Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Funnene er førpublisert i International Journal of Infectious Diseases, og omtalt i Gemini.

NTNU er en del av et europeisk forskerteam som har sett på eksisterende medisiner som kan fungere mot koronaviruset.

Masterstudent ved fakultet for medisin og helsevitenskap ved universitetet, Petter Inge Andersen, sier de føler seg sikre på at medisinene kan brukes.

– Vi er veldig sikker. Medisinene det er snakk om har blitt testet i laboratorium hvor det har blitt vist effekt, sier Andersen til NRK.

Hva skjer når et virus muteres? Du trenger javascript for å se video.

Forkorter infeksjonen

Hovedsakelig sørger medisinene for at infeksjonen forkortes, eller at viruset kan bli stoppet fra å infisere en celle. Disse medisinene kan også virke forebyggende mot en infeksjon.

Remdesivir, Arbidol, Rotonavir, Favipiravir og Lopinavir er eksempler på medisiner som har har vist seg å hemme koronaviruset og andre virus i laboratoriet.

– Vi kan bruke allerede eksisterende medisiner mot andre sykdommer enn de opprinnelig var ment for, sier førsteamanuensis ved Institutt for klinisk og molekylær medisin ved NTNU, Denis Kainov, til NRK.

Se hele oversikten over medisiner nederst i saken

Testes nå på mennesker

Medisinene som forskerne mener kan brukes mot koronaviruset, blir i disse dager klinisk testet.

Det betyr at testene utføres på mennesker for å undersøke virkning av legemidler. Men også for å undersøke hvordan medikamenter omdannes i kroppen, og om bivirkningene er akseptable.

– De må testes, så man kan være helt sikker på at det kan brukes til dette formålet. At det ikke er noen negative bivirkninger, sier Andersen.

Medisinene er ikke godkjent til bruk ennå. Men hvis de kliniske testene fortsetter å vise seg positive, kan det snart tas i bruk.

– Testene forventes å være klare i juni, sier Andersen.

Han forteller også om andre forskere som arbeider med en vaksine som kan være ferdig i april – en såkalt «eksperimentell vaksine» som må gjennom flere tester før den kan settes i produksjon.

Helsedirektør Bjørn Guldvog er glad for all forskning som blir gjort. Foto: NAINA HELEN JAMA

Helsedirektoratet positiv til forskningen

– Jeg har hørt om forskning som pågår flere steder, sier direktør i Helsedirektoratet, Bjørn Guldvog, til NRK.

Han er glad for at det jobbes for å finne gode løsninger og mulige medisiner mot koronaviruset. Likevel er han usikker på hvor raskt medisin kan tas i bruk.

– Vi håper det kommer resultater snart, men jeg tror ikke vi i nær tid kan basere oss på å behandles oss ut av denne situasjon, sier Guldvog.

DEL AV ET EUROPEISK FORSKERTEAM: Petter Inge Andersen er forsker ved NTNU.

Tror medisinen funker på den aggresive varianten

Torsdag ble det kjent at koronaviruset utviklet seg til to varianter hvor den ene var svært aggressiv. Andersen ved NTNU tror medisinene vil fungere på begge varianter.

– Det er ingen grunn for oss til å tro at den mutasjonen som har skjedd vil føre til en resistens til medisinene, siden medisinene ikke har blitt testet ut i stor nok skala. Det er slik resistens oppbygges.

Det er 43 medisiner som har blitt testet, men forskere anslår at fem av dem er relevante å bruke i nær framtid.

– Dette er medisiner som har blitt brukt mot andre sykdommer. Det er medisinombruk. Altså ting som har blitt godkjent til andre formål, men som også funker mot koronaviruset, sier NTNU-forskeren.

Her er oversikten over alle 43 medisinene: