I rettens andre dag vitnet Olav Johannesen fra Finanstilsynet og Erik Sneeggen fra Kripos. Espen Sirnes som var kalt inn som vitne av Nordea ble droppet. Nordea mente Svein Ølnes hadde redegjort godt nok for hvordan Bitcoin virker dagen før. Espen Sirnes har blant annet skrevet innlegg i norske medier som «Bitcoin bør forbys» og «Bitcoin er mislykket som valuta». Han er kjent for å ha en ganske negativ holdning til Bitcoin, og liten forståelse for hvordan teknologien virker.

Etter vitneutsagnene, prosederte begge parter før retten ble hevet. Rettens dom forventes å avgis innen 14 dager.

Finanstilsynet vitner

Olav Johannesen er seksjonssjef i Finanstilsynet og var dagens første vitne. I innledningen dagen før la Nordeas advokat Hallvard Gilje Aarseth vekt på en rapport fra finanstilsynet hvor det står at Bitcoin og kryptovaluta utgjør stor risiko for hvitvasking. Sturles advokat Odd Bovim, spurte Olav om hva som var kjernen i budskapet i denne rapporten. Olav forklarte at hovedbudskapet i rapporten er å advare forbrukerne mot høy risiko for svindel og høy volatilitet. I rapporten fremkommer det også at kryptovaluta kan og bør underlegges den nye hvitvaskingsloven som ventes senere i år.

Odd Bovim spurte om Olav Johannesen ville vurdert hvitvaskingstiltak dersom han teoretisk skulle ha startet en bedrift som drev med kjøp og salg av Bitcoin. Olav svarte ja på dette. Dagen før ble det klart at Sturle frivillig har underlagt seg hvitvaskingsloven og rapporterer uoppfordret til politiet om mistenkelige transaksjoner. Siden Bitcoin er uregulert er Sturle ikke pliktet til å rapportere noe som helst.

Odd Bovim spurte til slutt om det er noe regulatorisk som forhindrer banker i å handle kryptovaluta. Hvorpå Olav Johannesen svarte «Nei, men det frarådes».

Kripos vitner

Erik Sneeggen er politioverbetjent i Kripos. Han har jobbet med etterforskning av saker på «det mørke nettet» også kjent som «Dark Web». Han har spesialkompetanse på anonyme markedsplasser og har blitt kurset blant annet hos Interpol. I dag etterforsker han saker som involverer kryptovaluta.

Nordeas advokat Hallvard Gilje Aarseth spurte Erik Sneeggen om hvem som tradisjonelt bruker Bitcoin som betalingsmiddel? Dagen før påsto Nordea at dette var kriminelle, anarkister, liberalister og programmere. Erik svarte at de som tradisjonelt nå bruker Bitcoin som betalingsmiddel er kriminelle på det mørke nettet, spesielt interesserte slik som liberalister som er interessert i p2p teknologi, IT interresserte som ønsker å prøve teknologien og et overveldende antall av spekulanter. I følge Erik har spekulantene dominert det siste årene. Det er et helt annet bilde en f. eks i 2015 hvor de fleste som eide Bitcoin var kjenninger av politiet. Det er ikke tilfelle i dag.

Hallvard Gilje Aarseth spurte Erik Sneeggen om han kunne fortelle litt mer om bruk og kjøp av Bitcoin. Erik forklarte at anonyme markeder på det mørke nettet tar kun kryptovaluta som betalingsmiddel. Bitcoin har vært den valutaen som har blitt mest brukt, men senere så har mer anonyme kryptovalutaer blitt brukt slik som Monero. I norske saker er det fortsatt mest Bitcoin som blir brukt til glede for politiet. De ser forøvrig nå at også kriminelle i Norge, begynner å investere i andre kryptovalutaer.

Hallvard Gilje Aarseth spurte deretter om hva det er som handles på de anonyme markedsplassene på det mørke nettet? Erik Sneeggen forklarte at det går mest i narkotika og våpen men en finner også falsk id, slik som pass og overgrepsmateriale. I Norge er det for det meste våpen og narkotika det går i.

