See on maksimaalne lubatud arv, sest sisserände piirarv ei tohi ületada aastas 0,1 protsenti Eesti alalisest elanikkonnast.

Valitsus leidis, et kuna töötamiseks antavate tähtajaliste elamislubade taotluste ja nende andmiste arv on mullu ja tänavu tõusnud, siis on põhjendatud 2016. aastal sisserände piirarvu kehtestamine lubatud maksimummääras.

Aastatel 2012–2014 oli sisserände piirarvuks 0,075 protsenti Eesti alalisest elanikkonnast ning 2015. aastal 0,1 protsenti Eesti alalisest elanikkonnast.

Aastal 2012 võis piirarvu alusel Eestisse elama asuma soovivatele välismaalastele anda kõige rohkem 1008 tähtajalist elamisluba, millest kasutati ära 581 ja kasutamata jäi 427. Aastal 2013 võis piirarvu alusel anda kõige rohkem 1000 tähtajalist elamisluba, millest kasutati ära 602 ja kasutamata jäi 398 tähtajalist elamisluba. Aastal 2014 võis piirarvu alusel anda kõige rohkem 996 elamisluba, millest kasutati ära 720 ja kasutamata jäi 276.

Tänavu võib piirarvu alusel anda kõige rohkem 1322 tähtajalist elamisluba, millest 1. detsembri seisuga oli ära kasutatud 1137 ja jääk on 185 tähtajalist elamisluba.

Sisserände piirarvuga piirab valitsus iga-aastaselt Eestisse sisserändavate välismaalaste arvu. Piirarvu alla kuuluvad tähtajalised elamisload töötamiseks, ettevõtluseks ning tähtajalised elamisload välislepingu alusel.

Sisserände piirarvu ei kohaldata Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ega Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, abikaasa ja lähedase sugulase juurde kolimiseks, Eestis õppimiseks ja teadustöö tegemiseks, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani kodanikele.