VETO: Det vil vera oppsiktsvekkande om EU straffar eit norsk nei til EUs energipakke hardt, meiner jusprofessor Hans Petter Graver. Fire Ap-fylkeslag splitta seg i helga om Acer.

Kamp om kraften

Spenninga i Arbeidarpartiet om norsk tilknyting til EUs tredje energipakke, drar seg til. I morgon samlast landsstyret i Ap. Der blir den betente Acer-saka truleg tema.

Ap-leiar Jonas Gahr Støre sa laurdag i Klassekampen at dersom Norge seier til energisamarbeidet, «vil vi gå ut av energisamarbeidet i EØS-avtalen. Det vil trolig bety at andre deler av avtalen vil bli satt ut av kraft. Det er et betydelig usikkerhetsmoment, særlig for vår eksportindustri».

Dette blir no avvist frå fleire hald.

– Ut frå EØS-avtalens rettslege rammer, kan EUs motsvar bli å suspendera den delen av EØS-regelverket som er direkte råka. Truleg blir konsekvensane små, seier Morten Harper, jurist og utgreiingsleiar i Nei til EU.

Acer-opprøret: • Over hundre Ap-ordførarar ber i eit opprop partiet seia nei til norsk tilslutning til EUs tredje energimarknadspakke, inkludert EUs energibyrå Acer. • Motstandarane fryktar tapt råderett over vasskrafta og høgare straumprisar for industrien. • Også LOs største forbund Fellesforbundet og Fagforbundet seier nei, samt blant andre Industri Energi. • Jonas Gahr Støre åtvara i helga mot eit norsk nei, som han fryktar vil medføra straff frå EU.

Trur ikkje på hard EU-straff

Jusprosessor Hans Petter Graver ved Universitetet i Oslo (UiO) trur heller ikkje EU vil straffa Norge hardt viss Stortinget seier nei til den tredje energipakka, menmedgir at det er vanskeleg å slå fast kva konsekvensar det kan få.

«Det som er helt sikkert, er at det ikke betyr at vi ‘går ut av energisamarbeidet i EØS-avtalen’. Avtalen sier at hvis partene ikke blir enige om å innlemme nytt regelverk, skal ‘den berørte del av vedlegget’ midlertidig tre ut av kraft. Hva som er berørt av tredje energipakke er ikke så lett å si, men det er i alle fall ikke energisamarbeidet som sådan», skriv Graver i ein e-post til Klassekampen.

Graver meiner saka «illustrerer at tida på mange felter har løpt fra EØS-avtalen» og utdjupar med at avtalen blei inngått før det var vanleg å overføra forvaltningsmynde til andre EU-organ enn EU-kommisjonen. Graver forklarer at kvar gang slike reglar i dag skal innlemmast i EØS-avtalen, støyter ein dermed på konstitusjonelle spørsmål i Norge.

«I lys av dette vil det være oppsiktsvekkende om EU kjører hardt på dersom Stortinget sier nei til den tredje energipakken, da det vil kunne true hele avtalekonstruksjonen ved å sette dens utilstrekkelighet med hensyn til å fange opp utviklingen i EU på spissen», skriv Graver.

Drar det for langt

Halvard Haukeland Fredriksen, jusprofessor ved Universitetet i Bergen, gir både Støre og Nei til EU rett.

– Juridisk sett har Nei til EU i utgangspunktet rett. Det er berre den berørte delen av EØS-avtalen som kan suspendearast. Så er spørsmålet kva som er «den berørte delen» Det er ikkje sikkert Norge og EU vil vera einige om det. Ein av dei største svakheitene ved EØS-avtalen er at det ikkje finst nokon felles domstol som kan avgjere dette. Sjølv om det er jus, blir det politikk. Derfor har Støre også rett, det er stor uvisse. Men det er klart at konsekvensane av eit veto mot energipakka vil vere avgrensa til energi, seier Fredriksen.

– At det skal få konsekvensar for eksportindustrien meir generelt, høyrest litt rart ut.

– Så at det får konsekvensar for eksportindustrien er å dra det litt langt?

– Ja. Men som sagt, dette er meir politikk enn jus.

annekarih@klassekampen.no