Hallvard Gilje Aarseth spurte om det er mulig å spore Bitcoin og finne id på personen bak. Erik Sneeggen svarte at ja det gjør det, alle transkasjoner ligger i en åpen desentralisert database som kan etterforskes. Politiet kan beslaglegge midler ved å få tak i privatnøkkelen som ofte ligger på en PC eller mobil. Dette krever rettslig ranskaingskjennelse. Politiet kan finne id ved å be vekslingstjenester slik som Sturle om opplysninger for å spore transaksjoner til enkeltpersoner eller deanonymisere transaksjonen. Norske Bitcoinvesklere bruker bankoverføring slik at minst en av partene er identifisert av banken.

Hallvard Gilje Aarseth spurte om Sturle Sunde har virket som mellommann for kriminelle. Erik Sneeggen bekreftet at dette har skjedd, og forklarte hvordan kriminelle benytter vekslere som mellomledd for å skjule transaksjoner. Hvis person A skal kjøpe narkotika av person B, så avtaler de seg i mellom med kryptert kommunikasjon. Person B sender da person A en Bitcoinadresse. Person A kjøper så Bitcoin av en Bitcoinveksler for norske kroner og ber om at Bitcoin deponeres på Bitcoinadressen til person B. Veksleren er uvitende om dette fordi de ikke er underlagt hvitvaskingsdirektivet og mangler derfor verktøy til å gjøre analyser på transaksjonene. Hadde veksleren benyttet samme analyseverktøy som politiet ville veksleren enkelt avslørt slik kriminalitet og kunne rapportert transaksjonen til politiet. Erik legger vekt på at Bitcoin vekslere bør underlegges hvitvaskingsloven slik at de får tilgang på slike verktøy for å detektere slike transaksjoner.

Analyseverktøy ser alt, også på det mørke nettet. Verktøyet oppretter nemlig kontoer på de anonyme markedsplassene og kan således trekke ut alle adressene som har relasjon til markedsplassen. Deretter er det enkelt å se alle bevegelser.

Hallvard Gilje Aarseth spurte så Erik Sneeggen om hva som vil skje om man har gode analyseverktøy. Erik svarte at da ville Bitcoinveskleren få en risikoscore på transaksjonen. Hallvard spurte så om det finnes tilfeller der en transaksjon ikke kan spores. Erik svarte at i få tilfeller benyttes såkalte tumbler tjenester som mikser transaksjoner slik at de blir vanskeligere å spore.

Hallvard Gilje Aarseth spurte deretter om hva som er risiko for at man som Bicoinveksler medvirker til hvitvasking og terrorfinansiering. Erik Sneeggen svarte at så lenge vekslerne ikke bruker analyseverktøy så er risikoen høy. «De sender Bitcoin ut i blinde».

Hallvard Gilje Aarseth spurte om Erik Sneeggen hadde noen synspunkter på avgjørelsen som Nordea har tatt med henvisning til nektelse av kundeforhold og bankkonto til Sturle Sunde. Erik svarte at han har forståelse for avgjørelsen med tanke på anbefalinger fra politiet og myndigheter. Han legger til at Bitcoins Norway som er den andre store Bitcoinveksleren i Norge har blitt pålagt rutiner av banken sin som er DNB. Det finnes med andre ord andre løsninger enn full nekt av konto. Erik forteller også at mange utenlandske tjenester, spesielt i USA har gode systemer. I USA blir kontoen din fryst og Amerikanske myndigheter får en hvitvaskingsvarsel hvis brukeren forsøker å overføre midler til en anonym markedsplass via en Bitcoinveksler. Han legger til slutt til at gode analyseverktøy er relativt dyre, opptil 1000 dollar i måneden.

Sturles advokat Odd Bovim får nå ordet og spør Erik Sneeggen om Bitcoin er anonymt. Erik svarer at Bitcoin er pseudoanonym valuta. Alle transaksjoner er åpne i en desentralisert database og kan spores tilbake til den første transaksjonen i 2009. I de aller fleste tilfeller har politiet lykkes med å spore transaksjoner tilbake til enkeltpersoner. I noen få tilfeller vil et fåtall av dyktige brukere kunne benytte ulike strategier for å unngå sporing. Det er derfor svært viktig for politiet å ha et godt samarbeid med norske Bitcoinvekslere som kan hjelpe med å deanonymisere transaksjoner.

