Det går fremad med at få flere af de flygtninge, som er kommet til Danmark, i arbejde.

Men hvis regeringen skal indfri sit mål om, at hver anden flygtning skal være i arbejde senest tre år efter, at personen er kommet til landet, så skal der gøres en ekstra indsats for at få især kvinderne ind på arbejdsmarkedet.

Det er en af pointerne i en ny statusrapport om erfaringerne med to- og trepartsaftalerne fra sidste år, som Udlændinge- og Integrationsministeriet netop har offentliggjort.

Ifølge rapporten er andelen af flygtninge, der er kommet i beskæftigelse efter tre år i landet, steget fra 20 procent i slutningen af 2015 til 27 procent i slutningen af 2016.

Kommunerne peger på, at udfordringen med at få personer med flygtningebaggrund i beskæftigelse er særligt stor i forhold til kvinder, der først og fremmest ser sig selv som hjemmegående. Statusrapport, udlændinge- og integrationsministeriet

Men det er især mændene, der trækker læsset, viser tallene.

Læs også : Gedehyrde fra Afghanistan på vej mod en fremtid som bilmekaniker i Danmark

I fjerde kvartal af 2015 var 29 procent af de nyankomne flygtningemænd i arbejde. Året efter var det steget til 40 procent.

Men hvor otte procent af flygtningekvinderne var i beskæftigelse i slutningen af 2015, var det blot 11 procent af kvinderne, der var det i slutningen af 2016.

Ser sig selv som hjemmegående

- Kommunerne peger på, at udfordringen med at få personer med flygtningebaggrund i beskæftigelse er særligt stor i forhold til kvinder, der først og fremmest ser sig selv som hjemmegående, lyder det i rapporten.

Det oplever man også hos Dansk Arbejdsgiverforening, fortæller Berit Toft Fihl, der er chefkonsulent og som blandt andet arbejder med integration af flygtninge.

Læs også : Minister tror på mere opkvalificering af flygtninge i 2017

- Mange kommer fra lande med en anden arbejdsmarkedskultur, når det kommer til mænd og kvinder, som de tilsyneladende har taget med sig. Det skal nedbrydes, hvis kvinder skal på arbejdsmarkedet og forsørge sig selv, siger Berit Toft Fihl og peger på landets jobcentre som nøglen til det.

- Det er jobcentrene, der har den daglige kontakt til flygtningekvinderne, hvorimod virksomhederne kun møder dem, hvis de søger job. Derfor har jobcentrene en kæmpe rolle at spille, når det kommer til motivere og flytte kulturer. For tallene siger klokkeklart, at vi langt fra er i må.

Støjberg: Jeg er optimist

To- og trepartsaftalerne blev indgået sidste år mellem henholdsvis regeringen og arbejdsmarkedets parter samt regeringen og KL.

Et af hovedmålene var, at langt flere nyankomne flygtninge skulle erklæres jobparate, og de skulle samtidig hurtigere ud på arbejdsmarkedet end tidligere.

Ifølge rapporten bliver langt flere i dag erklæret jobparate. Det skyldes, at man valgte at slække på kravene, så man eksempelvis ikke længere skal kunne tale eller skrive ansøgninger på dansk for at blive jobparat.

Men knap hver anden flygtning får et virksomhedsrettet tilbud inden for en måned, som de ellers har krav på.

Det er tydeligt at se, at alle trækker i samme retning, så jeg tør godt at være optimist. inger støjberg (V), udlændinge- og integrationsminister

- Teamlederne (fra de kommuner, der har deltaget i rapporten, red.) peger på, at de manglende sproglige færdigheder gør det vanskeligt at igangsætte virksomhedsrettede tilbud inden for en måned, ligesom det tager en vis tid at finde det rette tilbud til de nyankomne flygtninge, lyder det i rapporten.

Læs også : Sprogcentre kritiserer: Hurtig praktik gør flygtninge dårligere til dansk

Her fremgår det også, at kommunerne ikke mangler lokale virksomheder, der vil samarbejde om at finde job til flygtningene.

- Udfordringen er primært, at virksomhederne ønsker nyankomne med gode danskkundskaber og faglige færdigheder, lyder det.

Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) erkender, at integrationsindsatsen langt fra er i mål. Trods det er hun dog optimist.