I dag ble en av de mest anerkjente internasjonale universitetsrankingene, Times Higher Education World University Ranking (THES) publisert.

I skrivende stund vet jeg ennå ikke NTNUs nøyaktige plassering, dette blir sannsynligvis offentliggjort i løpet av dagen. Men vi er plassert i gruppen nr. 251-275 blant verdens universiteter. I fjor var NTNU nr. 273. Plasseringen på rankingen er uansett ikke det viktigste tallet for vårt forbedringsarbeid. Noen få plasser opp eller ned på rankingen sier ikke mye om hvordan vi endrer oss.

Vi skårer best i kategoriene internasjonalisering, med 57.7, og oppdragsinntekter fra næringslivet, 49.7. Disse utgjør imidlertid bare til sammen ti prosent av totalresultatet.

På undervisning skårer vi 26.9 (utgjør 30 % av totalresultatet), forskning 26.9 (vekt på 30 %) og siteringer 41,5 (vekt på 32,5 %). Når det gjelder undervisning, utgjør halvparten av vektingen omdømme, det vil si hva andre synes om oss. Resten, dvs “faktadelen”, utrykker kvaliteten på læringsmiljøet på en indirekte måte, gjennom hhv antall PhD-kandidater og antall opptatte studenter pr vitenskapelig ansatt. Dette forteller jo ikke noe om hvor stor del av disse personellressursene som brukes på utdanningsvirksomhet. Også bevilgning pr ansatt og uteksaminerte PhD-kandidater pr uteksaminert bachelorkandidater teller i utdanningsindikatoren, uten at det kan sies å ha en direkte sammenheng med læringsmiljøet.

For forskning utgjør omdømme hele to tredjedeler av rangeringen. Siteringer er den eneste kategorien som er basert utelukkende på fakta.

Nyttig informasjonskilde

NTNUs mål er å være internasjonalt fremragende både i forskning og undervisning. Vi bruker en rekke kilder og verktøy for å måle om vi utvikler oss i riktig retning, og for å velge tiltak som fungerer; det må være sammenheng mellom diagnose og terapi.

Rangeringer er én viktig informasjonskilde. THES-rangeringen som ble publisert i dag, omfatter indikatorer som utvilsomt kan brukes for å vurdere aspekter av NTNUs generelle kvalitet og som til en viss grad sammenfaller med våre strategiske ambisjoner Det gjelder forhold som vårt internasjonale omdømme som forsknings- og utdanningsinstitusjon, hvilken påvirkningskraft vi har, målt gjennom siteringer og i hvilken grad vi er internasjonalt orientert.

Ingen analyse

Rankingen sier mindre om i hvilken grad vi lykkes med å realisere andre mål i strategien: Løser vi samfunnsoppdraget vårt, slik det er nedfelt i vår visjon “Kunnskap for en bedre verden”? Blir vår kunnskap tatt i bruk i samfunnet rundt oss? Klarer vi å etablere mer robuste faggrupper og konsentrere den faglige virksomheten? Følger vi våre grunnleggende etiske verdier? Disse forholdene sier rankinger ingen ting om. Og de sier heller ingenting om hvorfor situasjonen er slik. Dette er analyser vi må gjøre selv.

Bruke konstruktivt

Vi kommer uansett til å bruke rangeringen konstruktivt, som informasjonskilde og diagnose av tilstand og utvikling på områder som er viktige for et universitet. Vi vil følge nøye med på hvordan vi endrer oss på de enkelte indikatorene. Det er en informasjonstype som vi kan bruke i vårt forbedringsarbeid. Siteringsindikatoren vil vi følge spesielt nøye med på, for å finne ut hvor vi har styrker og hvor vi har svakheter. Vi vil så langt det er mulig, sette i verk tiltak og øke innsatsen basert på denne analysen.

Kommet for å bli

Jeg fikk et spørsmål fra redaktøren i Universitetsavisa, om jeg begynner å bli trøtt av rankinger. Det å bli trøtt er i grunnen ingen opsjon. Rankinger er kommet for å bli, og vi må forholde oss til dem. Som jeg har skrevet her, vi skal bruke dem konstruktivt i vårt systematiske forbedringsarbeid.

Vi kommer derimot aldri til å forsøke endre vår plass på rangeringene ved krumspring og fortolkninger som pynter på tallene. For å bruke et uttrykk fra sportsverdenen: “Vi skal konsentrere oss om arbeidsoppgavene og ikke resultatet”. Da vil vi i også få resultater på rangeringene.