Bompenger rammer usosialt og urettferdig. Venstresiden bør omfavne bompengeopprøret | Andreas C. Halse

Andreas C. Halse Spaltist

4. september 2018

llustrasjonsbilde av en bomstasjon i Oslo. Vegard Grøtt Wivestad / NTB scanpix

Opprøret mot bompenger er et opprør mot sosiale forskjeller.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Bompengeopprøret handler ikke først og fremst om vond vilje eller romantisering av privatbilismen. Det handler om at samfunnet nok en gang vil presse mer ut av dem som har minst.

Det koker i hele landet mens myndighetene forsøker å presse gjennom en slags norgesrekord i innkreving av bompenger. På Nord-Jæren ble 38 nye bomstasjoner og 25 milliarder i ekstra avgifter for lokalbefolkningen mer enn folk kunne godta. Det er det lett å forstå.

Hver onsdag skriver Andreas C. Halse (bildet) eller Haakon Riekeles om norsk politikk. Riekeles kritiserer høyresiden, mens Halse kritiserer venstresiden. Halse er tidligere leder i Sosialistisk Ungdom, nå daglig leder i Svenssonstiftelsen. Ørn Borgen

Økende forskjeller

De nye bompengene kommer nemlig ikke i et vakuum.

Vi er inne i en periode med økende forskjeller, der de som allerede tjener dårligst har hatt den klart laveste lønnsveksten. I tillegg tyder alt på at strømmen blir dyrere fremover.

Avgiftene har generelt økt med milliardbeløp de siste årene. I samme periode har omfordelende skatter også gått ned, og de på toppen har sittet igjen med de største skattekuttene.

Planene om å kreve inn titalls nye milliarder for å betale for fellesgoder er i bunn og grunn bare en fortsettelse av en trend der flate avgifter øker, mens omfordelende skatter minker.

Les også Aftenposten mener: Bompengeopprøret

Usosialt og urettferdig

Flere steder i landet er et nytt politisk parti i ferd med å se dagens lys i forkant av lokalvalget. «Folkeaksjonen nei til mer bompenger» er tydelige på at bompenger er usosialt og urettferdig. Partileder Frode Myrhol sier til og med til VG at økningen i bompenger bør erstattes med en økt skattesats.

Opprøret mot bompenger er med andre ord et opprør mot sosiale forskjeller. Det er et opprør venstresiden bør møte med åpne armer.

I bompengedebatten har det etablert seg en merkelig forestilling: at de som bruker en tjeneste også skal betale for den. Imidlertid synes dette argumentet bare å gjelde for vei. Når det kommer til annen infrastruktur og andre velferdsordninger står venstresiden fjellstøtt på universelle ordninger som finansieres over skatteseddelen. Det er ingen som krever at sykehusene eller skolene våre skal finansieres av dem som til enhver tid bruker dem, og godt er det.

Les også Titusenvis engasjerer seg i bompengekrangel i Rogaland: - Folk er skikkelig, skikkelig forbannet

Venstreside mot bompenger

Tanken om en venstreside mot bompenger er ikke helt fremmed. I Stavanger er SV et av tre partier (sammen med Frp og FMB) som konsekvent har stemt mot de kontroversielle, nye bomplanene. Heller ikke det lokale Ap-laget ivrer etter å ta æren for bompengebonanzaen, men har til nå vært mer opptatt med å forklare hvorfor de ikke har skylda enn hvorfor planene er dårlige. Til tross for lokale unntak – det er et stykke igjen for å få venstresidens partier på trygg avstand fra gasspedalen i bompengeracet.

I virkelighetens verden er ikke bompenger et spørsmål om enten eller. Å bruke bompenger til å redusere trafikk inn til problemområder samtidig som man bygger ut omfattende kollektivtilbud kan være en god idé.

Å satse på bompenger som finansieringsmodell for veiprosjekter kan imidlertid aldri bli noe annet enn usosialt. Det bør så ofte som mulig erstattes med mer rettferdige ordninger.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.