– Det er umulig å få lån i banken. I alle fall veldig vanskelig, sier Johan Vasara (30).

Da han overtok ordførerkjedet i Kautokeino i 2015, ble han en av Norges yngste ordførere.

I årene siden har han reddet kommunen fra økonomisk krise. Da var Kautokeino nemlig på den beryktede Robek-listen over kommuner som er så skakkjørte at staten må inn og kontrollere økonomien.

Men det å være ordfører og reversere et kommuneunderskudd på 22 millioner kroner, har ikke hjulpet Vasaras personlige økonomi.

For ordføreren får ikke boliglån, fordi jobben ikke er sikker nok.

– Når du er folkevalgt er du midlertidig ansatt. Når du bare har jobb i fire år, så dukker det opp slike praktiske problemstillinger, sier han.

Da Johan Vasara ble ordfører som 27-åring var Kautokeino på den beryktede Robek-listen over kommuner som er så skakkjørte at staten må inn og kontrollere økonomien. Nå har han klart å få kommunen ut av Robek. Men han får fortsatt ikke eget lån. Foto: Eskil Wie Furunes / NRK

Må ha langtidsinntekt

Vasara var ikke i fast jobb før han ble ordfører. Det kan være årsaken til at han ikke får lån.

Det viktigste for bankene er at folk skal klare å betjene lånene de tar. Man må kunne dokumentere en viss inntekt i flere år framover, forklarer banksjef for Sparebank 1 Nord-Norge i Alta, Ulf Tore Isaksen.

Den beste måten å gjøre dette på er å ha fast jobb.

Mer utfordrende er det for personer i midlertidige stillinger – det være seg åremålsstillinger, engasjementer, eller politiske verv – uten å ha noe fast å gå tilbake til.

– En må spørre seg hva sannsynligheten er for at personen har inntekt når stillingen går ut. Vi vet jo ikke om vedkommende får en ny jobb, sier Isaksen.

Banksjef i Sparebank 1 Nord-Norge i Alta, Ulf Tore Isaksen, sier det er strenge regler for dokumentasjon av framtidig inntekt når en skal ta opp lån. Foto: Jo Hermstad Tronsen / NRK

Det kan også være problematisk å få lån for personer som i praksis jobber fullt, men som er deltidsansatte på papiret.

– Det kan være sykepleiere eller hjelpepleiere som er ansatt 60 prosent, men som i realiteten jobber fullt fordi de får så mye tilleggsarbeid. Da er det vanskelig å dokumentere at man har den inntekten over flere år, og dermed få lån.

Å gi lån til mennesker som ikke kan dokumentere at de kan betjene det over tid, vil være å gjøre både dem selv og banken en bjørnetjeneste, mener Isaksen.

Han understreker at han uttaler seg på generelt grunnlag.

Gir seg som ordfører

Vasara har nå bestemt seg for ikke å stille til gjenvalg som ordfører, for å få stabile rammer rundt seg.

– Jeg har masse engasjement og lyst til å fortsette. Jeg føler at mye fortsatt er ugjort. Men likevel har jeg valgt å prioritere mitt eget liv, sier han.

– Jeg må bli ferdig med studiene og gjerne finne meg fast jobb. Jeg må lande mitt eget liv før jeg eventuelt stiller til valg på nytt.