Forskellene er dog stadig store mellem landene.

I Irland ligger selskabsskatten på 12,5 procent, mens den i Danmark ligger på 22 procent. Og det er ifølge Liberal Alliances skatteordfører, Joachim B. Olsen, vigtigt at give mulighed for forskellige skattesatser i EU-landene:

- Skattekonkurrencen, der foregår, er god. Den har alle lande fordele af, og det skyldes, at selskabsskatten er en meget dum måde at beskatte på, især i takt med at økonomien bliver mere global, siger Joachim B. Olsen.

Netop derfor er han imod Lars Løkke Rasmussens ønske om at sætte en fælles grænse for, hvor lav procenten for selskabsskatten må være.

- Selskabsskatten er et konkurrenceparameter, så man skal ikke lægge en bund under. Så svækker vi vores egen konkurrence, siger Joachim B. Olsen.

Skattekamp bliver en glidebane

Konservatives skatteordfører, Anders Johansson, er ligesom Liberal Alliance ikke begejstret for EU-kursen. For ham er det et vigtigt princip, at skattepolitik bestemmes nationalt.

- Hvis vi deponerer den i EU, får vi meget lidt indflydelse. Og det er ikke bare selskabsskatten. Man er nødt til at kigge på fradragsregler og en masse andet, og så sidder EU og bestemmer Danmarks skattepolitik. Det vil vi ikke, siger Anders Johansson.

Aggressiv skatteplanlægning Danmark mister årligt i omegnen af 4,4 milliarder kroner i skatteindtægter, fordi overskud flyttes ud af landet. Størstedelen - 3,5 milliarder kroner - mistes til andre EU-lande.

Overskuddet flyttes især som interne royalties for brug af blandt andet algoritmer, patenter og varemærker, og også som interne renter i store koncerner.

Det er især Irland (halvdelen af Danmarks tab), Luxembourg og Holland, som pengene flyttes til. I de lande beskattes kun en fjerdedel af det flyttede overskud. Størstedelen beskattes dermed slet ikke.

Flytningen af overskud kan lade sig gøre på grund af de forskellige regler for beskatning af selskaber, der er i EU-landene og globalt.

Det er først og fremmest de helt store multinationale selskaber, der udnytter uklar, international lovgivning til den aggressive skatteplanlægning, som i udgangspunktet er lovlig.

Lars Løkke Rasmussen mener omvendt, at landene kan beholde deres indflydelse på skattepolitikken, selvom reglerne bliver ensrettet i EU.

- EU skal ikke fastsætte selskabsskattesatsen. Det skal vi selv gøre, og det skal de selv gøre i de andre lande. Men ligesom med momsen er jeg nået frem til og er blevet mere og mere overbevist om, at det er en god idé med en klarere afgrænset spillebane og med regler, som alle følger, sagde Lars Løkke Rasmussen til Venstres EU-landsmøde.

Ét er altså de forskellige skattesatser, som hvor meget eller hvor lidt selskaberne skal betale i skat af deres overskud. Noget andet er måden, landene generelt opkræver skat på. For eksempel gives der i Danmark særlige skattefradrag, hvis virksomheder bruger penge på forskning.

Joachim B. Olsen mener ikke, man kan forene de forskellige landes prioriteringer i beskatningen i et fælles regelsæt i EU.

- Danmark skulle lave et kompromis med nogle lande, som har utroligt mange fradrag og et meget uigennemskueligt skattesystem, og det kan jeg ikke se er i Danmarks interesse.

Aktuelt som aldrig før

Mens Lars Løkke Rasmussens blå fæller vender ham ryggen, så er man i Socialdemokratiet glad for de nye toner fra Venstre.

Skatteordfører Jesper Petersen frygter nemlig, at hvis landene i EU fortsætter med at konkurrere med hinanden om at have den laveste selskabsskat, så ender skatten med at forsvinde som en måde at få penge i statskassen på.

- Selvfølgelig skal man have lov til selv at sætte, hvordan ens skattepolitik skal være, men der er også nogle grænseoverskridende ting, som vi bør enes om ikke er godt, og derfor skal der være en bund under den europæiske selskabsskat, så vi undgår det her ræs mod bunden og udhuler hinandens indtægtsgrundlag fra selskabsskatten, siger Jesper Petersen.

Socialdemokratiet har været på linje med EU-kommissionen i spørgsmålet om fælles skatteregler i flere år, mens forslaget har været tilbagevendende på dagsordenen i EU i årtier. Selvom skattepolitik kræver enstemmighed i EU, så tror Jesper Petersen på, det er realistisk, at landene nu går sammen om fælles regler.

- Der er et stigende fokus på problemerne med udhuling af selskabsskat, med skattely og andre af de her problemstillinger omkring international beskatning, og det er nu, der er nogle muligheder. Derfor skal Danmark også gribe dem i stedet for at stille sig på den forkerte og bagstræberiske side.