Google teeb vahel imelisi asju: hiljuti avaldas ta enam kui 30 aasta vanused aerokaardid ning pakendas need moel, et igaüks saab minna ja ise uurida, kuidas teda huvitav maailma piirkond on aja jooksul muutunud. Kogusime valiku muutunud Eesti vaateid kokku, tegime sellest hüpnotiseeriva video ning kirjutasime lahti, millised on suurimad muutused. Vaata videost!

Seda, kuidas kõik ajas muutub, on äärmiselt huvitav jälgida. Ega aerofotod teab kui kaugele aega tagasi ulatu, siis ongi väga huvitav jälgida neid kohti, kust on täpselt samasugune kaader olemas.

Aerofoto, vaade Russalkale, Pirita teele, Kadriorule. Foto: Karl Akel, Eesti Ajaloomuuseum

Tallinn

Kõigepealt tabab pilk Tallinna: on ju alates 80ndatest just pealinn kõige jõudsamalt kasvanud. Seda kõike on ka pildis näha: tekib Lasnamäe ning Õismäe taha Harku järve ja mere vahele terved eeslinnad!

Tallinna rannajoon aastal 2002 Foto: Väino Silm

Tiri ja tõmba ja vaata, mis kuidas muutub:

Lasnamäe 2003 aastal Foto: Priit Simson

Muuga sadam

Kohe Tallinna kõrval on Muuga sadam ja see on üks neist Eestis asuvatest suurobjektidest, mille laienemine paistab satelliitpiltidelt suhteliselt selgelt ära.

Näiteks võib tähelepanelik uudistaja täheldada söeterminali kerkimist aastatel 2003-2004. Sadam laienes enim aastatel 2008-2010, kui 860 miljoni kroonise investeeringu eest saadi juurde 27 hektarit maad ja 400 meetrit kailiini. Ka seda laienemist on piltidelt näha.

Eesti suurima ja sügavaima kaubasadama territoorium koosneb 2 804 032 m2 suurusest maa-alast ja 7 520 000 m2 suurusest veealast.

Mäo

Liikudes edasi Tartu poole näeme, et uus Mäo rist (ametliku nimega Mäo möödasõit) tekib justnagu üleöö!

Umbes aastani 2003 kulgeb Tallinna-Tartu maantee ja sellega ristuv Rakvere-Pärnu tee roheliste nurmede vahelt, seejärel hakkavad aga maantee ümber moodustuma kollakaspruunid alad, mis

paistavad olevat justkui uue tee ettevalmistustööd.

Ja ühtäkki – täpsemalt aastal 2009 - on pildil terve uus suur teelõik. Selle ametliku avamiseni läks veel aega, lindilõikamine toonase majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi eestvedamisel toimus 1. oktoobril 2010. Uus liiklussõlm läks maksma pool miljardit krooni, nagu lehed toona kirjutasid.

Mäo ümbersõit Foto: Tiit Blaat

Tartu

Tartu on ka end välja sirutanud, kuigi oluliselt tagasihoidlikumalt kui Tallinn. 2006 aasta Tartu kesklinna vaade: tänased kaubanduskused ei ole veel pildil:

Tartu kesklinna vaade aastal 2006 Foto: Rauno Volmar

Mõned asjad, mida tähelepanu pöörata: nõukogude ajal asus Tartus Raadil suur sõjaväe lennujaam – see on selgelt linna põhjaosas ka näha.

Eesti taasiseseisvumisega lennujaam lakkas tegutsemas ning nii muutuvad ka lennurajad aasta-aastalt hajusamaks.

Teine suurem muutus on Annelinna ja Ihaste poolne areng – lisaks majadele tekib 2015 kaardile ka suur Ihaste sild. See aerokaartidel selgelt eristuv ehitis valitakse 2015 aasta betoonehitiseks!

Ihaste silla ehitus Foto: Jassu Hertsmann

Pärnu

Uut suurt ümbersõitu märkab silm ka Pärnus.

Mõne aasta tagusest ajast paistavad silma Tallinna-Pärnu-Ikla maantee ja Ehitajate tee ehitus. Kinnisvara arendatakse Valgeranna kandis, kõvasti laieneb ka Pärnu lähedal asuv Paikuse. Pärnu

lennujaam, mille elustamisest viimasel ajal palju juttu, aastate jooksul mingit suurt muutust läbi ei tee. Pärnu jõe suudme läheduses võib täheldada kaubasadama arengut ja laienemist.

