De højeste lønninger fremmer en skæv udvikling og er skadelige for virksomheders omkostningsniveau, mener partiet.

Toplønninger i millionklassen skal begrænses.

Det foreslår SF, som vil forsøge at komme uligheden i Danmark til livs med en ny model.

Står det til SF, må selskaber som udgangspunkt højest have lønforskelle på 20 til 1. Det vil i praksis sige, at en direktør må tjene en årsløn på fire millioner kroner, hvis niveauet for lavest lønnede fuldtidsmedarbejder ligger på eksempelvis 200.000 kroner om året.

Årsløn på 21 millioner kroner

I 2017 vakte det opsigt, at Nets-direktør Bo Nilsson med en løn på 21 millioner kroner om året fik en ekstra fortjeneste på en halv milliard kroner i aktier, da virksomheden blev børsnoteret. Og Bo Nilsson er langt fra eneste topchef, der har scoret svimlende summer både i lønposen og i diverse bonus- eller fratrædelsesordninger.

Ifølge SF er toplønningerne skadelige på flere fronter.

- Ulighed er skadelig for den økonomiske vækst, og monsterlønninger kan også være skadelige for en virksomhed, fordi den øger virksomhedens omkostningsniveau. Det kan så igen gå udover blandt andet lønmodtagere, der ejer aktier via deres pensionsordning, siger Jacob Mark, gruppeformand for SF til TV 2.

Topchefer belønner hinanden

Ifølge Jacob Mark har der udviklet sig en usund kultur, hvor topchefer belønner hinanden i rigt mål i en fart, der er langt fra, hvad den gemene lønmodtager kan følge med i.

- I 1983 havde en topchef en løn svarende til 6,5 gange en medarbejderløn, mens det nu er på 36 gange. Det får uligheden til at stige, når en lille, økonomisk elite pumper lønningerne op ved at give hinanden mere og mere, lyder det fra SF's gruppeformand.

Kun i særlige tilfælde og ved såkaldt "ekstraordinære forhold", kan der gives grønt lys for at sprænge lønloftet. Men det er samtidig en undtagelse, der skal drøftes løbende på generalforsamling for at vurdere, om de særlige forhold stadig gør sig gældende, lyder det i oplægget fra SF.

Erhvervsminister Simon Kollerup (S) er enig i intentionen bag, men forbeholder sig retten til at undersøge en bredere vifte af løsninger ifølge Politiken.

- Jeg er ikke sikker på, at det konkrete forslag fra SF er det rigtige politiske tiltag, siger han og forklarer, at spændet 1:20 i hans øjne er en "meget firkantet" vej til at løse et "komplekst og stort problem".

Dygtig topchef kan gøre en forskel

Chefredaktør Niels Lunde fra Børsen tror ikke SF's forslag vil vække genklang og han peger på, at Socialdemokratiet "holder forslaget ud i strakt arm".

Men det vil ramme på direktionsgangen af de 50 største virksomheder herhjemme.

- De 50 største virksomheder i Danmark har haft høje lønninger, men man må så også sige, at en dygtig topchef kan gøre en forskel som det er set i virksomheder som Vestas, Carlsberg og Ørsted.

Alligevel skal der ifølge være mening det lønmæssige amokløb. Også i erhvervslivet diskuteres det ifølge Børsens redaktør, hvad en topchef egentlig er værd.

- Erhvervslivet skal blive bedre til at forklare, hvad en virksomhed bidrager med til samfundet, mener Niels Lunde.

I 2018 kom Socialdemokratiet med et udspil, som skulle regulere de højeste lønninger i samfundet. Især den såkaldt variable aflønning i form af aktieløn, var i sigtekornet.

Hverken Enhedslisten eller SF mente dengang, at Socialdemokratiets udspil var vidtgående nok.