Hrvatska demokratska zajednica još uvijek je najjača politička grupacija u IV. izbornoj jedinici koja se prostire na Osječko-baranjsku i Virovitičko-podravsku županiju, pokazuje istraživanje Jutarnjeg lista i RTL Televizije.

Dva tjedna prije parlamentarnih izbora, za HDZ bi glasalo 31,7 posto birača, Narodna koalicija ima potporu od 29,1 posto, savez HDSSB-Hrvatska konzervativna stranka 10,5 posto, a izborni prag još prelazi Most sa 6,5-postotnom podrškom.

živi zid na pragu Nešto ispod praga je Živi zid sa 4,1 posto, što znači da nisu bez izgleda izboriti se u konačnici za jedan mandat, dok su ostale liste bez ikakvih izgleda.

U slučaju ovakvog rezultata na izborima u ovom dijelu Slavonije i Baranje, Andrej Plenković i HDZ bi dobili šest zastupnika u idućem sazivu Hrvatskog sabora, Zoran Milanović i Narodna koalicija pet, HDSSB dvoje, a jedan bi pripao Mostu.

Najzadovoljniji mogu biti u HDZ-u, i to iz dva razloga: prvi, unatoč problemima kroz koje prolaze i padu Vlade, ostali su najjača stranka u ovoj izbornoj jedinici, i drugi, sa samo 2,6 posto prednosti ispred SDP-ove koalicije, HDZ uspijeva “uzeti” jednog zastupnika više od glavnih protivnika.

Istraživanje je pokazalo još nešto - gotovo apsolutnu sličnost s anketom otprije tri mjeseca, ali i prošlogodišnjim izborima. Uostalom, 87 posto onih koji su za HDZ i Narodnu koaliciju te 84 posto HDSSB-ovih birača kažu da su i 2015. glasali za istu stranku ili koaliciju.

U istraživanju koje je provedeno u svibnju, ali bile su uključene stranke bez koalicija, 30,4 posto ispitanika glasalo bi za HDZ, dok bi SDP-u glas dalo 27,7 posto birača. Gotovo izjednačeni na 9 posto bili su HDSSB i Živi zid, dok je još samo Most sa 5,6 posto prešao izborni prag.

Na parlamentarnim izborima u studenome 2015. u IV. izbornoj jedinici pobijedila je Domoljubna koalicija sa 36 posto (6 zastupnika), Hrvatska raste 29,4 posto (5 mjesta u saboru), HDSSB 11,6 posto i dvojica zastupnika, a Most 10,7 posto i jedan saborski mandat.

RH politički podijeljena Dakle, raspodjela mandata u istraživanju Jutarnjeg lista i RTL-a identična je onoj na prošlim izborima.

Hrvatska je politički podijeljena, a to pokazuju i recentna istraživanja, koja su svojevrsna potvrda već viđenoga. Tako HDZ ima prednost tamo gdje je 2015. pobijedio, u 4., 5. i 9. izbornoj jedinici, a Narodna koalicija u 3. i 8. u kojima je prije 10 mjeseci trijumfirao savez lijevog centra Hrvatska raste.

Korištenjem GDi proizvoda i platformi

Iako se u IV. izbornoj jedinici ističe jedan vrlo zanimljiv podatak - u Osječko-baranjskoj županiji pobjeđuje Narodna koalicija i to prilično uvjerljivo sa 30,4 posto biračke podrške, dok HDZ dobiva 25,2 posto. Međutim, HDZ ukupno pobjeđuje zahvaljujući Virovitičko-podravskoj županiji u kojoj osvaja čak 54 posto glasova, prema 24,5 za Narodnu koaliciju.

Premda oni sačinjavaju samo 23 posto birača u Četvrtoj, stanovnici Virovitičko-podravske županije odlučuju tko će pobijediti.

S druge strane, što je neka sredina urbanija, to je bliža lijevom centru pa u Osijeku, Milanovićeva koalicija ima 30,4 posto glasača, nasuprot HDZ-ovih 19,6, a solidno prolazi HDSSB sa 14,8 posto.

Kada se radi o idealnom kandidatu za premijera, Plenkovića kao budućeg predsjednika Vlade podržava 30,3 posto, a Milanovića 26,6 posto birača. Sa po 8,9 posto slijede Božo Petrov i Milan Bandić, koji je očito puno popularniji od vlastite stranke koja ima tek 1,6-postotnu podršku.