Byrådet utreder ikke-kommersielle boliger i Oslos fremtidige bydel

I Danmark bor én million mennesker i leieboliger hvor ingen skummer fløten. Slik vil Rødt ha det i Oslo også.

Byrådet planlegger "lavpris"-boliger for folk uten rike foreldre i Oslo. - Lavtlønte uten foreldre som kan gi sikkerhet har problemer med å finne bolig i den byen de jobber i, mener partiet Rødt. Nå har de fått gjennomslag for å utrede ikke-kommersielle boliger. SLA/Vandkunsten/Illustrasjon

Heidi Anne Johnsen

20. nov. 2016 21:30 Sist oppdatert 21. november 2016

Rødt har fått et gjennombrudd for sin hjertesak i boligpolitikken - et ikke-kommersielt boligmarked. Et av forbildene er allmennboligmodellen i Danmark.

Byrådet, bestående av Ap, SV og MDG, vil utrede kommunale allmennboliger i den fremtidige utbyggingen på Gjersrud-Stensrud.

Området Gjersrud-Stensrud, ved Klemetsrud, vil bli et av de store utbyggingsområdene i fremtidens Oslo. Her er det planer om å bygge 10.000 boliger, noe som vil gi hus og hjem til 30.000 mennesker.

Utbyggingen ligger tiår frem i tid, men arbeidet med å regulere og planlegge området har startet.

15.810 boliger er klare for bygging. På dette kartet kan du se hvor boligene er planlagt (for abonnenter)

På fremtidens Gjersrud-Stensrud kan det også bli utleieboliger. SLA/Vandkunsten/Illustrasjon

Hanna Marcussen med planene for ny bydel med som i fremtiden kan gi 10.000 boliger nær Gjersrud ved Klemetsrud. Dan P. Neegaard

Alle må få mulighet til en god bolig

Målet er å gi alle en mulighet til å skaffe seg bolig i Oslo.

– Det finnes ikke sosial boligpolitikk i Oslo, og prisveksten er ekstrem. Lavtlønte uten foreldre som kan gi sikkerhet har problemer med å finne bolig i den byen de jobber i, sier Bjørnar Moxnes (R).

Er det en menneskerett å bo innenfor ring 2? Les rådene fra Oslos byutviklingsbyråd.

Han peker på at det bare er de aller mest utslåtte som får kommunale boliger i dag, og ønsker seg en mellomting. Allmenne boliger er et alternativ til det profittstyrte boligmarkedet.

Det vil si at boligbyggelaget eier leilighetene og står for omsetningen. Folk får leie, eventuelt kjøpe til en pris som dekker kostnadene. Når man flytter, så går leiligheten tilbake til boligbyggelaget.

– Har du liten husleie, så har du mulighet til legge deg opp penger, sier han.

Bjørnar Moxnes mener at ikke-kommersielle boligprosjekter kan bidra til å bremse prisveksten på boligmarkedet. Rolf Øhman

Slippe unna hushaier

– Oslo har det minst regulerte boligmarkedet i Europa. Dette er et pilotprosjekt som vi kan lære av, mener Moxnes, og viser til Danmark. Der bor 1 million mennesker i nonprofit leieboliger, der husleien dekker investeringskostnadene og vedlikeholdet, og hvor bolighaiene ikke slipper til.

Kommersielle utbyggere venter med å bygge

– Aftenposten skrev sist uke om ferdig regulerte tomter som ikke blir bygget ut, fordi utbyggerne venter på at prisene skal stige enda mer, sier han.

– Hvis kommunen i samarbeid med boligbyggelag bygger boliger som kun skal dekke kostnadene og ikke gi profitt, så slipper vi å vente, mener Moxnes.

Kan gjøre Oslo til en by for alle, uavhengig av lommebok

Hanna E. Marcussen (MDG), byutviklingsbyråd i Oslo er positiv.

– Vi ser at Oslo kan ha behov for rimelige utleieboliger som et supplement til eierboliger. For dem som ikke kommer seg inn på eiemarkedet er et ustabilt privat leiemarked eneste alternativ.

– Jeg tror dette kan bli en av de bitene som må fil for å kunne gjøre Oslo til en by for alle i fremtiden, uavhengig av lommeboken.

Høyre frykter at boligmassen vil forfalle

Eirik Lae Solberg (H) er derimot skeptisk til ordninger som kan svekke selveiermodellen.

– Det at folk eier sin egen bolig gir selvstendighet og trygghet, mener han, og frykter at boligmassen vil forfalle når folk ikke eier sine boliger.

– Jeg mener vi må se etter andre måter å få folk inn på boligmarkedet. Da heller bygge boliger i ulik størrelse, så folk kan begynne ved å komme seg inn i en liten leilighet.