Odd Bovim spør så om Kripos har gitt formelt råd til Nordea om å nekte konti til de som handler med Bitcoin? Det har de ikke og Kripos har heller ikke vurdert dette. Erik legger til at det er viktig for Kripos å dele kunnskap om forebygging av hvitvasking. Kripos vil derfor informere Nordea om hvordan kryptovaluta blir brukt.

Odd Bovim sier at 5% av alle nordmenn eier kryptovaluta. Han spør så om hvor mange av disse Erik Sneeggen mener bruker kryptovaluta til lyssky virksomhet? Erik svarer at det var vill vekst i kryptomarkedene i 2017. De fleste som kjøper kryptovaluta kjøper det som en investering og sparer disse til de en dag kan selge med avkastning. Han gjentar at det er spekulantene som nå dominerer.

Odd Bovim spør om Kripos sitt forhold til Sturle Sunde. Erik Sneeggen svarer at de har et veldig godt samarbeid med Sturle, de får informasjon uoppfordret av veldig høy kvalitet. Odd spør så om informasjonen de har fått av Sturle har ledet til at kriminelle har blitt pågrepet. Erik bekrefter at så er tilfelle. Odd lurer så på om det har gått opp ett lys for kriminelle at Bitcoinvekslere samarbeider med Kripos. Dette kan også Erik bekrefte at er tilfelle.

Odd Bovim viser frem en artikkel «Kriminelle vender tilbake til kontanter» og spør Erik Sneeggen om han kjenner til artikkelen. Erik bekrefter at han kjenner til vedkommende som har skrevet artikkelen. Det er en advokat som jobber mye med narkotikasaker hvor kontanter er involvert. Da han satte seg inn i Bitcoin fikk han en åpenbaring da han skjønte hvor sporbart det var. Han skjønte at kryptovaluta ikke ville være fremtiden for kriminelle og at de raskt ville gå tilbake til kontanter.

Odd bovim lurer på om Erik Sneeggen kan si noe om utviklingen av anonyme markedsplasser og Bitcoin som betalingsmiddel. Erik sier at nordmenn trekker seg ut av de anonyme markedsplassene og handler heller mer direkte seg imellom. Dette skyldes at en del markedsplasser har blitt stengt av myndighetene, men også at det er en del scams(lureri) ute å går. Odd viser Erik artikkelen «Dark markets is no longer using Bitcoin» og lurer på om han har noen synspunkter. Erik sier at som følge av at Bitcoin i mindre grad brukes på det mørke nettet så etterspør de kriminelle mer anonym kryptovaluta, men det finnes ingen norske selgere som tilbyr dette.

Odd Bovim lurer på om Kripos og Sturle Sunde har diskutert rutiner. Erik Sneeggen bekrefter at det har de. De er i dag litt uenige om bruk av analyseverktøy da Sturle Sunde insisterer på å bruke sitt freeware wallet explorer program. Noe som imidlertid er et godt verktøy, Erik anbefaler dette verktøyet til andre politidistrikter som kanskje har begrenset med midler. Norske Bitcoin vekslere er ikke pålagt å kjenne sine kunder men Sturle har mye kjennskap til sine.

På spørsmål om hvor effektivt sporing av Bitcoin er vs kontanter, svarer Erik Sneeggen at politiet i Norge har avdekket de største gruppene på anonyme markedsplasser i Norge. Alle transaksjoner involvert ble avdekket noe som aldri kunne skjedd dersom kontanter var brukt.

Til slutt spør Odd Bovim om hvorvidt det er positivt eller negativt at Sturle planlegger å bruke bank ID på sin nye plattform? Erik svarer at det er helt strålende!

Sturles advokat sin prosedyre

Odd Bovim innleder så sin avsluttende prosedyre. Han starter med å argumenter for at alle er avhengig av å ha en bankkonto. Banken har monopol på utstedelse av betalingskonto. Man bør derfor ha særskilt saklig grunn for å kunne gjøre en så stor inngripen som kontonekt. Sturle sunde er avhengig av banktjenester og det er av stor samfunnsmessig betydning at finansinstitusjonene er åpne.

