Skolen er for akademisk

I årevis har der været fokus på at få drenge bedre med i folkeskolen. Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har fremhævet Drengeakademiet, som hjælper drenge fagligt, og der har været debat om tabermanden, som ikke får uddannelse eller job.

Nogle drenge keder sig i skolen, fordi den er blevet mere akademisk, fortæller Frans Ørsted, lektor på DPU, Aarhus Universitet, som blandt andet har forsket i Drengeakademiet.

I 60'erne og 70'erne var der succes med teknikklasser, hvor der blandt andet var mere fokus på praktiske fag som teknik og fysik/kemi.

- I dag er mange af de praktiske fag væk. Erhvervspraktikken forsvundet, og folkeskolen er akademiseret, siger han.

Han mener, at mange elever har behov for mere praktisk undervisning, hands on og engineering, hvor elever undrer sig og løser et problem.

Det er i øvrigt ikke kun et dansk problem. Drengene sakker bagud flere steder i Europa.

- Tendensen har været på vej længe. I Finland scorede piger i gennemsnit de højeste karakterer i alle fag, fortæller Frans Ørsted Andersen.

Spillegale natteravne taber koncentrationen

Man skal dog ikke generalisere til, at alle drenge har et problem, understreger Frans Ørsted Andersen. Det er en mindre gruppe drenge, hvor forældrene har meget korte eller ingen uddannelse og job, som er særligt udfordret.

- Drenge bliver påvirket kraftigere end piger af forældrenes sociale baggrund. Det virker som et trykseksten, fortæller Frans Ørsted, som peger på, at effekten også kan være positiv. Drenge løfter sig mere end piger, hvis forældrene er højtuddannede.

Når en gruppe drenge halter bagefter fagligt, hænger det også sammen med en spillekultur på computer og tablets, forklarer Frans Ørsted.