Ljubljana – Če bi bile evropske volitve v nedeljo, bi na njih zmagala lista SDS, tik za petami ji je skupna lista NSi in SLS, visoko so tudi SD, SNS in lista Verjamem. Anketa tudi razkriva, katere liste bi pridobile, če bi bila udeležba na volitvah višja, kot je pričakovati.



Do evropskih volitev je še dobra dva tedna in pogled na prvo meritev javnega mnenja po tem, ko se je začela uradna predvolilna kampanja in ko se je iztekel rok za vložitev kandidatnih list, prinaša nekaj sprememb – na vrhu in na sredini, kjer je prava gneča kandidatnih list.



SDS prevzela vodstvo



Po tokratni meritvi bi se volitev zagotovo udeležilo 35 odstotkov volivcev in samo te volivce smo upoštevali pri analizi rezultatov. Če smo nazadnje izmerili vodstvo skupne liste NSi in SLS, se je po prvomajskih praznikih na vrh uvrstila kandidatna lista SDS, ki jo vodi Milan Zver. Dobila bi 19,2-odstotno podporo, medtem ko bi se lista NSi in SLS uvrstili na drugo mesto s 16,4-odstotno podporo. Razlika med njima ni velika, še zlasti, če upoštevamo tudi odgovore tistih anketirancev, ki so odgovorili, da bi mogoče prišli na volitve.



Dvig SD



Na tretje mesto se uvršča lista SD s predsednikom stranke Igorjem Lukšičem in se tako dviguje po lestvici, saj je na začetku merjenj volilnih preferenc na evropskih volitvah zaostajala za mnogimi kandidatnimi listami.



Na četrtem mestu je lista SNS z Zmagom Jelinčičem, ki iz ankete v anketo ohranja visoko podporo in bi lahko v tem primeru računal celo na en mandat v evropskem parlamentu.



Visoko kotira tudi lista Verjamem, ki jo predstavlja Igor Šoltes, in bi s podporo, ki se mu obeta, tudi še lahko upal na poslanski mandat v evropskem parlamentu.



Gneča v ozadju



Sledi vrsta kandidatnih list, ki se drenja okoli petih odstotkov podpore. Med temi je na prvem mestu lista PS z nosilcem Jožetom Mencingerjem, sledita pa mu lista Konkretno z Jelkom Kacinom in prvič doslej lista stranke Piratov, ki jo predstavlja Benjamin Rolando Vaz-Ferreira.



Za temi so liste, ki spadajo na dno podpore med anketiranimi in ki dosegajo okoli dveh odstotkov podpore: lista Solidarnost, Zares, DL, Desus, Sanjska služba in Združena levica. Med tistimi, ki so odgovorili, da se bodo zagotovo udeležili volitev, je še vedno osem odstotkov takšnih, ki ne vedo, koga bodo obkrožili 25. maja.



Višja udeležba koristi Šoltesu



Če v analizo vzamemo še delež tistih, ki pravijo, da se bodo verjetno udeležili evropskih volitev (25 odstotkov), se razmerja na lestvici nekoliko spremenijo.



Z višjo udeležbo bi prve tri stranke izgubile podporo, razlike med njimi pa bi se zmanjšale. Pridobile bi lista Verjamem, lista Sanjska služba, Solidarnost in Zares. Izgubljale bi še SNS, Konkretno, Piratska stranka in DL.



