De udskældte syntetiske CDO'er er for alvor ved at genvinde en rolle på finansmarkederne - et lille årti efter at de var med til at sætte dem i brand.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Christian Sehested, f. 1982, er journalist på Finans med den finansielle sektor som stofområde. Han er uddannet ved Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus med en kort afstikker til University of Missouri i USA. Efter praktiktiden på Børsen 2009-2010 var han i årene 2011-2014 journalist på det dengang nystartede, JP/Politiken-ejede finansmedie FinansWatch. Også her havde han primært banker som stofområde. I april 2014 blev han en del af erhvervsredaktionen på Jyllands-Posten. Privat en semihabil kok, inhabil fodboldspiller, ukvalificeret men ivrig ønolog og habituel vinder af spil baseret på paratviden.

10 år efter finanskrisen begyndte at rulle er et af de produkter, der fik meget af skylden for at krisen endte som en lavine, for alvor på vej tilbage.

Ifølge The Wall Street Journal er markedet for såkaldte syntetiske CDO'er i gang med så stærkt et comeback, at produkterne alene stod for næsten hele den 2,6 mia. dollars store indtægtsvækst, som 12 af verdens største investeringsbanker oplevede i løbet af første kvartal af 2017.

Hvad er en syntetisk CDO? En CDO (Collateralized debt obligation) er grundlæggende en obligation, der repræsenterer en pakke af gæld, og som så giver et afkast. Herhjemme blandt andet kendt fra de samlede gældsudstedelser under navne som Scandinotes og Kalvebod Brygge som en række små og mellemstore banker med vækstdrømme samlede sig op til krisen. I USA især kendt fra finanskrisen som en metode til at samle såkaldte subprime-lån - altså lån med dårlig kreditrating - i en samlet gældspakke. Ofte pakkes lånene i flere såkaldte trancher - etager - hvor nederste etage får den højeste rente, men også bliver ramt først, når der opstår tab. En syntetisk CDO betyder grundlæggende, at CDO'en ikke indeholder reelle værdipapirer, men i stedet et finansielt instrument som virker som et væddemål på hvordan det går for det virkelige værdipapir, den er bundet til. Oftest er indholdet såkaldte Credit Default Swaps, CDS'er, der som navnet antyder er en forsikring mod at en kreditor ikke kan betale. Forsikringerne kan dog udtages af alle, ikke kun af kreditor. På den måde opstår der en mulighed for, at langt flere kan investere i eller spekulere imod det samme værdipapir, uden at man reelt påvirker prisen på papiret.

Udviklingen behøver ikke i sig selv være et tegn på, at der lurer en pendant til finanskrisen lige rundt om hjørnet. Men den er et af flere advarselssignaler om, at en kommende nedtur kan blive hårdere end mange venter, fordi de syntetiske CDO'er lader markedet blive mere ensrettet.

Det forklarer Saxo Banks investeringschef, Teis Knuthsen, der kalder finanskrisens prygelknabes comeback for »et gensyn, jeg gerne havde undværet.«

»Det er noget, jeg tager med på en liste over bekymrende ting, jeg observerer i de markeder, jeg bevæger mig i. En stigende efterspørgsel på syntetiske CDO'er er også udtryk for en jagt på afkast, der er både voldsom og stigende. Og på at investorerne kommer længere ud i afkroge af markedet, hvor det er mindre sandsynligt, at de egentlig forstår, hvad de gør,« siger Teis Knuthsen.

Teis Knuthsens liste over andre bekymrende markedsfaktorer Negative renter

Negative renter på virksomhedsobligationer - hvorfor skal man betale for at låne penge ud til en virksomhed?

Den meget voldsomme bevægelse mod kreditobligationer, både investment grade og high yield

Den kraftige bevægelse ind i lavrisikoaktier i en flugt fra sikre obligationer

Det meget kraftige fald i volatiliteten på markederne, der er et udtryk for, at folk bevæger sig meget i samme retning på markederne. Når folk så skal nedbringe deres finansielle risiko fordi der er fald i markederne, bliver korrektion større fordi alle skal af med det samme.

»En syntetisk CDO er jo ikke er særligt enkelt produkt at forstå. Men grundlæggende er det et udtryk for, at et reelt papir med et reelt afkast repliceres - i teorien i det uendelige. Du laver altså et digitalt værdipapir, der kan sælges i uendelige mængder. Det betyder også, at et negativt udfald på papiret kan sprede sig meget bredere, end hvis det f.eks. kun var aktionærerne i et reelt papir, der blev ramt,« forklarer Teis Knuthsen.

Under finanskrisen betød de syntetiske CDO'er, at eksponeringen over for de såkaldte subprimelån i USA var blevet voldsomt udbredt i markedet. Det bliver bl.a. beskrevet i den Oscar-vindende film The Big Short.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

Ifølge Tejs Knuthsen har centralbankerne længe søgt at flytte investorerne fra sikre obligationer ud i andre, mere risikable aktiver, og dermed presse priserne op.

»Når renterne er sat så lave, som de er, jager man jo naturligt højere afkast andetsteds. Det er også derfor, man ser pensionskasserne satse på alternative investeringer,« siger Teis Knuthsen.

»Det, som mange undervurderer er, at selv om man tror, at man har en robust og diversificeret portefølje, at når der så kommer en krise, så har man alt for identiske porteføljer - og så falder det hele. Det så man også under finanskrisen, hvor effekten var mere voldsom, fordi rigtig mange havde de samme investeringer og kunne se dem falde,« forklarer han.