Et omstridt lovforslag, der vil gøre det muligt at fratage danske statsborgere passet, alene på mistanken om, at de eksempelvis vil rejse ud for at deltage i udenlandske konflikter, vil kunne ramme langt bredere end hidtil kendt.

Mens regeringen i den offentlige debat har begrundet forslaget med ønsket om at stoppe tilslutningen af fremmedkrigere til grupperinger som Islamisk Stat og al-Qaeda, viser det sig nu, at også danske rockere risikerer at miste deres pas. Det fremgår af et svar fra justitsminister Mette Frederiksen (S) til Enhedslistens retsordfører, Pernille Skipper.

»Selv om baggrunden for lovforslaget er den aktuelle konflikt i Syrien og Irak, skal forslaget ses i en bredere sammenhæng,« lyder det i svaret, hvorefter mistanke om, at en person vil tage »ophold hos en udenlandsk gruppe inden for rocker- eller bandemiljøet, der begår omfattende, grænseoverskridende kriminalitet« nævnes som eksempel på, hvad der vil kunne begrunde fratagelse af passet.

Det skyldes, at sådanne ophold ifølge Justitsministeriet »vil kunne indebære eller forøge risikoen for, at de pågældende vil begå alvorlige strafbare forhold, herunder eksempelvis drab, frihedsberøvelse eller ildspåsættelse, i Danmark«.

Rockere udgør ikke samme fare

Jacob Mchangama, der er jurist og direktør i tænketanken Justitia og en af lovforslagets kritikere, undrer sig over, at lovforslaget rammer så bredt.

»Det er meget svært at se, at en rocker, der tager til Sverige, udgør den samme fare for staten som en person, der vender radikaliseret hjem fra Syrien,« siger Jacob Mchangama.

At lovforslaget også er rettet mod rockere har hidtil ikke fået nogen særlig opmærksomhed i den offentlige debat. Det har ikke tidligere været beskrevet i pressen. Og ingen steder i hverken Justitsministeriets pressemeddelelse om forslaget eller i justitsminister Mette Frederiksens skriftlige fremsættelse af forslaget nævnes oplysningen.

Forslaget præsenteres i stedet som »nye, håndfaste værktøjer til at sætte ind over for foreign fighters i Syrien og Irak,« som det lyder på Justitsministeriets hjemmeside.

Klassisk eksempel

Jacob Mchangama ser sagen som »et klassisk eksempel på, at man med henvisning til en konkret fare, typisk for terror, indfører lovgivning, der også rammer andre områder.«

»Det er jo de færreste, der ville have støttet en retssikkerhedsmæssigt problematisk lovgivning, hvor man kan tage passet fra folk, inden de overhovedet har begået noget kriminelt, bare for at få stoppet nogle rockere. Men nu sker det altså alligevel ad bagvejen,« siger Jacob Mchangama. Dermed kan der drages direkte paralleller til en række tidligere sager, heriblandt logning af borgernes personfølsomme data, Den Europæiske Arrestordre, som forpligter Danmark til at udlevere danske statsborgere til retsforfølgelse i andre EU-lande, og tv-overvågning, mener han.

»Det er alt sammen tiltag, der blev begrundet med frygten for terror, men som endte med at blive brugt mod alt muligt andet end terror,« siger Jacob Mchangama.

De nye oplysninger undrer også Enhedslistens Pernille Skipper.

»Jo mere vi graver i det her, jo mere uklart bliver det, hvad sigtet med lovforslaget egentlig er, og hvornår det kan ramme. Det betyder, at vi har et retssikkerhedsmæssigt problem,« siger Pernille Skipper.

»Det her skal ses i sammenhæng med, at det i forvejen er et meget lavt mistankekrav, regeringen foreslår. Man skal bare have en eller anden fornemmelse af, at en person måske har tænkt sig at tage et sted hen, og at det måske vil påvirke vedkommende på en måde, som måske kan gøre vedkommende til en trussel. Det er altså en hel masse måske’er, der kan føre til, at man mister sit pas og får udrejseforbud,« siger hun.

Information har forgæves forsøgt at få en kommentar fra justitsminister Mette Frederiksen. Justitsministeriets presseafdeling henviser i stedet til retsordfører Trine Bramsen (S).

I en sms nøjes hun med at bekræfte, at forslaget kan ramme rockere. Trods gentagne opringninger var det ikke muligt at få yderligere kommentarer.