Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (CEI) dobio je ulogu vođenja i koordinacije projekata javno-privatnog partnerstva, te je održao niz operativnih sastanaka sa odgovornim osobama u svih 20 županija i 30-tak većih gradova u Hrvatskoj. Lokalnim su vlastima prezentirali koncept i karakteristike modela JPP-a, kao i hodogram njegove realizacije. Strateške odluke lokalnih zajednica su, međutim, izostale, a razlozi su – kažu u CEI-u – uglavnom isti.

– U prijavama projekata najčešće je bilo problema s neriješenim imovinsko-pravnim odnosima na zemljištu, bilo je projekata koji nisu mogli dobiti suglasnost ministarstva jer nisu odgovarali Državnom pedagoškom standardu, odnosno mjerilima za prostor i opremu koju DPS propisuje, a bilo je i jedinica lokalne samouprave koje su nakon prijave projekta prekinule suradnju i više se nisu odazvale na poziv da dostave potrebnu dokumentaciju, kaže Krešimir Katranček iz CEI-a.

Čak i u županijama koje su krenule u program JPP-škologradnje moglo bi, međutim, biti problema, tvrdi predsjednik školskog sindikata »Preporod«, Željko Stipić. – Dobro je da se od JPP-a u školstvu odustalo, jer se bojim da će oni koji su krenuli u to tek plaćati posljedice loše odluke, veli Stipić. Problem je, kaže, što praktički nitko ne vodi računa o demografskim pokazateljima, pa se ide u gradnju škola u kojima bi za deset do 15 godina broj učenika mogao bitno opasti. – Ministarstvo plaća škole po učeniku, a ne po kvadratu, i moglo bi se dogoditi da na kraju bude problema s financiranjem takvih zgrada, veli Stipić.

Nije presporo

Prema podacima CEI-a, od 338 školskih objekata iz vladinog programa, gradovi i županije dosad su prijavili ukupno 139 školskih objekata. Za njih 118 nisu dostavljene tražene informacije u pogledu imovinsko-pravnih odnosa, projektne dokumentacije, dozvola, čak 126 objekata nije dobilo suglasnost ministarstva na idejni projekt, a u tri su slučaja lokalne zajednice odustale od škologradnje po JPP modelu. Kako napominju u CEI-u, pet školskih objekata ostalo je izvan JPP-a zbog nedostatne kapitalne vrijednosti i nemogućnosti konsenzusa grada i županije.

U Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta ne misle da realizacija projekta JPP-a ide presporo.



»Bijeg« od EU

– Iako je Programom Vlade iz travnja 2012. godine utvrđeno da Hrvatska preuzima 55 posto najamnine po svim JPP projektima u školstvu s »liste od 338 škola«, donošenje odluka predstavničkih tijela povezano je s preuzimanjem preostalog dijela financijskih obveza u narednih dvadeset-trideset godina. Stoga je proces odlučivanja u županijama i gradovima prilično spor što je sa stajališta MZOS-a i razumljivo – objašnjavaju u resornom ministarstvu.