Retten i Glostrup har i dag nedlagt navneforbud i sagen om de 32 offentligt ansatte it-medarbejdere, der er sigtet for at modtage bestikkelse i forbindelse med store it-indkøb for skatteborgernes penge.

Ingen medier har omtalt navnene på de 32, som stadig kun er sigtede - men med dommer Henrik Munkholms kendelse er det heller ikke længere tilladt for pressen at omtale deres arbejdspladser.

De ansatte arbejder - eller har arbejdet - for en række offentlige organisationer, institutioner og styrelser, som regnes for nogle af de bærende søjler i det danske demokrati. Derudover en stor kommune, en kæmpe statsejet arbejdsplads og et ministerium. Men efter kendelsen fra dommer Henrik Munkholm må arbejdspladserne ikke længere nævnes i medierne.

Se også: Løkke på ferie med nu fængslet it-topchef

Alle arbejdspladserne blev ellers nævnt i en fyldig pressemeddelse fra Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet den 21. juni.

Reelt havde retten og dommer Henrik Munkholm dog nærmest nedlagt navneforbud på forhånd, da alle de sigtede var blevet anonymiseret på retslisten - og deres navne heller ikke blev nævnt i retssalen.

Løkke fik check fra sigtet i korruptionssag

Dermed gennemførte dommer Henrik Munkholm et helt usædvanligt 'spøgelses-retsmøde', hvor det trods åbne døre var umuligt for tilhørerne at vide, hvem retsmødet handlede om. En ellers ukendt praksis i en dansk retssal - og retsmødet er tilsyneladende blevet afholdt i strid med gældende regler.

Reelt omfatter navneforbuddet kun 14 af de sigtede, som var repræsenteret ved tre forskellige advokater på retsmødet. Men da deres navne blev holdt skjult for den tilstedeværende presse, er det reelt umuligt at vide hvilke arbejdspladser, der er omfattet af navneforbuddet.

Stor samfundsmæssig betydning

Anklagemyndigheden - repræsenteret ved Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet - argumenterede i mod et navneforbud med henvisning til sagens høje samfundsmæssige betydning.

Anklager Jørn Taastrup erkendte dog samtidig, at straffen - hvis de sigtede bliver dømt - næppe kommer over 4-6 måneder i de groveste tilfælde, mens han i den milde ende forventer helt ned til 60 dages betinget fængsel.

De gaver - som ifølge politiets sigtelse er givet som bestikkelse - svinger i værdi fra 4.000-5.000 kroner og op til cirka 40.000 kroner. Flere af effekterne er fundet ved politiets ransagning af de sigtedes private hjem.

Sløvt politi

De tre forsvarsadvokater, som ønskede navneforbud i sagen, udtrykte meget direkte kritik af politiets efterforskning. Efterforskningsmaterialet er en tynd gang sjask, lod de forstå.

Blandt andet kom det frem, at den angiveligt helt centrale person i it-firmaet Atea - som menes at stå bag bestikkelsen af de 32 offentligt ansatte - stadig ikke er blevet afhørt.

Forsvarsadvokat Jakob Lund Poulsen antydede, at Atea-medarbejderen - som han kaldte 'krumtappen i sagen' - selv havde beholdt gaverne, men så blot ladet som om, at de var blevet givet videre til de offentligt ansatte it-folk, hvoraf flere har lederstillinger.

Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet forventer tidligst, at der falder dom i et par af sagerne omkring nytår. De skal køres som såkaldte prøvesager efter sommerferien, forklarede anklager Jørn Taastrup.

I mellemtiden er stort set alle de sigtede sendt hjem fra arbejde og må altså leve i uvished de næste mange måneder.

Opdateret med rettelse: I første version stod der, at 27 var sigtede i sagen. Det korrekte tal er 32, da forsvarets auditørkorps efterforsker yderligere fem personer.

Politiet aflyttede mistænkte i bestikkelsessag