Nye Borgerlige kravlede lige over spærregrænsen og fik fire mandater, da danskerne den 5. juni sammensatte et nyt folketing.

Derfor var overraskelsen stor i den lille folketingsgruppe, da de fik at vide, hvor mange penge, de ville få i gruppestøtte i Folketinget.

- Vi får 695.000 kr. hver måned. Det kommer vi ikke til at bruge, fortæller partiets finans- og frihedsordfører, Lars Boje Mathiesen.

Gruppestøtte er penge, som partierne på Christiansborg får til at ansætte medarbejdere, der kan hjælpe dem. Det kan være sekretærer, politiske konsulenter eller pressefolk. Deres egen løn kommer fra en anden kasse.

Lars Boje Mathiesen foreslår en betydelig beskæring af støtten og vil fremsætte et beslutningsforslag om det i Folketinget.

- Vi mener grundlæggende, at man godt kan spare en tredjedel. Vi mener godt, det kan drives billigere og bedre. Når politikerne mener, at samfundet skal effektivisere, så skal politikerne også selv gøre det, siger Lars Boje Mathiesen.

Gruppestøtte på Christiansborg Hver folketingsgruppe modtager gruppestøtte. Denne støtte går især til gruppernes lønudgifter til medlemssekretærer, rådgivere, pressemedarbejdere m.fl. Støtten gives på denne måde i 2019: Basisbeløb til folketingsgrupper på fire eller flere mandater: 305.848 kr. Eksperttilskud (basis) til folketingsgrupper på fire eller flere mandater: 121.727 kr. Basisbeløb pr. mandat til folketingsgrupper på tre eller færre mandater: 76.462 kr. Mandatbeløb pr. alm. folketingsmedlem: 47.952 kr. Mandatbeløb pr. folketingsmedlem, som også er minister eller formand for Folketinget: 15.984 kr. Eksperttilskud pr. folketingsmedlem: 19.066 kr. Partierne skal søge om at få eksperttilskuddet. Kilde: Folketinget.

En del af støtten kaldes for et eksperttilskud. Det skal partierne selv søge for at få fat i. Og det har Nye Borgerlige også gjort.

I taler om fråds med skatteborgernes penge. Er det så ikke hyklerisk, at I ikke bare siger, at I ikke vil søge det eksperttilskud?

- Vi lever også under de vilkår, at vi skal konkurrere med de andre partier. Men det kan også sagtens være, at vi ikke søger igen, siger Lars Boje Mathiesen.

Han uddyber sine synspunkter i Slotsholmen på P1 kl. 9.05 i dag.

De nyeste tal for gruppestøtte er fra 2017. Her fik partiernes folketingsgrupper til sammen 179 millioner kroner. Det var et gevaldig løft fra året før, hvor der blev givet 127 millioner kroner, men det var ikke nok for et bredt flertal i Folketinget. Derfor blev der indgået en politisk aftale, som kun Dansk Folkeparti og Enhedslisten stod udenfor, der gav de ekstra penge.

Et stigende mediepres og et behov for højt kvalificerede medarbejdere var den begrundelse, aftalepartierne gav for at tildele sig selv de 52 millioner kroner ekstra hvert år.

I dag står partierne ikke ligefrem i kø for at forsvare aftalen eller forholde sig til forslaget for Nye Borgerlige.

Hverken Socialdemokraterne, Venstre, Konservative eller SF har ønsket at stille op til interview. Fra Enhedslisten og Liberal Alliance lyder det, at man godt vil være med til at se på at skære i gruppestøtten, men partierne har ikke kunnet stille op til interview.

Å og R: Folkestyret koster penge

Derfor er det op til Alternativet og Radikale at forsvare den gruppestøtte, der nu er under beskydning fra klassens nye dreng.

Det gør Rasmus Nordqvist, politisk ordfører for Alternativet, gerne:

- Jeg synes ikke, vi får for meget. Vi skal kontrollere regeringens arbejde. Det er en vigtig opgave i et parlament, og det kræver sekretariatsbistand og opbakning til de folketingsmedlemmer, man har.

Han mener, at det største problem, når det kommer til penge og partier, ligger et helt andet sted - nemlig i reglerne for partistøtte.