Storebæltsbroen burde for længst være betalt af. Alligevel ligger den i dag som en toldmur gennem landet. Det giver problemer for mobiliteten på arbejdsmarkedet.

Annonce

I Arbejdsgiverne repræsenterer vi blandt andet mange håndværksvirksomheder, der hver dag bruger store summer på at passere broen. Samtidig har de svært ved at rekruttere nye medarbejdere på den anden side af 'muren'.

Det er et alvorligt problem, da der i dag er en stigende mangel på arbejdskraft blandt mange håndværks- og industrivirksomheder. De seneste tal fra Danmarks Statistik viser, at i visse områder mangler hver fjerde virksomhed indenfor byggeri og anlæg arbejdskraft. Det er en hindring for virksomhedernes vækst.

Det kan en fjernelse af broafgiften ikke alene rede bod på. Men det ville være en væsentlig forbedring, hvis der var større mobilitet blandt den arbejdskraft, der faktisk er til rådighed.

Paradoksalt nok har broen været en stor succes og benyttes lang mere, end man oprindelig havde ventet. Men i stedet for at blive hurtigt færdig med at betale den af, har skiftende politikere brugt indtægterne til at finansiere andre projekter.

Det er på tide at sende et klarere signal til politikerne om, at det ikke kan forsætte - så vi kan få et helt Danmark og skabe bedre sammenhængskraft og vækst i hele landet.

En rapport, som konsulentvirksomheden Grontmij lavede sidste år, konkluderede, at det ville gavne samfundsøkonomien med 31 milliarder kroner, hvis man afskaffede broafgiften nu.

Vi skal have sat en overskuelig slutdato på denne deling af landet. Som situationen er nu, leder det tankerne hen på Berlinmuren, der gennem 28 år delte Tyskland i øst og vest.