Hvis støjniveauet i et gennemsnitsklasselokale lader til at være faldende, skal man ikke nødvendigvis regne med, at det er, fordi den danske ungdom har dæmpet sig.

Ifølge nye tal fra undervisningsministeriet har danske folkeskoleelever mere fravær. På tre år er fraværet steget fra 11 til 12 dage per elev i gennemsnit.

Ifølge tallene har eleverne også mere såkaldt ulovligt fravær. Tager man et kig på dem, der har ulovligt fravær, er der særligt en gruppe, der skiller sig ud.

Tallene fra ministeriet viser, at 0,9 procent af eleverne 2017/2018 havde mere end 15 procent – eller 30 dages – ulovligt fravær.

Undervisningsminister Merete Riisager (LA) »Dette tiltag er barsk, men vi kigger på barnets tarv, og det er at komme i skole og få undervisning.«

Et flertal besluttede med den såkaldte ghettoplan, at det skulle være muligt at fratage børne- og ungeydelsen, også kendt som den såkaldte »børnecheck«, hvis elever overskrider de 15 procents fravær.

Konkret sætter det nu ifølge ministeriet 5.166 elever i farezonen for at miste børnechecken.

»Vi mener, at det er helt afgørende, at børn kommer i skole – og særligt også for elever med en ikke-vestlig baggrund, der måske har et dårligt dansk og vigende faglige færdigheder,« siger Merete Riisager (LA) og uddyber:

»Dette tiltag er barsk, men vi kigger på barnets tarv, og det er at komme i skole og få undervisning. Det er ikke, fordi at vi ser en interesse i, at en masse familier mister denne her ydelse. Vi har en interesse i, at en masse elever kommer i skole.«

Skolelederne er dog bekymrede for tilgangen, da ordningen er bundet op på det »ulovlige fravær«.

Claus Hjortdal, Formand for Skolelederforeningen »Denne stive mekanisme med, at hvis alle indberetter tallene korrekt, kommer der en logik i at fjerne børnepengene – den holder ikke.«

»Den holder ikke«

Konkret er ulovligt fravær, når det er uden en godkendelse fra skolelederen. Spørger man Skolelederforeningens formand, Claus Hjortdal, er der dog ofte tale om meget individuelle tilfælde, som kan indebærer alt fra »familieferier« til »bryllupsforberedelse«.

»Denne stive mekanisme med, at hvis alle indberetter tallene korrekt, kommer der en logik i at fjerne børnepengene – den holder ikke,« siger Claus Hjortdal og uddyber:

»En måned kan bruges på mange ting, og man vil reelt sige, at begge eksempler kunne kaldes lovlige fravær, fordi forældrene formelt har overtaget undervisningspligten. (...) Men under alle omstændigheder, er vi nødt til at gå ind og lave et konkret skøn – det skøn stiller man spørgsmålstegn ved nu, når man siger, at det er enkelt: Enten lovligt eller ulovligt, men sådan er verden bare ikke.«

FAKTA Er der mere end én slags fravær? I den danske folkeskole taler man reelt om tre forskellige typer fravær. Ulovligt fravær: Elever udebliver fra undervisning uden tilladelse fra skolelederen. Fravær med skolelederens tilladelse: Her er der tale om en konkret vurdering af den pågældende elev, der sker med tilladelse fra skolelederen. Sygefravær: Eleven udebliver fra undervisningen, eksempelvis på grund af sygdom. Kilde: Undervisningsministeriet FOLD UD FOLD UD

Tilbage hos undervisningsministeren lægger man dog vægt på, at »der måske er nogle skoleledere, som der lige skal have tunet ind på, hvad ulovligt fravær er«.

»Tager en familie en måned til Australien og tager bøgerne med, så er det ikke ulovligt fravær, hvis forældrene kan overtage undervisningsansvaret. Der er undervisningspligt i Danmark, og ikke skolepligt,« siger Merete Riisager.

Allerede da regeringens ghettoplan blev lanceret i marts, var der tale om, at børne- og ungeydelsen ville være i spil som incitament. De præcise omstændigheder stod dog til et vist punkt hen i det uvisse.

Det gør de for så vidt stadig.

Er bortfaldet af børnepengene den sidste udvej, eller hvordan skal det forstås?

»Det er en hård bagkant, som handler om forældreansvar. Jeg mener, at det er et nødvendigt værktøj, fordi det er forældrene, der har det endegyldige ansvar, at deres børn kommer i skole,« siger Merete Riisager.

(Af en tidligere version af denne artikel fremgik det, at 85 procent af eleverne i opgørelsen med mere end 30 dages fravær bestod af indvandrere eller efterkommere. Dette er ikke korrekt. Berlingske beklager fejlen.)