TRE I ÉN: Mer skatt på bolig vil føre til lavere boligpriser, mer likhet og mindre gjeld. Studentene Malin Karlsen og Simon Wengstrøm er likevel ikke helt overbevist.

skatt

Hva vil skje dersom det innføres boligskatt i Norge? Det har forsker ved Statistisk sentralbyrå (SSB), Erlend Eide Bø, undersøkt i studien «Taxation of Housing: Killing Several Birds with One Stone».

Resultatet er at boligprisene vil falle med hele 18 prosent. Det vil bli mer likhet, og skattesystemet vil bli 20 prosent mer omfordelende. Endringen vil føre til 40 milliarder i økte skatteinntekter.

– Politikerne bør øke skatten på bolig. Det er en god idé både av hensyn til fordeling og en mer effektiv økonomi, sier Erlend Eide Bø.

Boligskatt: • Norge er blant industri­landene i verden der det er mest skattemessig gunstig å eie bolig. • Det er i dag ingen nasjonal boligskatt og ikke skatt på gevinst av boligsalg. • Det er kun formuesskatt på 25 prosent av boligers markedsverdi. • Det er kommunal eiendomsskatt i 355 norske kommuner. • Boligprisene i Norge har mer enn doblet seg de siste 20 årene. • Økonomer advarer mot overinvestering i eiendom.

Unge blir vinnere

Malin Karlsen og Simon Wengstrøm er studenter og vil være i gruppen som tjener på økt skatt på bolig. Likevel er de ikke helt overbevist.

– Det blir feil å straffe dem som har jobbet hardt for å tjene nok til å kjøpe bolig, sier Wengstrøm.

Kjæresten er ikke like bastant: – Alle bør ha like muligheter. Det blir feil at man skal være avhengig av støtte fra foreldre for å kjøpe bolig, sier Karlsen.

Ikke aktuelt for Ap

Studien rokker ikke på synspunktene til Arbeiderpartiets finanspolitiske talsperson, Marianne Marthinsen.

– Økt skatt på bolig er ikke på blokka vår. Eierlinjen i norsk politikk har ført til at de fleste kan eie egen bolig, og er en viktig årsak til at formuen i Norge er likere fordelt enn i de fleste andre land.

Marthinsen utelukker ikke å se på mulige endringer på sikt, men ser det da som mest aktuelt å gi skattelettelser på andre områder slik at de fleste ikke kommer dårligere ut.

Skatteendringene Bø har undersøkt innebærer at man må betale formuesskatt for hele boligens verdi og personskatt for gevinsten av å eie egen bolig, beregnet til tre prosent av boligens verdi.

Forskeren påpeker at det finnes flere mellomløsninger i tillegg til skatteendringen som undersøkes i studien.

Prisgalopp på boliger

Siden midten av 1990-tallet har norske boligpriser steget med over 200 prosent, og norske husholdninger får stadig større gjeld. Det har fått Det internasjonale pengefondet, OECD, Norges Bank og et samlet norsk fagmiljø til å rope på tiltak.

Marthinsen mener likevel ikke at boligskatt er veien å gå.

– Det mest åpenbare tiltaket er økt boligbygging. Kommunene bør pålegges å regulere flere tomter til boligbygging. I tillegg støtter vi finanstilsynets innstramminger på utlånsmarkedet.

Bøe er uenig i at disse tiltakene tilstrekkelige.

– Det ser ikke ut til å være politisk vilje til å bygge høyt og tett nok til at boligbygging vil monne særlig i attraktive områder. I tillegg er ikke boligskatt først og fremst et tiltak for å redusere boligpriser, men noe som vil påvirke fordeling og effektivitet positivt.

Bekymret for boligboble

Studenten Simon Wengstrøm leier bolig i dag, men ønsker å kjøpe sammen med kjæresten Malin Karlsen i framtida.

– Problemet er ikke først og fremst boligprisene, men kravene til egenkapital. Jeg ville uansett ikke ha kjøpt en leilighet dersom jeg ikke kunne betjent lånet, sier Wengstrøm.

– Jeg blir litt bekymret når mediene skriver om en boligboble. Dersom det samme skjer i Norge som i USA før finanskrisa, vil det få ringvirkninger for resten av økonomien, legger Karlsen til.

stiann@klassekampen.no