Ap, Høyre og Frp vil fremdeles ikke vise frem hvordan de bruker skattepenger som politikerne bevilger seg selv

Under fire uker før valget sier Stortingets tre største partier fortsatt nei til å vise samme åpenhet om egen bruk av offentlige penger som de har krevd av andre.

Arbeiderpartiet, Høyre og Frp går inn i valgkampen uten at de ønsker å vise velgerne hvordan de bruker offentlige penger i stortingsgruppene. Her er Ap-leder Jonas Gahr Støre, Høyre-leder Erna Solberg og Frp-leder Siv Jensen fotografert under en partilederdebatten på NRK tidligere i år. Vidar Ruud / NTB scanpix

19. aug. 2019 07:35 Sist oppdatert 19. august 2019

Aftenposten har siden høsten 2018 undersøkt hvordan politikerne på Stortinget bruker offentlige penger som de har makt til å bevilge seg selv.

Som en del av dette har vi bedt partigruppene om å utvise sammen åpenhet som de krever av andre offentlig finansierte virksomheter. Seks av de ni partiene på Stortinget har gradvis åpnet for fullt innsyn i egne regnskaper, og sist ut var Senterpartiet – som blant annet har brukt penger på ferieopphold i villaer i Provence.

Regnskapsdetaljene fra andre partier har blant annet avdekket at pengene som er ment å støtte stortingsrelevant arbeid, blant annet har gått til svært romslige alkoholbudsjetter, finansiering av bursdagsfester og internasjonale reiser med vinsmaking og sightseeing.

Få oversikt: Dette er avsløringene om Stortingets pengebruk

Vil ikke vise velgerne hvordan pengene deres brukes

Aftenposten ba på nytt om innsyn da 2018-regnskapene for partigruppene ble levert før sommerferien, men hverken Ap, Høyre eller Fremskrittspartier ønsker å vise frem regnskapsdetaljene.

Disse ville blant annet gitt et grundig innblikk i hvordan partigruppene bruker fellesskapets penger på reiser, møter, seminarer, sosiale arrangementer og gaver.

Fakta Dette er saken Aftenposten omtalte onsdag 14. november 2018 hvordan Stortingets partigrupper de siste fem årene har fått overført 862 millioner kroner fra statsbudsjettet. Dette er offentlige midler som partiene kan bruke nokså fritt, men det kreves at pengene skal gå til «stortingsrelatert arbeid». Fem av ni partier nektet først å gi innsyn i detaljerte oversikter som viser hvordan pengene er brukt. MDG, SV, Rødt og KrF valgte å gi innsyn da Aftenposten spurte for første gang i slutten av oktober. 22. november snudde Venstre og ga også innsyn. Senere kom også Senterpartiet etter. Det er nå Ap, Høyre og Frp som ikke vil vise frem regnskapsdetaljene. Disse tre partiene velger dermed å utvise mindre åpenhet enn kravene Stortinget stiller til offentlig sektor om innsyn i bruk av offentlige midler. Aftenposten har blant annet bedt om detaljert innsyn i følgende regnskapsposter: «Reiser andre»

«Kurs/seminar/kompetansehevingstiltak»

«Møter (herunder representasjon)»

«Andre arrangementer»

«Gaver»

«Telekostnader»

«Velferdsutgifter»

«Representanter reiser utenlands»

«Representanter reiser innenlands» Partigruppene består av både folkevalgte representanter og ansatte. Vis mer

«Jeg viser til tidligere kontakt om deres ønske om tilgang til alle enkeltutgifter i våre regnskap, og vi har ikke endret praksis i slike saker», skriver sekretariatsleder Snorre Wikstrøm i Arbeiderpartiets stortingsgruppe. Han viser til de overordnede regnskapstallene i de offentlige rapportene.

Det samme budskapet kommer fra Christina Wist, som er sekretariatsleder i Høyres stortingsgruppe.

«Ut over dette ønsker vi ikke å gi mer detaljert innsyn i våre disposisjoner», skriver hun.

Også Frps sekretariatsleder Per Kristian Solbak skriver i en e-post at partigruppen ikke har endret praksis, og at de derfor ikke vil gi detaljert innsyn.

Politikerne på Stortinget bevilget i fjor 188 millioner kroner i tilskudd til egne partigrupper, og Ap, Høyre og Frp fikk totalt 112 av disse millionene. De tre største partigruppenes fortsatte hemmelighold gjør at det i praksis er umulig å ettergå detaljene rundt hvordan disse politikerne bruker pengene.

Hvert år bevilger stortingsflertallet penger til sine egne partigrupper. Disse er ment å brukes på å støtte arbeidet på Stortinget. Ketil Blom Haugstulen

– Veldig uheldig og problematisk

Kristine Foss er jurist i Norsk Presseforbund og har offentlighet og innsyn som fagområde. Hun er kritisk til at de tre største partiene fortsatt praktiserer hemmelighold rundt egen pengebruk.

– Det er veldig uheldig og problematisk at partigruppene holder dette tilbake. Det svekker tilliten til disse partiene når de velger en slik strategi.

Les også: Frps tidligere justisminister langer ut mot festutgiftene i egen stortingsgruppe

Hemmelighold av regnskapsdetaljene er tidligere blitt forsvart med strategiske hensyn og behov for personvern. Men Foss mener at det som har fremkommet basert på regnskapsdetaljene fra de seks mindre partigruppene, bekrefter hvor viktig det er med full åpenhet.

– Det er eksempler på at dette er informasjon som har stor offentlig interesse, og som det er viktig at samfunnet har tilgang til. Hvordan disse pengene forvaltes, utgjør en del av grunnlaget når velgerne skal vurdere hvem de skal stemme på, sier hun.

Kristine Foss er jurist og rådgiver i Norsk Presseforbund. Stenersen, Tor

– Stortingets presidentskap gjennomgår nå regelverket for partigruppetilskudd. Ser du noen grunn til at partigruppene bør vente på denne før de vurderer større åpenhet?

– Nei. Dette er et prinsipielt spørsmål som de bør ha integritet nok til å kunne ta stilling til selv. Det er nok av eksempler som viser at det er viktig med åpenhet rundt dette. Å vise at man er villig til å utvise mest mulig åpenhet, er et viktig signal å sende før valget.

– Kan gi grobunn for politikerforakt

Det har tidligere vakt sterke reaksjoner at stortingspolitikere krever full åpenhet om Idrettsforbundets bruk av offentlige midler samtidig som de hemmeligholder detaljene rundt sin egen pengebruk.

Petter Egge Langsæther er postdoktor ved Institiutt for sosiologi og statsvitenskap ved NTNU og forsker spesielt på velgeradferd og politiske partier. Han er også kritisk til de tre store partienes fortsatte hemmelighold, og mener dette åpner for at folk kan mistenke at politikerne forsøker å holde noe skjult.

– Det kan gi unødvendig grobunn for politikerforakt og lavere tillit til det politiske systemet. Det er en grunn til at politikerne krevde tilsvarende åpenhet fra Idrettsforbundet, og det handlet nettopp om tillit, sier han.