Amerikanske dollars er benyttet til hvidvask i Danske Banks estiske filial. Det giver de amerikanske myndigheder mulighed for at gå ind i sagen.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Jette Aagaard, f. 1982, er journalist i Finans’ gravergruppe. Hun er uddannet journalist fra Syddansk Universitet og har arbejdet med erhvervsjournalistik på Børsen og Berlingske som finansreporter og politisk journalist. I 2013 fik Jette den journalistiske Timbuktu-pris på 100.000 kr. for afsløringen af, at danske pensionsselskaber og kommuner investerede millioner af kroner i statsobligationer fra korrupte regimer i Afrika. I sommeren 2014 begyndte hun i Jyllands-Postens erhvervsgravergruppe. Jette har været gymnast på højt plan og turneret med gymnastikhold på flere kontinenter. Efter et par år som efterskolelærer kan hun desuden synge for på de fleste sange i Højskolesangbogen.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Danske Bank er indtil videre sluppet billigt fra den store hvidvaskskandale i bankens estiske filial, men i værste fald risikerer banken, at de amerikanske myndigheder går ind i sagen.

En betydelig del af hvidvaskningen er sket i amerikanske dollars, og det er nok til, at amerikanerne kan åbne en sag, selv om hvidvaskningen hverken er foregået i USA eller involverer amerikanske selskaber.

»Det er der, risikoen ligger for Danske Bank. Vi har set eksempler, hvor det amerikanske justitsministerium har udstedt bøder af betydelige størrelser for finansiel kriminalitet, og hvor det eneste, der linker sagen til USA, er, at betalingsstrømmen er gennemført i dollars,« siger aktieanalytiker Per Grønborg fra SEB.

Hvidvask i Danske Bank I marts 2017 kunne Berlingske beskrive, at sorte penge til en værdi af omkring 140 mia. kr. fra 2010 til 2014 ulovligt er blevet ført ud af Rusland for at blive vasket hvide gennem flere banker herunder Danske Bank.

I Danske Banks filial i Estland blev mindst 25 mia. kr. hvidvasket.

Ifølge Finanstilsynets undersøgelse gjorde en whistleblower allerede i 2013 bankens ledelse opmærksom på problemer og mulige ulovligheder i Estland.

Ledelsen blev dengang advaret om, at præsident Putins familie samt Ruslands efterretningstjeneste, FSB, angiveligt hvidvaskede store beløb gennem konti i banken. Alligevel reagerede ledelsen først langt senere.

Et internt brev advarede også i 2014 direktionen om, at filialen i Estland handlede i strid med hvidvaskreglerne.

De ansatte i Estland skulle ligefrem have hjulpet med skjule kunderne for myndighederne.

Sagen førte til, at aktiviteterne i Estland blev lukket ned.

Kilde: Finanstilsynet, Berlingske, Ritzau, Danske Bank

Svenske Telias bestikkelsessag i Usbekistan er det måske bedste eksempel. Telekoncernen blev stævnet af de amerikanske myndigheder og endte med sidste år at betale en bøde på 6,1 mia. kr. (965 mio. dollars). Teleselskabets bankforbindelse, Nordea, gik dog fri i sagen.

De seneste uger har dog været gode for Danske Bank i forhold til at undgå en dyr amerikansk sag, vurderer SEB-analytikeren.

»Mulig amerikansk indblanding har været det store diskussionsemne på aktiemarkedet de seneste måneder. Men man må formode, at den risiko er reduceret betragteligt, efter at det nu er endeligt bekræftet, at sagen er lukket af det estiske finanstilsyn, uden at der kommer nogen form for bødestraf til Danske Bank. Det samme er situationen i Danmark,« siger Per Grønborg.

Handelsbanken vurderer ligeledes, at risikoen for en amerikansk sag er blevet mindre.

»Jeg vurderer, at risikoen for en amerikansk sag er lille. Men Danske Bank er meget lukket i forhold til, hvilke myndigheder banken er i dialog med om sagen,« siger Thomas Eskildsen, bankanalytiker i Handelsbanken.

Danske Bank vil ikke oplyse, om de amerikanske myndigheder har taget kontakt til banken med henblik på at åbne en sag, eller om de ligefrem allerede har åbnet en sag.

»Vi kommenterer generelt ikke på vores eventuelle dialog med myndigheder,« siger Kenni Leth, pressechef i Danske Bank.

Heller ikke det amerikanske justitsministerium vil udtale sig.

»Det amerikanske justitsministerium hverken bekræfter, afkræfter eller kommenterer på anden vis, om en undersøgelse er i gang eller ikke er i gang,« oplyser Nicole Navas Oxman, talsperson for justitsministeriet.