Kuressaare

Väikelinn Kuressaares on toimunud eeslinna laienemise näol samasugune protsess kui enam-vähem kõikides teistes Eesti linnalistes asulates. Küll saab Kuressaare lisaks uhkustada kahe

piltidelt paistva suurema objektiga.

Linnast vasakul näeme, et alates 2004. aastast hakatakse rajama Tuulte Roosi kvartali lähedusse suurt käänulist golfiväljakut.

Roomassaare kandis ehk linnakeskusest lõunas pikendatakse aga jõudsalt lennujaama lennurada. Eelmise kümnendi lõpus toimunud ehituse käigus pikenes rada koguni 500 meetri võrra ehk 2000

meetrini.

Tööstusmaastike lummav võlu

Aidu karjäär

Aidu karjääris Ida-Virumaal kaevandati põlevkivi peaaegu 40 aastat. Sobivat kohta otsiti juba 1959. aastal, tööd läksid lahti aastal 1974. Kui varud ammendusid, tõmmati kaevandamisele aastal 2012 joon alla.

Mõni aasta enne kaevandamise lõppu tekkis idee rajada karjääri alale Eesti esimene rahvusvahelistele nõuetele vastav sõudekanal.

Selle süvis sai valmis 2013. aasta augustis, kaks ekskavaatorit Tark Öökull ja Aidu Kajakas tõstsid kanali rajamiseks ringi 5 miljonit tonni mäemassi.

Kahe kilomeetri pikkust sõudekanalit näeb sinakasmusta laia ribana ilmumas karjääri vasakusse alumisse nurka. Esimene võistlus Aidu kanalil peeti üle-eelmisel suvel.

Narva põlevkivikarjäär

Ida-Virumaal asuv Narva põlevkivikarjäär rajati 1970. aastal ning seal toodetakse aastas umbes neli ja pool miljonit tonni kaubapõlevkivi. Aastal 2010 prognoositi, et varusid peaks karjääris jätkuma veel umbes kolmekümneks aastaks. Narva karjäär on üks kahest Eesti Energiale kuuluvast põlevkivikaevandusest, teine on Estonia kaevandus. Seal kaevandatakse põlevkivi maa all.

Rummu

Rummu karjäär on aastani 1990 täiesti kuiv ja liivane – vähemalt kõrgelt ja kaugelt vaadatuna. Karjäärist kaevandati paekivi, sealhulgas nõndanimetatud Vasalemma marmorit. Ja kaevandati kaua – esimest korda murdsid Murru vangla kinnipeetavad paasi juba aastal 1938. Kui vee ärajuhtimine lõppes, hakkas põhjavee tase aga tõusma.

1994. aasta pildil on tegu juba korraliku järvega, mis aja möödudes veelgi kasvab.

Rummu karjäär Foto: Priit Simson

Lavassaare turbaraba Hiiumaa

Kuhu kõik need metsad jäid? Üks koht, kus tõesti näeb massilist metsaraiet, on Hiiumaa: aerokaadrid, mis viivad meid tagasi aastasse 1984 näitavad, et saar on metsaga tihedalt kaetud, aasta-aastalt mets aga hõreneb.

Hiiumaal elav kirjanik Tõnu Õnnepalu on kirjutanud kultuurilehes Sirp, et metsast on järel vaid ribad tee ääres.

"Võib-olla kõige suuremate maanteede ääres on need kulissid veel tõesti püsti, aga siin Hiiumaal neid küll ammu enam pole. Kui pole kuu aega mõnda teed mööda sõitnud, ei tunne kohti enam ära. Lage taga. Vaatepilt muutub lausa nädalatega. See, et raiemahud tõesti kasvavad, on silmaga näha. Ja kasvavad kiirenevas tempos. Metsalangetustehnikasse on ilmselt aastate jooksul kõvasti investeeritud ja eks need investeeringud tule tagasi teenida.

Ma haistan siin lausa võidujooksu veel kasvavale metsale, kes ees, see mees! Praegu on veel saada ilusaid männikuid ja kuusikuid kergesti ligipääsetavates kohtades. Juba mõne aasta pärast, kui nii

edasi läheb, midagi nii kena enam võtta pole."

Vaata ja võrdle oma silmaga, mis on juhtunud metsas 30. aastaga!

Ei leidnud oma kodukanti?

Vaata ja otsi Googlest ka enda kodupaik üles! Seda saad teha SIIT!

Tekstid: Madis Aesma (Forte), Rain Pruul (Eesti Ekspress), Ester Vaitmaa

Video: Mark Šandali (DelfiTV)

Graafika: Alari Heinsoo, Mart Nigola