliţistului prins de DNA: „Căpitanul navei oferă ţigări în semn de protocol. E un obicei al portului“