Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet la i går fram to forslag som det ble votert over i Stortinget.

Begge forslagene kunne sørget for flere endringer i norsk våpeneksport, og forslagsstillerne trodde de hadde flertall på Stortinget.

Slik ble det imidlertid ikke, for alle Venstres fem representanter som var til stede på Stortinget trykket på feil knapp under voteringen. Resultatet ble da 48 stemmer for forslaget og 51 mot.

Å avgi stemme i Stortinget er i utgangspunktet en smal sak. Det er to knapper på voteringsmaskinene på representantenes plasser. Grønn for «for» og rød for «mot», men det var ikke fargeblindhet som førte til feiltakelsen.

- Vi stemte feil, sier Venstre-leder Trine Skei Grande til Dagbladet.

Hun var ikke til stede under voteringen, men tar på seg ansvaret for tabben.

Første gang I forkant av voteringen har partiene debattert sakene. Ved voteringen opplyser også stortingspresidenten hva partiene har tenkt å stemme. Her ble ikke Venstre nevnt i forkant av forslagene, ifølge Skei Grande, og derfor endte det som det endte.

- Vi stemte imidlertid for et mer ytterliggående forslag med strengere lovgivning, om at regjeringen skulle innføre strengere lovgivningen. Hadde Arbeiderpartiet stemt for vårt forslag, hadde det blitt en mye strengere lovgivning, sier Skei Grande.

Det tok 14 år og 191 dager av Skei Grandes stortingsperiode før en feilvotering skjedde med henne ved roret. Hun hadde selv ledet saken for Venstre.

- Jeg kom i salen rett etter at presidenten hadde banka gjennom voteringen, og da skjønte jeg at det var i ferd med å skje. Det skjer av og til, men har aldri skjedd meg, og skjer nesten aldri når det er avgjørende, sier hun.

Allerede i juni håper Venstre på å rette opp.

- Det kommer en ny sak i juni, og vi har allerede vært i kontakt med de andre partiene. Flertallet i Stortinget er helt klart, og i juni får vi muligheten til å løfte dette enda mer, sier hun.

- Viktig spørsmål Leder av folkerettsseksjonen i Røde Kors, Mads Harlem, var ikke spesielt fornøyd med utfallet av voteringen.

- Dette er et viktig spørsmål om eksportregelverket, og at Norge skal overholde de internasjonale forpliktelsene. Slike forbudsbestemmelser betyr også at vi vil gå foran som et godt eksempel, og vil ha en signaleffekt, sier Harlem til Dagbladet.

- Dette handler om å få tydelig forbudsbestemmelser, om at man ikke skal få lov å selge til land som bryter menneskerettighetene eller begår krigsforbrytelser.

- Nå regner jeg med at Venstre får ordnet opp i dette så fort som mulig. Regjeringen bør uansett starte å utrede dette spørsmålet nå som det er et flertall i Stortinget, sier han.

Våpenhandelsavtale De to forslagene går som følger:

«Stortinget ber regjeringen utrede hvorvidt innhold i ATT-avtalens artikler 6 og 7 kan innpasses i norsk lov eller forskrift, slik at det får en sterkere juridisk forankring og ikke bare gjenspeiles i departementets egne retningslinjer.»

Artikkel 6 FNs våpenhandelsavtale (ATT) går ut på at det skal være forbud mot eksport av konvensjonelle våpen dersom det bryter våpenembargo, internasjonale avtaler, blir brukt i forbindelse med folkemord, forbrytelser mot menneskeheten, grove brudd på Genève-konvensjonen, angrep rettet direkte mot sivile, eller andre krigsforbrytelser som definert av andre avtaler parten er del av.

Artikkel 7 innebærer at dersom eksporten ikke er forbudt under artikkel 6 skal parten før det gis autorisasjon ta stilling til om våpnene vil bli kunne bli brukt til å undergrave fred og sikkerhet, eller til å legge til rette for grove brudd på humanitærretten og menneskerettigheter, terrorisme eller organisert kriminalitet.

Det skal også vurderes om våpnene vil bli brukt til kjønnsbasert vold eller vold mot kvinner og barn. Dersom det er betydelig risiko for at disse tingene kan skje, skal overføringen ikke finne sted, heter det i avtalen.

Forvaltes av UD Poenget med forslaget fra Ap, KrF og Sp er at disse forslagene skal forankres i norsk lov. Nå forvaltes regelverket gjennom UD, som har sine interne retningslinjer for eksport fra Norge.

I tillegg ble følgende forslag nedstemt, et forslag Venstre også hadde tenkt å stemme for:

«Stortinget ber regjeringen utrede muligheten for å videreutvikle dagens ordning med sluttbrukererklæring ved eksport av strategiske varer, for eksempel ved at det i enkelte saker kan iverksettes stikkprøvekontroll på oppgitt sluttbrukerdokumentasjon etter ei tid.»

En sluttbrukererklæring er en garanti gitt til eksportør om at mottakerlandet er endelig bruker av våpnene.