Han argumenterer videre at risikoen ved kjøp og salg av Bitcoin ikke er større en risiko en har i andre næringer og trekker frem massasjeinstitutt som eksempel, der det er mye betaling i kontanter(betaler svart). Han trekker frem at Kripos sier at det er ganske dumt å bruke Bitcoin til kriminelle handlinger, da er det mye bedre å bruke kontanter. Det er derfor ikke særskilt grunn for å stenge Sturle utenfor.

Han gjør så poeng ut av at når Bitcoins Norway har konto i DNB, så har også Nordea andre handlingsalternativer utenom å nekte konto. De kan innlede samarbeid og sette krav, eventuelt prise inn sine tjenester. Det er ingen banker som nekter andre banker kundeforhold, selv om de driver med mCash eller kontanter. Våpenfabrikker får bankkonto, de fleste våpen som produseres brukes til jakt, ikke til å drepe folk.

Han argumenterer så mot Nordea sitt premiss om at Bitcoin er anonymt og brukes av kriminelle. Han sier at de fleste som kjøper Bitcoin er spekulanter, Svein Ølnes forklarte at Bitcoin ikke er anonymt, Kripos sier det er en dårlig ide å bruke Bitcoin til kriminelle handlinger og at Bitcoin bidrar til å deanonymisere det mørke nettet. Han understreker til slutt at Bitcoin er egnet til spekulasjon og plassering av kapital, ikke kriminelle handlinger.

Han argumenter deretter avslutnigsvis at Sturle Sunde har gode systemer og rutiner som er langt over det som kreves. Det er ikke grunnlag for å påstå at Sturle Sunde ikke kjenner sine kunder, Kripos har bekreftet at det har han. Sturle driver seriøst og forsøker å overholde hvitvaskingsloven på eget initiativ. Han rapporterer uoppfordret mistenkelige transaksjoner til Kripos, noe som også har medført pågripelser av kriminelle.

Bitcoin er her for å bli, det kommer til å bli en del av fremtidens internett. Å forby Sturle Sunde konto er det samme som å forby Bitcoin, og dette er ikke lovgivers vilje. Det er ikke særlig framtidsrettet å nekte kryptovirksomheter bankforbindelse.

Odd Bovim legger ned påstand om at bankene skal ikke kunne nekte selskaper, som har kjøp og salg av Bitcoin i formålsparagrafen, å opprette konto for å deponere aksjekapital.

Nordeas advokat prosederer

Nordeas advokat Hallvard Gilje Aarseth holder så sin prosedyre. Han starter med å avvise at det skal finnes en særskilt grunn til kontonekt og begrunner dette med at det ikke er definert slik i loven. Han argumenterer for at de har tolket definisjonen av saklig grunn på riktig måte og trekker frem eksempler fra loven og at terskelen for den saklige grunnen ikke er så høy som Sturles advokat argumenter for. Han poengterer også at i forrige dom, så fikk Nordea medhold i at de hadde saklig grunn til å si opp kundeforholdet.

Han henviser til ett rundskriv fra finanstilsynet som sier at forhold som kan være mistenkelige kan avvikles. Med dette menes forhold som har uvanlige store innskudd, forhold der det foreligger mistanke om straffbare forhold, eller forhold som er spesielt ressurskrevende for banken. Han argumenter at dette gir Nordea en saklig grunn for å nekte bankkonto.

Han avviser premisset til Sturle om at han kun har søkt på konto for deponering av aksjekapital. Nordea har tolket søknaden til Sturle om at konto skulle opprettes for å drive virksomhet og at Sturle ikke har vært tydelig i det hele tatt.

Han sier så at Sturle kan heller få en bankkonto og utvikle plattformen sin slik han sier han skal og heller komme tilbake når den er ferdig utviklet. Da har man en helt annen situasjon og kan ta en ny vurdering. Han sier at Nordea tror på intensjonen til Sturle, men da må man utvikle rutiner og plattform først og dokumentere dette.

