Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

Strømkollaps eller mer av dette?

AMS - De nye strømmålerne Strømkollaps eller mer av dette? Mindre forbruk i rushtida må til for å hindre kollaps i strømnettet. Men billigere strøm om natta kan få svært uheldige konsekvenser.

KJELLERBRANN: I huset til familien Aamodt på Fosser i Indre Akershus var det tørketrommelen som tok fyr. Hadde trommelen blitt satt på sent på kvelden, ville det høyst sannsynlig fått fatale følger. Billigere strøm om natten kan øke risikoen for flere nattbranner, frykter Brannvernforeningen.

Fredag den 22. juni 2018 var en fin sommerkveld i Kongleveien på Fosser i Indre Akershus. Her bor familien Aamodt i et romslig hus i en temmelig typisk norsk villavei, der eneboligene ligger i passe avstand. Omgivelsene er landlige.

Denne kvelden var Andrea Aamodt (22) alene i huset. Resten av beboerne i huset, moren Wenche, faren Ronnie og søsknene Christoffer (26), Marius (14) og Johanna (12) var på hytta.

Ulyd fra kjelleren

Andrea skulle egentlig vært på jobben som pleieassistent, men hadde feber. Derfor valgte hun å holde senga på soverommet i andre etasje, på samme side av huset som kjelleren.

Siden hun hadde feber, sørget Andrea for at alle vinduene var lukket, både i første og andre etasje.

BLI ABONNENT: Artikkelen er publisert i samarbeid med Vi Menn. Les alt magasinet har utgitt på vimennpluss.no.

Kl. 19.30 denne kvelden satte Andrea på tørketrommelen i kjelleren og gikk opp på soverommet sitt. Senere på kvelden, mens hun chattet med kjæresten, hørte hun noen rare lyder. En slags knitring. Var det innbrudd?

Hun gikk inn på badet ved siden av soverommet, og lukket døra etter seg. Inne på badet så hun etter noe hun kunne forsvare seg med, en saks eller lignende, men fant ikke noe brukbart. Andrea var kanskje to minutter på badet.

Da hun kom ut av badet, møtte hun en vegg av svart røyk. Røykvarsleren ulte. Hun prøvde å komme seg bort til trappa, få meter unna, men fant ikke veien. Andrea har lært av sin far Ronnie, som er brannmann, at i slik røyk ser man ingenting.

Hun ante ikke hvor røyken kom fra, men greide å famle de to-tre skrittene tilbake til soverommet. Hun lukket døra, satte vinduet på vidt gap. Klokka var 21.20. Hun ringte 110. Det var ikke branntau i rommet, som kunne gjort det mulig å komme seg ut.

Andrea pustet tungt, hun merket røykutviklingen godt. Brannstasjonen ba henne holde samtalen gående helt til brannbilene kom frem. Mac-en gjemte hun i dyna. Fortvilelsen vokste. Andrea hylte gjennom vinduet. Hun var livredd, bokstavelig talt.

Hun husker at hun fryktet ubehaget ved å brenne opp mer enn å dø. To naboer kom til, men fant ikke noen stige de kunne sette opp.

SVART RØYK: Brannen i kjelleren spredte seg raskt. Foto: Privat

Etter 12 minutter kom brannbilene. Hun kastet iPhonen ut gjennom vinduet. En stige ble satt opp, Andrea klatret ut og ble reddet fra flammehavet som var i ferd med å utvikle seg.

Tenk om det hele hadde skjedd noen timer senere. Eller mens hele familien var hjemme og sov.

Flytte middag og klesvask?

I 2007 ble det vedtatt i lov og forskrift at nye elektrisitetsmålere skulle installeres i norske husholdninger, for å sikre at «målinger og måleresultater er tilfredsstillende nøyaktige ut fra formålet om effektiv bruk av samfunnets ressurser og ivaretagelse av beskyttelsesverdige interesser».

11 år senere er de automatiske strømmålerne, også kalt AMS, snart på plass i de aller fleste norske hjem. Prisen på rundt 10 milliarder kroner skal du og jeg betale gjennom et påslag i strømregninga i flere år fremover. Målerne sender informasjon om strømforbruket ditt i sanntid, én gang i timen. På lengre sikt trolig hvert kvarter.

– Om morgenen, eller rundt middagstid, når veldig mange for eksempel bruker sine induksjonstopper på komfyren, får vi et konsentrert uttak som øker effekttoppene, sier Henrik Glette, kommunikasjonssjef i Statnett.

For å unngå «for høyt samtidig effektuttak», – det vil si at for mange bruker for mye strøm samtidig – skal nettselskapene måle og prissette nettleien fra time til time. Og så skal vi forbrukere tilpasse oss; det skal bli dyrere når mange bruker mye strøm samtidig. Og da regner Norges vassdrags og energi­direktorat (NVE) med at vi kommer til å justere og flytte strømforbruket.

Men er det realistisk at hele befolkningen flytter på strømkrevende forbruk som middagslaging og klesvask til tider på døgnet når andre ikke bruker så mye strøm?

NVEs HÅP: - AMS gir et vennlig dytt i riktig retning, sier seksjonssjef Guro Grøtterud i NVE. Foto: Morten Solli

– Noe av forbruket kan nok flyttes. AMS gir et vennlig dytt i riktig retning. Med mer effektiv oppvarming av vann og hus, og elbil-lading utenom strøm­toppene, vil vi unngå de høyeste effekttoppene, sier Guro Grøtterud, seksjonssjef for sluttbrukermarkedet i NVE.

Frykter flere branner

Men skepsisen til automatiske strømmålere er bred og motstanden massiv. Skyhøye strøm­regninger samt utbredt frykt for datatyveri, helseskader og stråling har utløst et klageskred.