Lovgivningen bag førtidspension- og fleksjobreformen er »simpelthen for stram«. Sådan lyder konklusionen i et brev, der i går landede på beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsens (V) bord.

Brevet var underskrevet af de kommunalpolitikere, der har ansvaret for beskæftigelsesområdet i landets seks største kommuner: København, Aarhus, Aalborg, Odense, Esbjerg og Randers. Dermed er brevet underskrevet af kommunalpolitikere fra den samlede forligskreds bag reformen (Regeringen, RV, S og SF, red.) med undtagelse af Liberal Alliance.

I brevet står der, at det er et problem, at alvorligt syge borgere sidder fast i systemet for at leve op til de stramme kriterier og hårde dokumentationskrav, der skal til for at få en førtidspension. Og at sagsbehandlingen »kan tage årevis«.

Sidst mener kommunerne, at de store forskelle i antallet af førtidspensioner, der tilkendes på tværs af kommunerne i sig selv, er et udtryk for, at lovgivningen bør ændres.

I Randers mener formand for Beskæftigelsesudvalget, Christian Boldsen (V), at en lovændring er nødvendig, hvis kommunerne skal følge ministerens og forligskredsens intention bag reformen.

»Ministeren sender et brev ud til os, om at vi fortolker loven for stramt, men i Ankestyrelsen og hos domstolene får kommunerne medhold i ni ud af ti afgørelser. Så det er ikke os, der fortolker loven for stramt – det er derimod loven, der er for stram,« siger han.

Formålsløs skrivelse

Reformen havde til hensigt at hjælpe mere udsatte borgere i for eksempel fleksjob. Blandt andet gennem tildeling af et ressourceforløb, hvor borgeren skulle vurderes og vejledes af forskellige fagpersoner for eksempel inden for sundhed, uddannelse og kost.

I en bemærkning til loven lyder det, at borgere kun kan undgå at deltage i et ressourceforløb, hvis »det er helt åbenlyst, at en aktiv indsats ikke kan forbedre tilknytningen til arbejdsmarkedet«.

Det er blandt andet formuleringen helt åbenlyst, kommunerne mener er for stram og i øvrigt tolker vidt forskelligt.

For at komme kommunerne til undsætning sendte beskæftigelsesministeren i foråret en såkaldt orienteringsskrivelse. Skrivelsen skulle præcisere intentionen bag lovgivningen og ikke mindst ensarte fortolkningen af den.

Men som Information tidligere på sommeren kunne fortælle, var skrivelsen ifølge landets fire største kommuner og en førende jurist på området varm luft. Ifølge dem kunne kommunerne ikke vægte ministerens orienteringsskrivelse højere end lovgivningen, der er stadfæstet gennem Ankestyrelsens og domstolenes principafgørelser.

Kompleks

Kommunalpolitikerne, Information har talt med, beskriver alle tilfælde, hvor de ser sig nødsagede til at sende borgere i meningsløse ressourceforløb. Ligesom flere påpeger årelang sagsbehandling, fordi ressourceforløb netop skal afklare borgeren fra flest mulige vinkler.

»Rigtig mange århusianere sidder fast i det her system. Loven er blevet så kompleks og har fået et defineringsniveau, der betyder, at antallet af arbejdsprøvninger og mængden af mennesker, der skal involveres i en enkelt borgers sag, tager årevis,« siger Thomas Medom (SF), rådmand for Sociale Forhold og Beskæftigelse i Aarhus Kommune.

I Aarhus Kommune tildeler man ellers flere førtidspensioner end i eksempelvis København, hvor beskæftigelsesborgmester Anna Mee Allerslev (RV) i den seneste tid er blevet kraftigt kritiseret af kommunens borgere.

Ministeren: tankevækkende

I et skriftligt svar til Information kalder beskæftigelsesministeren forskellen på tilkendelser af førtidspensioner kommunerne imellem for »tankevækkende«.

»Det er jeg nødt til at have en dialog med de seks kommuner om. Derfor vil jeg nu invitere dem til et møde, så de får mulighed for at forklare sig.«

Ministeren skriver desuden, at han ser frem til at diskutere sagen med Københavns beskæftigelsesborgmester Anna Mee Allerslev i ministeriet i dag, tirsdag.

»Det er jo ingen hemmelighed, at der har været meget debat om reglerne i København. Reglerne skal selvfølgelig være til at forstå, og det kommer vi også til at se på, når vi skal evaluere hele reformen. Som jeg også har sagt tidligere, er det en topprioritet for regeringen at gøre lovgivningen på hele beskæftigelsesområdet mere enkel i tæt samarbejde med kommunerne.«

Også Anna Mee Allerslev ser frem til at diskutere reformen med ministeren. Hun håber, at han har indset, at der skal mere end en orienteringsskrivelse til at ændre kommunernes praksis.

»Hvis ministeren fortsat nægter, at der hersker et problem i kommunerne, må det være et udtryk for, at han er tilfreds med, at nogle kommuner, herunder landets største, føler sig nødsaget til at have en meget stram praksis, hvis vi skal leve op til loven. Og et udtryk for at han samtidig accepterer den store forskel på tildeling af førtidspension kommunerne imellem. Det kan jo godt være, at det er bekvemt for ham at have den holdning – men han skal ikke give kommunerne skylden,« siger hun.

Senere på ugen mødes beskæftigelsesministeren med forligskredsen bag reformen.