Der er ikke nogen »betydelig forskel« mellem nydanskeres og etniske danskeres støtte til demokratiet.

Det konkluderer den såkaldte medborgerskabsundersøgelse for Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, der – for første gang – netop har undersøgt ikkevestlige indvandrere og efterkommeres holdning til det repræsentative demokrati samt ytrings-, forsamlings- og religionsfrihed.

Integrationsminister Inger Støjberg (V), som havde bedt om at få udvidet medborgerskabsundersøgelsen, har tidligere advaret om, at der i »nogle miljøer foregår ting, som er direkte antidemokratiske« og forklaret, at undersøgelsen skal bidrage til, at regeringen kan sætte ind over for ekstremistiske holdninger.

Sidste år viste en undersøgelse i Jyllands-Posten, at næsten fire ud af ti muslimer i Danmark ønsker, at koranen skal indgå som fundament for dansk lovgivning.

Kun lidt over halvdelen støttede Grundloven som fundament for al lovgivning, og Inger Støjberg glæder sig derfor over konklusionen af den nye undersøgelse.

»Det er meget positivt, hvis der blandt indvandrere i Danmark generelt er en bred opbakning til det repræsentative demokrati. Det glæder jeg mig over,« skriver Inger Støjberg i en kommentar.

Medborgerskabsundersøgelsen Danmarks Statistik har i 2012, 2013, 2014 og 2016 gennemført en såkaldt medborgerskabsundersøgelse for Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet. Medborgerskabsundersøgelsen er en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse blandt nydanskere og personer med dansk oprindelse i alderen 18 år og derover. De medvirkende nydanskere i undersøgelsen er indvandrere, der har været bosiddende i Danmark i minimum tre år, samt efterkommere med ikkevestlig oprindelse. I Medborgerskabsundersøgelsen er fokus på indvandrere og efterkommere med ikkevestlig oprindelse, idet tidligere analyser har vist, at denne målgruppe står over for de største udfordringer, når det gælder integration. Gruppen bliver betegnet som nydanskere. Undersøgelsen afdækker områder inden for medborgerskab, ligebehandling, selvbestemmelse samt tilslutning til demokrati og demokratiske frihedsrettigheder. Resultaterne anvendes til at belyse nydanskeres samt etniske danskeres holdninger til og oplevelse af medborgerskab, ligebehandling og selvbestemmelse, samt om der sker en udvikling inden for disse områder over tid.

En af samfundets grundsten

Ifølge medborgerskabsundersøgelsen er det repræsentative demokrati samt Grundlovens bestemmelser om borgernes frihed da også »grundstene« i det danske samfund.

»Det er derfor afgørende for en vellykket integration, at nydanskere såvel som etniske danskere tilslutter sig repræsentativt demokrati og de demokratiske frihedsrettigheder. Støtten til frihedsrettighederne indebærer, at man eksempelvis finder det vigtigt at respektere sine medborgeres ret til at dyrke deres religion og deres ret til at fremlægge deres synspunkter og danne foreninger inden for lovgivningens rammer,« hedder det i undersøgelsen Medborgerskab, ligebehandling og selvbestemmelse i Danmark 2016.

Selv om der, med undersøgelsens ord, ikke er nogen betydelig forskel mellem nydanskerne og etniske danskeres støtte til demokratiet, er der dog alligevel en forskel.

Mens 92 procent af etniske danskere mener, at det er meget godt eller godt at have et repræsentativt demokrati i landet, er andelen blandt ikkevestlige indvandrere og efterkommere kun henholdsvis 82 og 78 procent.

Undersøgelsen viser også, at der ikke er den store forskel i nydanskernes tilslutning til det repræsentative demokrati, når de inddeles efter deres religiøse overbevisninger. 84 procent af de kristne nydanskere foretrækker en demokratisk styreform, hvorimod andelen af muslimske nydanskere er 80 procent.

Inden for gruppen af nydanskere er det i særlig grad dem med gode danskkundskaber og et arbejde, som støtter demokratiet. Ikke alene har det en positiv indvirkning på holdningen til demokratiet. Det øger også opbakningen til de demokratiske frihedsrettigheder.

Føler sig alligevel ikke som danskere

»Det er jo voldsomt positivt, at opbakningen til det repræsentative demokrati er så massiv – også blandt indvandrere og deres efterkommere,« siger Enhedslistens integrationsordfører, Johanne Schmidt-Nielsen.

»Ofte tegnes der jo et billede af, at indvandrere og efterkommere – over en bred kam – er antidemokrater. Undersøgelsen viser, at det bestemt ikke er tilfældet, og det passer meget godt med andre undersøgelser, som viser, at mange kommer til Danmark på grund af vores demokrati og respekten for menneskerettighederne.

Dansk Folkepartis integrationsordfører, Martin Henriksen, henviser imidlertid til, at medborgerskabsundersøgelsen også afslører, at kun 22 procent af nydanskerne føler sig som danskere, hvorimod 47 procent af dem føler sig som danskere med indvandrerbaggrund. 16 procent føler sig som indvandrere, mens to procent føler tilhørsforhold til en bestemt religiøs gruppe.

»Det er da udmærket, at der er en opbakning til demokratiet, som næsten er på niveau med danskernes, og det skal vi da glæde os over,« siger Martin Henriksen.

»Men man bliver ikke dansker af at være demokrat. Der skal meget mere til. Man skal – og det er det vigtigste – tage kulturen og traditionerne til sig, og det er stadig det, som mangler, hvilket illustreres ved, at så få føler sig som danskere. Det skyldes jo, at de ikke har taget det danske til sig. Demokratiet er noget af det vigtigste, vi har, men de andre ting er faktiske vigtigere, for de er forudsætningen for, at demokratiet kan fungere på længere sigt. Forudsætningen er nemlig, at vi har noget tilfælles med hinanden og føler en forpligtelse over for hinanden og det land, som vi nu engang er en del af.«

Religionsfrihed

Undersøgelsen har samtidig set på, om støtten til demokratiet er mere end en støtte til et abstrakt ideal, men også omfatter støtte til ytrings-, forsamlings- og religionsfrihed.

Mens der er »større« opbakning blandt etniske danskere til, at alle grupper – også grupper med yderligtgående holdninger – bør have ret til at holde møde og tale deres sag, støtter en »betydelig« større andel af nydanskerne end etniske danskere til gengæld alle borgeres ret til at udøve deres religiøse ritualer og bære religiøse symboler.

Henholdsvis 87 og 77 procent af efterkommere og indvandrere mener, at dette er en ret, hvorimod kun 63 procent af etniske danskere er enige i dette. Tilslutningen er specielt stor blandt muslimske nydanskere, hvor hele 88 anser dette for en rettighed.

Sidstnævnte tal er integrationsministeren mindre glad for.

»I forhold til religionsfrihed så tolker jeg undersøgelsen lidt mere afmålt. På den ene side er det naturligvis godt, hvis der generelt er en opbakning til religionsfriheden. Men på den anden side kan svarene også dække over en opbakning til meget strikse tolkninger af for eksempel islam herunder sharialov, og det er naturligvis ikke positivt, hvis det er tilfældet,« skriver Inger Støjberg.