Hallvard konstaterer at Sturle Sunde har vært mellomledd i hvitvasking og at Kripos bekrefter dette. Flere av Sturles transaksjoner har utløst varsler hos Nordea. Han mener derfor at det fortsatt er stor risiko for hvitvasking. Han siterer Erik Sneeggen som i ett svar sa at «hadde Sturle Sunde vært underlagt hvitvaskingsloven i dag, ville han blitt anmeldt for den virksomheten han driver». Han gjentar også EU kommisjonens rapport fra 2017 der det står at det er betydelig risiko for hvitvasking og at de derfor advarer mot handel med kryptovaluta. Det samme budskapet gjentas også i et kommuniké fra G20 i 2018. Derfor synes Nordea at det er vanskelig å se at de ikke er saklig grunn nok for å avslå kundeforholdet.

Sturles virksomhet er fortsatt uregulert, det finnes ingen tilsynsorganer, og heller intet reguleringsregime. Hallvard sier at dette øker risikoen. Han sier videre at det ikke holder at Sturle forsøker å etterfølge reguleringsregimet på eget initiativ fordi han ikke har etablerte mekanismer og rutiner.

Hallvard mener at det er en fundamental feilkobling i at Bitcoin ikke er anonymt. Han proklamerer at du fortsatt må ha privatnøkkelen til en person for å identifisere dem. Han mener derfor at en må ha politifullmakter for å avsløre identiteten. Videre sier han at det er begrenset hjelp i at transaksjoner er sporbare når privatnøkler er anonyme.

Hallvard argumenter for at når Nordea skal vurdere en søknad må de kunne se på kundens formål når de tar en vurdering. Hvis en ser på Sturles virksomhet så har han ingen formaliserte rutiner. Han har vært mellomledd i hvitvasking. Han sier at han utvikler bedre rutiner og utvikler et nytt system, men dette har aldri blitt presentert for banken. Han bruker kun gratisversjoner av verktøy. Han tar seg ikke råd til å kjøpe produkter som kan spore på ordentlig måte, selv når store seriøse aktører i andre land og politiet bruker ordentlige produkter.

Han presiserer at Nordeas avslag begrunnes kun på bakgrunn av risiko for hvitvasking, ikke fordi andre banker gjør det samme.

Hallvard Gilje Aarseth legger ned påstand om at Nordea har tatt en saklig og forsvarlig stilling. Nordea har foretatt en grundig vurdering og kom frem til at risikoen er for stor, på bakgrunn av dette måtte de avslå kundeforhold på bakgrunn av paragraf 14 i hvitvaskingsloven.

Replikk fra Sturles advokat

Odd Bovim presiserer at hvitvaskingsrisikoen har gått ned etter vurdering uttalt i vitneforklaring fra Kripos. Han poengterer at grunnen til at hvitvasking er bevist på Sturle Sunde, er jo nettopp fordi Bitcoin er sporbart og at Sturle har et tett og godt samarbeid med Kripos.

Han presiserer også at det sentrale er ikke at det skal bli bedre å trygt i fremtiden med nye systemer, men at det Sturle har i dag, er godt nok og trygt. Det er tilstrekkelig på bakgrunn av Sturles gode rutiner og samarbeid med Kripos.

Odd poengterer også at argumentet om at Sturle ville blitt saksøkt dersom han var underlagt hvitvaskingsdirektivet i dag er temmelig søkt, ettersom det faktisk ikke gjelder.

Han presiserer også at Bitcoin ikke er anonymt, alt er synlig. Identiteten ligger ikke i privatnøkkelen, identiteten kjenner Sturle. Han poengterer også at Kripos bekreftet at verktøyene til Sturle er meget gode.

Til slutt poengterer Odd Bovin at når det gjelder at Nordea viser til forarbeidet som er gjort i utformingen av loven som definerer saklig grunn og legger frem eksempler på disse, så hjelper det ikke når konklusjonen blir gal.

Replikk fra Nordeas advokat

Hallvard Gilje Aarseth poengterer at Sturle har faktisk bedrevet salg av Bitcoin mot kontanter, noe som gjør at han ikke kjenner identiteten til vedkommende. Han poengterer deretter at det faktum at Sturle ble tatt i hvitvasking viser potensialet til teknologien for bruk i hvitvasking.

Retten heves

Med dette ble retten hevet etter to lange dager i Oslo tingrett. Dom forventes avigtt innen 14 dager. Kryptofinans vil selvsagt oppdatere deg fortløpende på sakens utvikling.

Du kan lese referat fra dag 1 her