Med er par klik på lommeregneren har statens økonomer markant skruet op for forventningerne til de offentlige finanser i år og næste år.

Ved udgangen af sidste år troede den daværende regering, at der ville være et mindre underskud på de offentlige finanser de næste år.

Men ifølge den nye regerings første Økonomiske Redegørelse, som udkom i dag, er forventningen nu et overskud på to procent af BNP i år og en halv procent næste år.

Forklaringen er pensionsafkastskatten, som alene i år forventes at tilføre den statslige bundlinje 43,5 milliarder kroner i ekstra indtægter.

For 2020 er ventes indtægterne fra pensionsafkastskatten at være eksta 13 milliarder kroner i forhold til skønnet fra december sidste år.

- Vi har en pensionsformue på over 3.000 milliarder kroner. Så kan man regne sig frem til, at hvis der kommer små ændringer i renter eller afkastet, så kan det få ret store konsekvenser for, hvad der kommer ind i indtægter, siger Michael Svarer, der er professor i økonomi ved Aarhus Universitet og formand for De Økonomiske Råd.

I begyndelsen af året forventede den daværende regering et underskud på to milliarder kroner i år. Nu ventes der et plus på 44 milliarder kroner.

De lave renter

Pensionsafkastskatten - bedre kendt som Pal-skatten - er på 15,3 procent af pensionsafkastet.

Så når kurserne på aktier og obligationer stiger, ryger der også mere i statskassen. Pal-skatten er også blevet kaldt 'en skjult skat', fordi de færreste danskere er opmærksomme på skatten, der lægges på pensionsformuen.

- Det afkast, der kommer, er meget afhængigt af, om det er et år, hvor det går godt på de finansielle markeder. Og vi har i år set, at renten bliver ved med at falde, og det er nok også derfor, man har opjusteret skønnet, siger Michael Svarer.

Pal-skatten Pensionsafkastskatten (også kaldet PAL-skat, hvor PAL er en forkortelse af Pensionsafkastbeskatningsloven) er den skat, der årligt betales af det løbende afkast (renter, kursgevinster, udbytte mv.) af al dansk pensionsopsparing. Skattesatsen er p.t. på 15,3 %. Skatten har store årlige udsving, ikke mindst pga. kursgevinster og -tab på pensionsformuerne, men er en væsentlig indtægtskilde for staten.

I den økonomiske redegørelse skriver regeringen, at det er udsigten til rekordlave renter i lang tid og stigende aktiekurser, som er baggrunden for det nye skøn, der altså ser ud til at sende ekstra 43,5 milliarder kroner i statskassen i år.

- Det er da et stort beløb. 43 milliarder kroner er mange penge, som vil polstre den faktiske offentlige saldo, hvis skønnet holder stik, siger Michael Svarer.

En lav rente giver større investeringslyst og flytter flere penge over i børsnoterede selskaber, som dermed bliver mere værd.

For obligationer betyder den faldende rente, at kursen på obligationerne stiger, hvilket også giver ekstra skatteindtægter.

- Den lave rente har manifesteret sig i, at der har været højere afkast på de finansielle marked, siger Svarer.

Derfor er der ekstra indtægter fra Pal-skatten • De forventede indtægter fra pensionsafkastskatten er opjusteret med 43½ mia. kr. i 2019 og 13¾ mia. kr. i 2020 i forhold til decembervurderingen.

• Opjusteringen afspejler primært nedjusterede renteforventninger i forhold til decembervurderingen og skal blandt andet ses i lyset af det fortsatte rentefald gennem første halvdel af 2019.

• Den generelle nedjustering af de forventede renter betyder, at afkast på obligationer og derivater skønnes højere, hvilket trækker bruttoafkastet og dermed skønnet for PAL-skatten i positiv retning.

• Hertil kommer, at afkastene på aktiemarkederne generelt har været højere gennem første halvår 2019 end forudsat ved decembervurderingen, hvilket ligeledes trækker i retning af højere indtægter fra pensionsafkastskatten. De skønnede indtægter fra pensionsafkastskatten er behæftet med betydelig usikkerhed, og kan ændre sig meget i løbet af forholdsvis kort tid.

• Kilde: Finansministeriet.

Påvirker ikke råderummet

Selv om den statslige pengetank altså kan se frem til ekstra polstring fra Pal-skatten, så kommer de øgede indtægter ikke til at ændre på regeringens førte økonomiske politik.

Udsvingene i Pal-skatten anses nemlig som et midlertidigt forhold, fordi aktiekurserne går op og ned. Derfor indgår de nye indtægter fra Pal-skatten ikke i de beregninger, som ligger til grund for det såkaldte økonomiske råderum.

Det er det økonomiske råderum, som politikerne bruger til at fordele penge på finansloven.