Faren til en af de dræbte i Tilst-sagen, hvor to unge mænd blev dræbt af politiets skud, har kæmpet for en dom til betjentene for drab i knapt 15 år. Nu er der skred i sagen.

Annonce

15 år. Så længe har Stig Wølch Jørgensen kæmpet for at få dømt to betjente for drab på hans søn og dennes kammerat en sen nat i december 2001. Og nu ser det ud til, at der sker noget.

Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg har vurderet, at sagen er så principiel, at den skal tages op ved dens højeste instans - Storkammeret, der kun vurderer sager af særlig principiel karakter.

»Det er meget sjældent, at en sag starter i Storkammeret,« siger ekspert i Menneskerettighedsdomstolen Peter Vedel Kessing, seniorforsker ved Dansk Institut for Menneskerettigheder.

»Der har været 43 domme mod Danmark ved Menneskerettighedsdomstolen i alt. Tre af dem har været ført ved Storkammeret.«

Annonce

Afgjort

Tilst-sagen tog sin begyndelse natten til 29. december 2001, hvor den 25-årige Lars Wølch Jørgensen og den 23-årige Hells Angels-rocker, Claus Nielsen, døde af de skud, to betjente fra en hundepatrulje affyrede for at stoppe seks biltyve i Tilst.

Betjentene har forklaret, at de handlede i nødværge, Statsadvokaten og Rigsadvokaten har undersøgt sagen og afvist at retsforfølge betjentene, og både Landsret og Højesteret har efter civile søgsmål fra de to dræbtes pårørende konkluderet, at de to betjente handlede efter loven.

Men faren Stig Wølch Jørgensen er uenig og overbevist om, at betjentene har overtrådt Menneskerettighedskonventionens artikel 2 om retten til liv, som blandt andet lyder:

»Berøvelse af livet betragtes ikke som foregået i modstrid med denne artikel, når den er en følge af magtanvendelse, der ikke går ud over det absolut nødvendige: a) for at forsvare nogen mod retsstridig overlast; b) for at iværksætte en lovlig anholdelse eller forhindre flugt fra lovlig forvaring.«

Ifølge myndighederne er det denne undtagelse der er til stede, mens Stig Wølch Jørgensen mener, der er tale om drab.

Annonce

Op på højeste niveau

De seneste fire år har sagen været behandlet i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourgs såkaldte Kammer med syv dommere. De har netop afgjort, at sagen skal indstilles til det såkaldte Storkammer med 17 dommere, som tager særligt principielle sager op.

Det er som Peter Vedel Kessing fra Dansk Institut for Menneskerettigheder siger, ganske sjældent at det sker.

»Når kammeret vurderer, at der opstår et væsentligt spørgsmål vedrørende fortolkningen af konventionen, så kan man henvise til storkammeret,« siger han.

»I løbet af et år afgør Kammeret over 1.000 sager, mens Storkammeret afgør 10-15 stykker,« fortæller han, der er overrasket over, at sagen kommer for Storkammeret.

Der har tidligere været helt oplagte sager i Storkammeret, hvor blandt andet Rusland og Tyrkiet har været anklaget for overtrædelse af artikel 2.

»Men her er jo tale om en meget konkret eller faktuel vurdering af, hvordan politiet har handlet. Det er ikke så principielt.«

Annonce

Staten kan sige nej

Sagen kan kun komme for Storkammeret, hvis ingen af sagens parter protesterer - sandsynligvis allerede indenfor et år.

»Fordi sagerne vurderes som principielle bliver de prioriteret,« siger Peter Vedel Kessing. Han har svært ved at vurdere, om staten vil gå ind og protestere, men hans gæt vil være nej.

»Så skal sagen nemlig afgøres i Kammeret med syv dommere. Og afgør de sagen til fordel for staten vil modparten, Stig Wølch Jørgensen, kunne anke og kræve dommen bragt for Storkammeret.

»Og så kommer den jo for alligevel. Så staten vil nok sige ja.«

Det vurderer de også fra Stig Wølch Jørgensens advokatkontor. Advokatfuldmægtig Tobias Stadafeld Jensen forklarer, at de ikke regner med, at staten vil gøre indsigelser. Og det vil de heller ikke selv.

Annonce

Noget at komme efter

Derfor er faren til skuddræbte Lars Wølch Jørgensen også tilfreds med udviklingen i sagen.

»Jeg føler, at jeg for en gangs skyld i denne sag har oplevet, at myndighederne har taget mig seriøst,« siger Stig Wølch Jørgensen .

»Du drømmer ikke om, hvad vi har været igennem.«

Men nu skal først advokaterne og siden nok også Stig Wølch Jørgensen til Strasbourg og fremlægge sagen - enten skriftligt eller mundtligt.

Som Stig Wølch Jørgensen skriver i et opslag Facebook-gruppen Tilst-sagen:

»De to betjente skulle have været sigtet af myndighederne, så alle "unoderne" var kommet frem i lyset på et tidligere tidspunkt. Det har været forkert tacklet af myndighederne, at overlade det til os, pårørende og venner, at få sandheden frem via en civil retssag.«

Opdatering onsdag 4. maj: Hos Justitsministeriet bekræfter presse- og kommunikationsrådgiver Camilla Svane, at de i ministeriet har modtaget Menneskerettighedsdomstolens forslag om at lade sagen gå til Storkammeret, og at sagen behandles. Andet kan hun ikke oplyse på nuværende tidspunkt.

Annonce

FAKTA - TILST-SAGEN

29. december 2001 ser to vidner tre biler køre ræs ved Bauhaus i Tilst.

Omkring klokken 02.00 ankommer en hundepatrulje med to betjente.

Betjentene føler sig truet og i løbet af 90 sekunder affyrer de 12 skud på den sneklædte parkeringsplads.

Den 23-årige Hells Angels-rocker, Claus Nielsen, dør på stedet af skud i ryggen.

Den 25-årige Lars Wølch Jørgensen rammes af et skud i hovedet. Han bliver indlagt på Århus Kommunehospital, men må erklæres død senere samme dag.

Efterfølgende forklarede betjentene i den officielle politirapport, at de unge tyve forsøgte at køre dem ned, og at de derfor handlede i nødværge.

Forklaringen blev godtaget af både Statsadvokaten og Rigsadvokaten, der således frikendte betjentene for strafansvar.

De pårørende, anført af Stig Wølch Jørgensen, var utilfredse med sagens udfald. De har - uden at få medhold - fået sagen prøvet i såvel landsretten som Højesteret.

I 2012 klagede de pårørende til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som i 2014 gik ind sagen op.

Nu har Menneskerettighedsdomstolen som beskrevet vurderet sagen til at være så principiel, at den skal behandles ved det øverste organ - Storkammeret.