Danske myndigheder har ikke mulighed for at hente pengene hjem igen, når studerende fra andre EU-lande forlader Danmark uden at betale deres studielån tilbage.

Der bliver således ikke afdraget en krone på næsten 40 procent af de studielån, som studerende fra andre EU-lande i øjeblikket burde betale af på.

Det viser tal fra Uddannelses- og Forskningsministeriet.

Alt i alt mangler studerende fra andre EU-lande nu at betale misligholdt studiegæld for 123 millioner kroner. Et tal, der vokser år for år.

Paradoksalt hul i EU-reglerne

En del af forklaringen på den stigende ubetalte gæld findes i et hul i EU-reglerne, der medfører, at danske myndigheder ikke kan gå ud og hente ubetalte studielån hjem uden for Danmarks grænser.

Misligholdt studiegæld Den misligholdte studiegæld fra andre EU-lande er stigende. I 2011 var den på 58 mio. kr. Sidste år lå den på 123 mio. kr.

EU-retten giver på den anden side studerende fra andre EU-lande ret til at få udbetalt både SU og studielån i Danmark, hvis de fx har et studiejob på mindst 10-12 timer om ugen, mens de studerer her i landet.

- Det er næsten paradoksalt, at der er sådan et hul i reglerne. Hvor vi på den ene side er forpligtet til at yde nogle ydelser og give nogle lån, men samtidig giver EU-reglerne os ikke mulighed for at for at få pengene hjem igen, når de her mennesker skal til at afvikle deres gæld, siger lektor i EU-ret ved Syddansk Universitet, Henning Bang Fuglsang Madsen Sørensen til Orientering på P1.

Der findes godt nok et EU-direktiv, der forpligter medlemslandene til at hjælpe hinanden med at inddrive fx ubetalt skat og visse andre former for offentlig gæld.

Men direktivet omfatter ikke studiegæld. Og det gør de aftaler, Danmark har indgået med andre lande heller ikke.

Derfor kan myndighederne ikke gå ud og hente ubetalt studiegæld hjem i udlandet, hvis de studerende ikke indbetaler pengene frivillig. Det bekræfter SKAT, der har til opgave at inddrive ubetalte SU-lån.

- En forudsætning for, at SKAT kan anmode en udenlandsk myndighed om bistand med inddrivelsen, er, at Danmark har en gensidig aftale på området med det pågældende land. Danmark har en række aftaler med udenlandske myndigheder, men aftalerne dækker ikke inddrivelse af SU-lån, skriver SKAT til Orientering på P1.

Det medfører, at der i praksis bliver stor forskel på, om det er danske eller udenlandske studerende, myndighederne skal hente ubetalt studiegæld hjem hos.

Det burde være lige så nemt at få hentet pengene hjem, som det er at tage lånet med ud af Danmark. Henning Bang fuglsang, lektor

Lidt under halvdelen af de studerende fra andre EU-lande forlader nemlig Danmark igen, efter de har afsluttet deres studier.

Og det gør en stor forskel, forklarer lektor i EU-ret, Henning Bang Fuglsang Madsen Sørensen.

- Hos dem, der bor i Danmark, har vi mulighed for at foretage løntilbagehold, vi har mulighed for at få pant i deres ejendomme eller tvangssælge nogle af deres aktiver. Alle de muligheder har vi ikke i det øjeblik, den tidligere studerende først er flyttet fra Danmark, forklarer Henning Bang Fulgsang Madsen Sørensen.

Ubetalt studiegæld hober sig op

Når myndighederne ikke kan hente pengene hjem i udlandet, og der samtidig løbende kommer ny ubetalt gæld til, så hober EU-borgernes samlede misligholdte SU-lånegæld sig op og stiger år for år.

Fra 58 mio. kr. tilbage i 2011 til sidste år at nå op på 123 mio. kr., som ingen betaler af på.

Tallene dækker altså over den akkumulerede gæld.

Så selvom statistikken viser, at der i øjeblikket ikke bliver betalt en krone af på næsten 40 procent af de studielån, som studerende fra andre EU-lande lige nu burde betale tilbage på, så betyder det altså ikke, at næsten 40 procent af de udenlandske studerende undlader betale deres studiegæld tilbage.

Det er ikke det, det handler om.

Ser man på tallene opgjort år for år, fremgår det, at det snarere er i omegnen af 20 procent af de studerende, der ikke betaler deres studielån tilbage i det år, de ellers skulle begynde at gøre det i.

Og her er der ikke så stor forskel på, hvor ofte danske studerende og studerende fra andre EU-lande misligholder deres studielån.

Mens det i 2015 gjaldt 23 procent af de studerende fra andre EU-lande, var det samme år 17 procent af de danske studerende, der ikke betalte de opkrævninger, som danske myndigheder sendte ud, når studietiden var forbi.

Når de udenlandske studerendes samlede ubetalte studielån i særlig grad hober sig op, skyldes det altså blandt andet, at myndighederne ikke har mulighed for at hente pengene hjem igen, når først de studerende har forladt Danmark.

Nye adresser i udlandet kan mangle

En yderligere forklaring er, at det i nogle tilfælde kan være vanskeligt at finde frem til de tidligere studerende i det øjeblik, de ikke længere bor i Danmark.

Hvis man flytter og bor et nyt sted i Danmark, kræver cpr-loven, at man inden fem dage skal oplyse sin nye adresse og få den skrevet ind i cpr-registret. Det kræver loven derimod ikke, når man flytter ud af landet.

Af de lånebetingelser, som de studerende skriver under på, inden de får udbetalt et studielån, fremgår det dog, at de skal oplyse deres nye adresse til Udbetalingen Danmark, hvis de flytter til udlandet.

Men lånebetingelserne findes kun på dansk og er noget snørklet formuleret. Så disse betingelser er studerende fra andre EU-lande ikke altid opmærksomme på.

Og det kan gøre det endnu vanskeligere for myndighederne at få studiegælden hentet hjem igen.

- Den helt paradoksale konsekvens af det her er, at vi i teorien kan have nogle tidligere studerende siddende rundt omkring i Europa, som gerne vil betale deres gæld, men når vi ikke engang kender deres adresse i dag, kan vi ikke sende girokortet til dem, forklarer lektor i EU-ret, Henning Bang Fulgsang Madsen Sørensen.

Behov for at lave EU-reglerne om

Både han og juraprofessor ved CBS, Søren Friis Hansen, mener derfor, at der er behov for nye EU-regler på området.

De foreslår begge, at man ændrer inddrivelsesdirektivet, så det fremover også gør det muligt at hente ubetalt studiegæld hjem fra andre EU-lande.

- Det er klar, at det set fra en dansk synsvinkel kunne være hensigtsmæssigt, hvis direktivet blev ændret, så man kunne tvangsinddrive disse SU-lån også i udlandet, siger juraprofessor Søren Friis Hansen.

Herudover kan der være brug for fx at oprette en form for fælles-europæisk register, så det bliver muligt at finde frem til og komme i kontakt med de tidligere studerende, der ikke længere bor i Danmark, påpeger lektor i EU-ret, Henning Bang Fulgsang Madsen Sørensen.

- Det burde være lige så nemt at få hentet pengene hjem, som det er at tage lånet med ud af Danmark. Og der mangler vi i dag regler, der gør, at den danske stat kan hente pengene hos de udenlandske studerende, forklarer han.

Orientering på P1 har spurgt skatteminister Karsten Lauritzen, om han og regeringen vil bringe spørgsmålet op i EU-sammenhæng.