Personfølsomme, men ubrugelige og irrelevante oplysninger kan få lov til at ligge i registrene hos Politiets Efterretningstjeneste (PET) i årevis.

Det er selv om oplysningerne - eksempelvis om danskeres sexvaner og økonomi - burde slettes.

Det er konsekvenserne af en knap et år gammel ændring af PET-loven. På afgørende punkter underminerer loven Tilsynet med Efterretningstjenesternes arbejde.

Det skriver tilsynet selv i et høringssvar til Justitsministeriet, som Politiken har fået aktindsigt i.

Sidste år fik PET også kritik for at holde for længe på oplysninger om danskerne.

I høringssvaret skriver tilsynet, at beskyttelsen mod irrelevant registrering af personfølsomme oplysninger som følge af lovændringen "i det væsentlige reelt er sat ud af kraft".

Læs også : Tilsyn: PET gemmer for længe på oplysninger

Kritikken er alvorlig, mener lektor Pernille Boye Koch fra Roskilde Universitet.

- Det er pakket ind i embedsmandsagtige formuleringer, men det er et vidtrækkende og meget kritisk høringssvar fra tilsynet, siger Pernille Boye Koch, som forsker i demokratisk kontrol med efterretningstjenester, til Politiken.

Det er hemmeligt, hvor mange der er havnet i PET's arkiver. Men kilder med nøje kendskab til tjenesten vurderer, at det er flere hundredtusinder personer.

Hverken Justitsministeriet eller PET vil kommentere høringssvaret fra Tilsynet med Efterretningstjenesterne, før evalueringen af loven er færdig i løbet af marts.