Hvilket gymnasie går du på? Og bor du på kollegie eller hjemme?«.



Indtil 9. november bør enhver dansklærer med respekt for Retskrivningsordbogen med fast hånd og rød pen slå ned på den elev, der formaster sig til at skrive 'gymnasie' og 'kollegie'. Efter 9. november, derimod, er det lige så godt og rigtigt som at skrive 'gymnasium' eller 'kollegium'.



Den dag udkommer nemlig den nye udgave af bibelen over det danske sprog, Retskrivningsordbogen, og fra den dag skal det være lettere at være dansker. Det er i hvert fald hensigten med ordbogen, som giver grønt lys for, at 40 ord, der ender på -ium, nu også gerne må ende på -ie.



LÆS OGSÅ



Valgfriheden gælder f.eks. gymnasie, kollegie, akvarie, evangelie for ikke at tale om ministerie, klimakterie og oratorie.



Og inden modstanderne af de nye valgfrie endelser havner på sanatorie af bare græmmelse, bør man måske minde om, at det faktisk siden 1986 har stået enhver frit for at lade en række ord, 10 i alt, heriblandt kranium, medium og ovarium, ende på -ie.



Ikke alle -ium-ord

I sidste ende er det jo sprogudviklingen, der bestemmer, mener man i Dansk Sprognævn, som står bag udgivelsen af den nye retskrivningsordbog. Og når en stor del af danskerne alligevel udtaler ordene 'gymnasie' og 'mysterie' og også foretrækker at skrive dem på den måde, kan man lige så godt gøre det lovligt.



LÆS OGSÅ



»Det er jo ikke gudgivet, at der skal være -ium på ordene. Det er jo bare udtryk for, at disse ord er gået mere ind i det danske sprog og i en dansk systematik i stedet for en latinsk«, siger sprognævnets direktør, Sabine Kirchmeier-Andersen.



»Det er jo lige godt at skrive akvarie og akvarium; det ene ord følger et dansk princip, det andet et latinsk princip, og begge logikker giver mening. Så det må være udviklingen og flertallet, der bestemmer. Det, vi har gjort, og som vi altid gør, når vi laver ændringer, er at se, hvad gode og sikre sprogbrugere gør. Folk, der f.eks. har en professionel sproglig baggrund, forfattere, journalister, lærere. Når først en udtale begynder at manifestere sig i skriftsproget, kommer vi i sprognævnet på banen«.





Inden man giver frit spil for -ie-endelserne, er det dog vigtigt at bemærke, at det ikke er alle -ium-ord, man kan forvandle til -ie-ord. Alle grundstofferne, f.eks. Det skal stadig hedde magnesium, helium og plutonium. Opium skal heller ikke pludselig hedde opie, og delirium bliver heller ikke lavet om til delirie.



»Vi ser simpelt hen ikke de former i skriftsproget, så derfor er der ingen grund til at lave dem om. Man kan godt acceptere gymnasie og oratorie. Men der er ingen, der skriver otie«, siger Sabine Kirchmeier-Andersen.



LÆS OGSÅ



ATP eller atp

Ie-endelserne er ikke eneste nyhed i den kommende retskrivningsordbog, der, med Sabine Kirchmeier-Andersens ord, rummer »en række meget forsigtige justeringer«. Blandt andet bliver det valgfrit, om man vil skrive 'væg-til-væg-tæppe' eller 'væg til væg-tæppe', og om man vil skrive atp og dvd eller ATP og DVD.



Til gengæld skal det være slut med at skrive apostrof i succes'er og buffet'er, og visse bøjninger, som f.eks. 'køknet', 'regelen' og 'aftnen' droppes til fordel for 'køkkenet', 'reglen' og 'aftenen'.



LÆS OGSÅ



Og så må man fremover i en lang række tilfælde f.eks. selv vælge, om man vil skrive adverbier og præpositioner med en styrelse i et eller to ord - f.eks. 'skoene stod indenfor døren', eller, som det skal hedde i dag, 'skoene stod inden for døren', »for de fleste danskere kan simpelt hen ikke finde ud af, om det skal være i et eller to ord«, siger sprognævnsdirektøren.



»Det er ikke nogen nem regel, og den har været diskuteret helt tilbage i 1800-tallet. Den nye valgfrihed vil gøre livet lettere for mange. Desuden tror jeg, at lærerne vil blive glade for, at de ikke skal bruge tid på at rette fejl«.



Konservativt som muligt

Og det er det, der er hele meningen med Retskrivningsordbogen, mener Sabine Kirchmeier-Andersen.



»Det er jo hele tiden tanken, at man ikke skal gøre retskrivningen til et problem, hvor man skal lære komplicerede regler, men at gøre det enkelt for sprogbrugeren. Det er derfor, vi gør det så konservativt som muligt, når vi laver ændringer«.



LÆS OGSÅ



Derfor er det altså også helt bevidst, at sprognævnet ikke stormer ud med radikale ændringer. Sidst, der skete en gennemgribende ændring af principperne bag den danske retskrivning, var tilbage i 1948, hvor bolle-å blev født, og store begyndelsesbogstaver i navneord blev stedt til hvile.



»Vores opgave er at følge sprogets udvikling, men vi skal selvfølgelig gøre det i overensstemmelse med traditionen, så vi holder fast i mange af de gamle stavemåder. Størstedelen af dem blev jo fastlagt med retskrivningsbekendtgørelsen fra 1892, og de ting, der er sket siden 1948, har bare været justeringer«, siger Sabine Kirchmeier-Andersen.



Vi er ikke vægelsindede

Direktøren er godt klar over, at sprognævnet risikerer at blive beskyldt for at være alt for forsigtigt, når man hellere vælger at indføre flere valgfrie muligheder frem for autoritære forbud.



LÆS OGSÅ



»Vi synes, det vil være lidt trist at gøre gode stavere til dårlige stavere fra den ene dag til den anden, bare fordi vi vælger at fjerne en regel. Vi vil ikke dømme nogen ude, som ellers har fulgt retstavningsreglerne, så vores strategi er, at vi langsomt indfaser nye stavemåder, og hvis folk tager imod dem, kan det være, at vi fjerner den gamle efter et stykke tid. Det er ikke, fordi vi er vægelsindede, men for at sprogbrugerne langsomt kan vænne sig til reglerne«.



Den nye udgave af Retskrivningsordbogen kommer til at rumme ca. 64.000 ord. Den blev sidst revideret i 2001.

Få det store overblik for 1 kr. Prøv den fulde adgang til Politiken.dk, apps, podcast og meget mere for kun 1 kr. De hurtigste er i gang på under 34 sekunder. Læs mere Er du under 30 år og udeboende? Få halv pris her Allerede abonnent? Log ind

