Før jul ble det avslørt rystende forhold i enkelte grisefjøs i Rogaland. Mattilsynet fikk bekrefta sin mistanke om dårlig dyrevelferd hos slaktegrisbønder i fylket.

Mattilsynets ferske dyrevelferdsrapport viser økt antall brudd på regler for dyrevelferd i grisefjøs. Økninga skyldes økt tilsyn i Rogaland, ifølge Odd Ivar Berget, avdelingssjef i Mattilsynet.

– Vi har ukentlig vært nødt til å gjøre hastevedtak i slaktegrisbesetninger i fylket, som følge av funn av alvorlige avvik. Det er for mye, sier Berget.

Odd Ivar Berget, avdelingssjef i Mattilsynet. Foto: Anders Fehn / NRK

Behov for å ta vare på skadde eller syke griser er årsaken til de fleste hastevedtakene. Mangel på tørre liggeplasser er også en gjenganger.

– Vi ser på det som alvorlig. I en del besetninger må grisen ligge i sin egen møkk over lengre tid, sier Berget.

Skal sjekke alle

Totalt for fjoråret viser tallene at antall regelbrudd i norske svinebesetninger har økt fra 314 i 2016 til 381 i 2017.

Antall tilsyn i grisefjøs har også økt fra 2016 til 2017, på grunn av et prosjekt i Rogaland der Mattilsynet har som mål å sjekke alle grisebønder i fylket.

Berget vil ikke dele tall på antall tilsyn og funn i Rogaland, før tilsynene er ferdige i april i år.

– Vi legger fram disse tallene fordi vi ønsker å være åpne om vårt tilsynsarbeid. Det er stigende oppmerksomhet rundt dyrs velferd i samfunnet, sier Karen Johanne Baalsrud, direktør for avdelinga som håndterer dyrevelferd i Mattilsynet. Foto: Mattilsynet

Karen Johanne Baalsrud, direktør for avdelinga som håndterer dyrevelferd i Mattilsynet, sier etaten er «veldig lite fornøyd» med funnene i Rogaland.

– Dette er helt uakseptabelt. Da kan vi ikke bare gå på tilsyn hos den enkelte, vi går også i dialog med næringa. Nå trengs det både pisk og gulrot for å ordne opp i dette, sier hun.

Les også: Grisebønder i Rogaland slår tilbake mot kritikken

– Ballen ligger hos slakteriene

Baalsrud forteller at Mattilsynet har gått i dialog med næringa, for å få til en endring.

Årsrapporten for 2015 viser brudd på dyrevelferdsloven i 458 svinebesetninger, altså flere enn antallet regelbrudd i fjor.

– Har næringa vært for treg til å rydde opp?

– Det vi har funnet før jul forteller oss at her er ikke ting slik de bør være, dette er ikke greit. Vi har sagt til næringa at her har dere et stort problem, sier Baalsrud.

På spørsmål om hvem som har ansvar for å rydde opp nå, svarer Baalsrud at «ballen ligger hos slakteriene».

– Det er den enkelte bonden som har ansvar for sitt dyrehold. Men alle som driver med slaktegris vil levere griser til slakteriet. Det er mulig å avvise dyr fra dyrehold som ikke har godt nok dyrevelferd, og å belønne dem som leverer god kvalitet, sier Baalsrud.

– Betyr det at dere vil gå ut med ei svarteliste med grisebønder som ikke driver godt?

– Nei, dette har slakteriene selv muligheter til å sjekke. Mattilsynet fører tilsyn og gir råd. Hvordan situasjonen skal løses, er det opp til næringa å finne ut av, sier hun.

«Dyr har egenverdi uavhengig av den nytteverdien de måtte ha for mennesker. Dyr skal behandles godt og beskyttes mot fare for unødige påkjenninger og belastninger.» Lov om dyrevelferd

Animalia anbefaler slakteriene å stille krav

– Funnene fra tilsynsaktiviteten viser at næringa må gjennom en runde der det stilles større krav til produsentene, sier Ola Nafstad, avdelingssjef i Animalia. Foto: Animalia

I tillegg til direkte personlig oppfølging av hver enkelt produsent fra slakteriets side, anbefaler også fagsenteret for slakteriene bruk av «tydelige prissignal» for å bedre dyrevelferden i bransjen.

– Vi mener det er et nødvendig virkemiddel overfor disse produsentene som må forbedre dyrevelferden i driftsopplegget sitt, sier Ola Nafstad, avdelingssjef husdyr Animalia.

– Vi følger opp hver eneste griseprodusent som har hatt avvik for å bidra til at de driver i tråd med god dyrevelferd, sier Ellen Flø Skagen, kommunikasjonsdirektør i Nortura.

Nortura har ifølge kommunikasjonsdirektør, Ellen Flø Skagen, jobba hardt med oppfølging av næringa etter Mattilsynet ropte varsku om dyrevelferden i Rogaland i fjor. Oppfølging av enkeltprodusenter med avvik på dyrevelferd, er blant de ekstraordinære tiltakene.

– Nå forutsetter vi at det skal være i orden. Så får vi heller vurdere hvilke andre tiltak vi må sette inn, dersom det vi har gjort til nå, skulle vise seg å ikke være nok, sier Skagen.

Hun vil ikke gå nærmere inn på hva som taler for og mot eventuelle økonomiske sanksjoner på dårlig dyrevelferd.

– Det er ikke der vi er nå, sier hun.