Ifølge en ekspert er paragraffen tænkt som en nødbremse. Han mener dog, at der er tale om et desperat træk fra Nye Borgerlige.

Når et flertal i Folketinget har besluttet sig for at stemme ja til en lov, bliver den i langt, langt de fleste tilfælde ført ud i livet.

Men i Grundloven er der en ret ukendt paragraf, der i særlige tilfælde kan blokere for et flertal på Christiansborg og i stedet sende loven til folkeafstemning.

Den paragraf forsøger Nye Borgerlige fredag at aktivere ved at samle opbakning fra mindst 60 folketingsmedlemmer.

Anledningen er, at Folketinget fredag har vedtaget en ny lov, som giver børnefamilier uden så mange penge et ekstra tilskud. Tilskuddet går blandt andet til familier med udenlandsk baggrund, og det er Nye Borgerlige så meget imod, at de vil have en folkeafstemning.

- Det er ikke længe siden, vi havde et Folketingsvalg, hvor et stort flertal – inklusiv Socialdemokratiet – lovede højt og helligt, at de ikke ville lempe udlændingepolitikken. Det gør de nu, og derfor forventer vi, der er en velvilje til at lade danskerne få det sidste ord, siger Nye Borgerliges leder, Pernille Vermund, da TV 2 fredag formiddag møder hende foran Folketingssalen, hvor hun forsøger at samle de nødvendige underskrifter.

Nye Borgerliges Pernille Vermund, Mette Thiesen og Peter Seier Christensen forsøger at samle underskrifter foran folketingssalen. Foto: Peter SKov / TV 2

- En parlamentarisk nødbremse

Det er Grundlovens paragraf 42, der giver mulighed for at sende en lov til folkeafstemning, hvis mindst 60 folketingspolitikere skriver under.

Thorsten Borring Olesen, der er professor og historiker med speciale i dansk politik på Aarhus Universitet, forklarer, at paragraffen har ét hovedformål.

- Det er en parlamentarisk mulighed, som er tiltænkt en form for nødbremse, siger han til TV 2.

Grundlovens paragraf 42 Der må højst gå tre hverdage, fra et lovforslag er vedtaget, til de 60 underskrifter skal være indsamlet. Statsministeren beslutter, hvornår folkeafstemningen skal afholdes, men det skal ske 12-18 hverdage efter, at afstemningen er udskrevet. Hvis folkeafstemningen skal ende med, at en vedtaget lov bliver forkastet, skal mindst 30 procent af de stemmeberettigede stemme. Finanslovslove, love om skatter og de fleste udenrigspolitiske forhold kan ikke komme til folkeafstemning. Årsagen er blandt andet, at det kan være med til at forhindre langsigtet politik og hæmme statens funktionsevne.

Grundlovens paragraf 42 er kun blevet brugt én gang før. Det var i 1963, hvor Venstre og Det Konservative samlede de nødvendige underskrifter i protest mod en række nye jordlove, som de mente, gav staten lov til at tage almindelige menneskers jord. Det endte faktisk med, at jordlovene blev stemt ned ved folkeafstemningen.

Valgplakat fra Det Konservative Folkeparti ved folkeafstemningen i 1963. De konservative var ligesom Venstre imod jordlovene og endte med at vinde folkeafstemningen. Foto: Geert Bardrum / Scanpix Danmark

Siden 1963 har paragraffen dog ikke været i brug. Og det kommer den formentlig heller ikke fredag.

Fire underskrifter

Da TV 2 møder Pernille Vermund foran Folketingssalen, har kun de fire folketingsmedlemmer fra Nye Borgerlige nemlig skrevet under. 14 medlemmer af Dansk Folkeparti har godt nok skrevet under på mail, men Venstre og Det Konservative Folkeparti, der ellers er imod loven om et ekstra tilskud til børnefamilier, afviser ønsket om en folkeafstemning.

Udlændinge- og integrations Mattias Tesfaye (S) vil ikke skrive under. Han er ikke imponeret over, at Nye Borgerlige kun har fået underskrifter fra sine egne fire kandidater. Foto: Peter Skov / TV 2

Ingen af de borgerlige politikere fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, TV 2 fredag møder foran folketingssalen og Nye Borgerliges underskriftsbord, vil udtale sig om sagen.

Thorsten Borring Olesen vurderer, at årsagen til, at traditionsrige magtpartier som Venstre og Det Konservative Folkeparti ikke skriver under, er, at de ikke ønsker at skabe en tradition for, at der skal være folkeafstemninger hele tiden og dermed forsinke de folkevalgte politikeres arbejde.

- Grunden til, at politikerne generelt er varsomme, er, at flertallet kan skifte, og begynder man med sådan noget i en valgperiode, kan det blive praksis i den næste. Der skal virkelig være meget tungtvejende argumenter på spil, siger Thorsten Borring Olesen.

- Et desperat træk

Han forventer ikke, at danskerne de kommende år pludselig skal til at rende til mange folkeafstemninger, selvom Nye Borgerlige forsøger at puste liv i paragraf 42.

- Det her er et ret desperat træk fra et yderparti, som forsøger at påkalde sig noget opmærksomhed. De ved udmærket godt, at de ikke kan skaffe 60 underskrifter, siger Thorsten Borring Olesen.

Pernille Vermund afviser, at der er tale om et stunt, selvom der langt fra er udsigt til 60 mandater. Hun mener, at Socialdemokratiet med loven om ekstra tilskud til børnefamilier løber fra et valgkampsløfte om at bevare en stram udlændingepolitik.

- Jeg synes, det er på tide, at der er nogen, der kommer ind og afslører politikernes snyd og bluff, siger hun.

Folketinget har fredag sidste arbejdsdag inden jul.