BOMMER: Ledende økonomer refser regjeringen for å fortsette kuttene i formuesskatten. NHH-professor mener skattekutt til lavtlønte ville gitt større vekst.

skatt

Siv Jensen graver dypt i oljepengene for å gi nye skattekutt i statsbudsjettet:

• Regjeringen kutter skattene med 9,1 milliarder kroner i neste års budsjett, og har totalt passert 24 milliarder kroner i skatteletter siden maktovertakelsen i 2013.

• Hoveddelen av kuttene kommer i selskaps- og inntektsskatten. Mens de som tjener under 150.000 kroner får en hundrelapp i skatteletter, får de som tjener mellom én og to millioner 3200 kroner mer i året.

• Stikk i strid med rådene fra landets ledende økonomer, går Jensen inn for nye kutt i formuesskatten på 1,1 milliarder kroner.

– I lys av de økonomiske utfordringene landet nå møter, er det riktig tidspunkt å redusere skattenivået ytterligere. Regjeringen har prioritert lettelser som fremmer vekst og omstilling, sier finansminister Siv Jensen.

Regjeringens skattekutt: • Regjeringen foreslår skattekutt for til sammen 9,1 milliarder kroner i statsbudsjettet for neste år. • Selskaps- og inntektsskatten kuttes fra 27 til 25 prosent, og innen 2018 ønsker regjeringen å senke disse til 22 prosent. • Regjeringen har nå gitt skatteletter for til sammen 24 milliarder kroner siden de kom til makta i 2013.

– Burde prioritert lavtlønte

Flere norske økonomer betviler at regjeringens skattekutt er en god plan for å skape vekst.

– Dersom målet er skattekutt som skaper vekst, så kan ikke jeg se at nye kutt i formuesskatten er det riktige svaret, sier skatteprofessor Jarle Møen ved Norges Handelshøyskole (NHH).

Han mener skattelettene i større grad burde endt opp i lommene til lavinntektsgrupper.

– Jeg ville prioritert et høyere bunnfradrag for arbeidsinntekt og skatteletter til lavtlønte. Regjeringen er opptatt av at det skal lønne seg å arbeide, og at folk ikke skal velge trygd framfor arbeid. Større skatteletter til denne gruppen vil trolig være et bedre tiltak for å skape vekst, sier han.

– Svake argumenter

Siv Jensen måtte i går tåle massiv kritikk for at 194 milliarder kroner av statsbudsjettet hentes fra oljefondet. Det er en økning på 25 milliarder kroner fra året før.

Sjeføkonom Stein Reegård i LO er bekymret over at regjeringens skatteletter smøres med oljepenger.

– Pengene kunne blitt brukt på langt bedre tiltak enn skatteletter. Disse prioriteringene er et uttrykk for hvilken samfunnsforståelse en høyrepreget regjering har, og det er leit for sysselsettingen at de store pengene brukes på denne måten, sier han.

Reegård mener det er spesielt problematisk at kuttene i formuesskatten fortsetter for tredje budsjett på rad.

– Det kan virke som om regjeringen er bundet opp i forpliktelser overfor de høye inntektsgruppene. De faglige argumentene for å kutte formuesskatten har vært pinlig svake, og de klarer jo aldri å sannsynliggjøre at det har positive virkninger for økonomien, sier han.

Sliter med å finne gevinst

I årets statsbudsjett vier finansdepartementet et eget kapittel til såkalte dynamiske virkninger av skattekutt. De dynamiske effektene går ut på at tapte inntekter ved skattekutt skal tjenes inn igjen gjennom et økt skattegrunnlag, og regjeringen har ved flere anledninger brukt dette som et argument for sin skattepolitikk.

I statsbudsjettet vurderer finansdepartementet at kuttene i inntektsskatten kan ha en selvfinansieringsgrad på 10 prosent, men slår fast at det er «stor usikkerhet» knyttet til slike beregninger.

Departementet har ikke klart å tallfeste de dynamiske effektene av kutt i formuesskatten:

«Størrelsen på virkningen er imidlertid usikker, og departementet har ikke tallfestet den», heter det i statsbudsjettet.

siment@klassekampen.no