Umuligt at få svar

For at finde svar på hvordan regeringen regner sig frem til den økonomiske succeshistorie, har Detektor været i kontakt med både Erhvervsministeriet, Skatteministeriet, Beskæftigelsesministeriet og Bygningsstyrelsen. Knap en måned efter er redaktionen dog ikke kommet et egentligt svar nærmere.

Hos Erhvervsministeriet, der oprindeligt stod i spidsen for udflytningerne, får Detektor meldingen, at de ikke kender noget til det pågældende regnestykke, og de sender derfor bolden videre til de to ministerier, hvor de pågældende ministre nu holder til – altså Skatteministeriet og Beskæftigelsesministeriet.

Hos Skatteministeriet fortæller de, at regnestykket muligvis stammer fra et internt regeringsnotat udarbejdet af Bygningsstyrelsen, men det notat vil de ikke udlevere. I det officielle svar fra Skatteministeriet lyder det således:

- Det er fortsat regeringens ambition, at udflytningsplanen Bedre Balance kan realisere en besparelse på 100-150 mio. kr. årligt. Den anslåede besparelse er et foreløbigt estimat, der er udregnet ud fra tidlige vurderinger og skøn (...)”

14 dage efter Detektor første gang tager fat i Beskæftigelsesministeriet, sender de et svar, der er identisk med svaret fra Skatteministeriet, som redaktionen modtog syv dage tidligere.

Heller ikke Bygningsstyrelsen, der skulle have udarbejdet notatet, kommer med et mere konkret svar. Efter at have ventet tre uger på svar på aktindsigt, får Detektor afslag. I svaret lyder det blot - endnu engang - at regeringen i øjeblikket arbejder på en plan, der kan reducere huslejeniveauet i København betydeligt. Herudover fremgår det også, at Bygningsstyrelsen ikke ved noget om, hvornår udflytningerne har tjent sig selv hjem, som ministeren ellers siger:

- Bygningsstyrelsen er ikke bekendt med, at der skulle være lavet beregninger af, hvornår de midlertidige udgifter ved udflytningen er tilbagebetalt, lyder det i svaret.

Kompliceret regnestykke

Ifølge de eksperter, Detektor har talt med, er der også tale om et temmelig kompliceret regnestykke:

- Der er rigtigt mange ting, der skal med i regnestykket. Der er nemlig både mulige udgifter og mulige besparelser, også bliver det yderligere kompliceret af, at der både er udgifter på kort sigt, men så sandelig også på lang sigt, siger Jacob Torfing, der er professor i offentlig forvaltning ved Roskilde Universitet.

De midlertidige udgifter er de udgifter, regeringen selv har vurderet til knap 1 mia. kroner. Det er udgifter, der kun skal betales én gang som for eksempel omkostninger forbundet med selve flytningen, renovering af de nye lokaler, aftrædelsesordninger til medarbejdere, der ikke flytter med og arbejdet med at rekruttere nye medarbejdere.

Oven i det kommer de varige udgifter, som regeringen ikke har gjort op. Men som flere af de berørte ministerier har vurderet til årlige millionregninger. De varige udgifter er de omkostninger, der kommer, fordi noget bliver dyrere på grund af flytningen. Det kan for eksempel være, hvis en styrelse ikke udflyttes helt, men opsplittes - og derfor skal betale husleje to steder, have flere it-licenser, have to direktører og to receptioner.

Derudover er der de varige besparelser, som udflytningerne kan medføre. Det kan for eksempel være, at lønningerne er en lille smule lavere i provinsen, eller at huslejen er lavere. Her har regeringen altså sagt, at de forventer at kunne spare 100-150 mio. årligt på husleje.

Oven i alt dette kommer der udgifter og besparelser, som er vanskelige at gøre op i kroner og ører. Det kan for eksempel være, hvis styrelsen lider et stort kompetencetab, fordi erfarne medarbejdere ikke flytter med eller omvendt, hvis udflytningerne bidrager vækst i yderområder.

Men noget tyder på, at regeringen ikke tager højde for alle disse ting, når de udråber udflytningerne til en økonomisk succeshistorie, men i stedet plukker nogle af udgifterne og besparelserne ud:

- For mig at se foreligger der i øjeblikket kun et temmelig optimistisk skøn over udgifter og besparelser på kort sigt - altså flytteudgifter minus huslejebesparelser. Der er meget svært at sige, om det her bliver en økonomisk succes, fordi der på det her tidspunkt ikke er nogen, der har lavet det her ganske omfattende regnestykke, siger Jacob Torfing fra Roskilde Universitet.

Ministeren står ved regningen

Detektor har altså ikke kunnet få fat i nogle svar eller tal, der dokumenterer ministerens udmeldinger, om at udflytningerne er en økonomisk succes, der tjener sig selv hjem. Redaktionen har derfor spurgt Troels Lund Poulsen, hvorfor han udtaler sig så skråsikkert om, at udflytningerne er en økonomisk succes, når han ikke har dokumentation for det. Til det svarer han: