Står du og overvejer at købe en stor bil, kan det være, at du skal vente lidt med at skrive under på slutsedlen. Har du derimod en lille bil i tankerne, kan det være, at du skal få bestilt den snart. Regeringen har nemlig fremlagt et nyt forslag til en ændring af bilafgifterne, der som hovedregel vil gøre de mest brændstoføkonomiske biler og små varebiler dyrere og de største benzinslugere billigere.

Lovforslaget vil ifølge beregninger fra Opel Danmark eksempelvis gøre en lille bil som Opel Karl Enjoy, der koster 110.000 kroner i basisudgaven, omkring 16.800 kr. dyrere. Til gengæld vil flere af de største biler blive flere tusinde kroner billigere.

EU kræver realistiske målinger

Baggrunden for regeringens forslag er, at EU’s medlemslande er blevet enige om at udskifte den nuværende testmetode kaldet NEDC med en ny metode kaldet WLTP. Den nye metode skal give forbrugerne mere realistiske målinger af brændstofforbruget. Men i et land som Danmark, hvor man får fradrag eller tillæg til registreringsafgiften alt efter, hvor langt ens bil kører på literen, vil ‘mere realistiske’ forbrugstal i mange tilfælde være ensbetydende med en højere registreringsafgift.

Illustration: Færdselsstyrelsen

Ifølge en pressemeddelelse fra Skatteministeriet kunne bilkøberne se frem til 6.000-9.000 kr højere registreringsafgift og højere ejerafgifter.

Men det vil regeringen, der har lavere bilafgifter som en mærkesag, forhindre. Derfor har skatteminister Karsten Lauritzen (V) fremsat et lovforslag om, at biler, der er blevet testet efter WLTP-metoden - skal kompenseres.

Læs også: Benzinbiler dumper miljøtest

EU-kommissionen Fælles Forskningscenter (JRC) har regnet sig frem til, at den nye test gennemsnitligt fører til 21 procent højere resultater, når man sammenvejer alle de forskellige biltyper og deres markedsandele. Derfor foreslår regeringen, »at brændstofforbrug fastsat efter WLTP-metoden korrigeres med en fast faktor på 1,21, så afgiftsniveauet i gennemsnit fastholdes på det nuværende niveau.«

Dansk implementering gavner de største biler

Men da der er tale om et gennemsnit, vil alle de biler, hvor der er mindre en 21 procents forskel mellem de to metoders resultater, reelt få en afgiftslettelse, mens de biler, hvor forskellen er større, vil blive pålagt en højere registreringsafgift.

Ifølge lovforslagets tekst vil ændringerne ikke have nogen miljømæssige konsekvenser. Men regeringen har ikke fremlagt beregninger af, hvordan lovforslaget vil påvirke prisen på forskellige biltyper. Bruger man imidlertid undersøgelsen fra JRC, kan man se, at biler med små motorer vil blive dyrere, hvis lovforslaget vedtages. For både benzin- og dieselbiler med motorer på under 1,4 liter er forskellen mellem den gamle og nye metode nemlig større end 21 procent, mens forskellen for de større motorer enten er 21 procent eller lavere.

Følger man JRC’s målinger, vil de mindste biler blive mellem 2.000 og 4.500 kroner dyrere, mens de større benzinbiler bliver 8.000-12.000 kr billigere. Prisen ændres ikke på mellemstore dieselbiler, men store dieselbiler bliver omtrent 6.000 kr billigere.

Ekstraudstyr og prispres kan ændre billedet

Den nye testmetode er imidlertid meget mere detaljeret end den gamle, så der kan også være mellemstore og store biler, der bliver dyrere af den foreslåede afgiftsændring.

Brancheforeningen De Danske Bilimportører har således sendt Ingeniøren beregninger på tre anonymiserede biler: En lille bil i segment B, en SUV og en større bil. Beregningerne viser, at den mindste og største bil med de nye regler vil blive dyrere - henholdsvis 3.660 og 6.834 kr. SUV’en vil til gengæld blive 3.100 kr. billigere.

Læs også: Danske biler pulser mere CO2 ud

Så brancheforeningens direktør, Gunni Mikkelsen, vil ikke spå om, hvilken effekt den foreslåede afgiftsændring vil have på miljø og klima.

»De store motorer vil få en lidt større kompensation, og det kan trække i én retning. Omvendt får det miljømæssige aspekt jo en større indflydelse, fordi forskelligt ekstraudstyr, som tidligere ikke har været omfattet af testmetoden vil tælle med fremover. Derudover kan det jo også være, at nogle bilforhandlere, af konkurrencemæssige hensyn ikke ændrer priserne, så ændringerne i registreringsafgiften ikke kommer til at slå fuldt igennem på bilernes samlede pris. Så selv om jeg kan se forskellige strømpile, kan jeg ikke sige, hvad den samlede effekt vil være.«

Ifølge lovforslaget skal ændringerne træde i kraft 1. juli 2018. Det er imidlertid først fra 1. september 2018, at kravet om WLTP test for nyindregistrerede biler gælder. Reglerne vedrørende forbrugeroplysningen - at bilforhandlerne skal oplyse om brændstofforbrug efter den nye metode og bilens energimærkning - forventes dog først at skulle træde i kraft pr. 1. januar 2019.