Mitt skrekkelige møte med rishta-systemet | Afak Afgun

Afak Afgun, redaksjonssjef i magasinet Sister-hood

12. aug. 2016 07:00 Sist oppdatert 23. februar 2017

hibakhanart.com

«Vi har hørt at datteren din har et pent ansikt. Men er hun høy og tynn? Vi vil ha en høy og tynn jente til broren vår.»

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Denne artikkelen er opprinnelig skrevet for nettmagasinet sister-hood.com og er gjengitt med redaksjonens tillatelse.

På videregående snakket en hvit norsk venninne og jeg ofte om Jane Austen. Hennes favorittroman var Stolthet og fordom, og hun svermet for 1800-tallet. Meg irriterte det, for karakterene minnet om en virkelighet som fremdeles råder i den kulturen jeg tilhører.

Unge jenter fra min bakgrunn utsettes for et sterkt press om å gifte seg, særlig når de har passert en så «høy» alder som tjuefem.

Jeg er i ferd med å gå ut på dato

Nå som jeg bare har tre år igjen av tjueårene (Allah se i nåde til meg) er alle rundt meg hysteriske og vil at jeg skal gifte meg med det samme. Jeg kommer tydeligvis til gå ut på dato i det øyeblikket jeg passerer tretti. Eller kanskje jeg forvandles til en dinosaur?

I fjor ga moren min opp håpet om at jeg ville komme hjem med en passende brudgom selv og forsøkte å ta saken i egne hender. På tross av at hun er en slags outsider, klarte hun å skaffe seg tilgang til det hemmelige norske rishta-tante-nettverket.

Rrishta betyr forhold, men kan også bety ekteskapstilbud på hindi og urdu. Nettverket er et gammeldags system som tilsvarer dagens elektroniske matchmaking-tjenester.

Sjokkerende holdninger

Vi skjønte ikke da hvor mye vi begge ville komme til å lære. Sjokkert oppdaget vi at mange høyt utdannede norsk-pakistanere har holdninger som hører hjemme i Jane Austens verden. Mange av dem vi møtte var ekstremt sneversynte og arrogant kjønnsdiskriminerende (både menn og kvinner).

Etter det har min mor og jeg fått oss mang en god latter, følt på atskillige frustrasjoner, hatt heftige diskusjoner og delt noen gylne helvete heller-øyeblikk. Min tøffe panjabi-mamma har lært noen potensielle beilere en lekse eller to - som vil få dem til å tenke seg om to ganger før de stiller tåpelige spørsmål i fremtiden.

La meg dele noen av mine prøvelser fra det skamløse rishta-systemet

Dette innlegget setter meg definitivt på rishta-tantenes svarteliste, men det blåser jeg i.

Maksimumsalder:

– Sønnen min er 27. Hvor gammel er datteren din?

– Så flott! Hun er også 27.

– Jeg beklager. Han sa han trenger en yngre jente. Høyeste alder bør være 26. Dette blir ikke aktuelt.

Hijab og ekteskap:

– Er datteren din villig til å bruke hijab etter bryllupet?

– Nei, datteren min bruker ikke hijab. Ingen i familien vår bruker hijab. Og jeg tror ikke datteren min vil gjøre det bare fordi noen sier at hun skal.

– Jeg beklager. Vi ser etter en jente som bruker hijab, eller som vil begynne med det når hun gifter seg.

Den briljerende søsteren:

– Broren min tjener minst en million i året. Når du er ferdig med å studere, kan du jobbe for ham.

– Ja vel ...?

Høy og tynn:

– Vi har hørt at datteren din har et pent ansikt. Men er hun høy og tynn? Vi vil ha en høy og tynn jente til broren vår.

Å måtte jobbe:

– Mashallah (Takk Gud), vi har aldri måttet jobbe. Jeg begynte ikke å jobbe før nå som jeg er ferdig lege.

– Å ja, jeg fikk min første jobb da jeg var tretten. Jeg solgte aviser om søndagene ... [ubehagelig stillhet]

Høyde i centimeter:

– Vi vil ha en høy jente. Hvor høy er datteren din?

– Hun er ikke lav. Jeg husker ikke nøyaktig hvor høy hun er.

– Kan du be henne om nøyaktig høyde i centimeter? Og ringe meg tilbake?

Eiendomspampen:

– Hva studerer datteren din?

– Kognitiv nevrovitenskap.

– Jaha.

– Og hva med sønnen din?

– Mashallah, han trenger ikke gjøre noe. Han har mer enn nok med å hjelpe faren sin, med å administrere alle leilighetene vi eier i Oslo, vet du. Men vi bor i hus, ikke leilighet!

Kastebevisst:

– Ok, så hva er dere?

– Beklager, jeg skjønner ikke spørsmålet.

– Behan ji (kjære søster), hvilken kaste tilhører dere?

Nysgjerrig tante:

– Så hva jobber mannen din med?

– Dessverre døde han for 12 år siden.

– Det var sørgelig. Men du har fire barn! Hva lever dere av?

Lys hud:

– Alle i vår familie har lys hud, Mashallah.

– Pause

– Hva slags hudfarge har din datter?

Gratisprøve før bryllupet:

– Jeg så Twitter-kontoen til datteren din.

– Ja vel.

– Hun virker aktiv og engasjert.

– Ja, hun er opptatt av sosial rettferdighet.

– Den eldste sønnen min er gift med en lege, men vi lar henne bare jobbe noen dager i uken slik at hun kan ta vare på både oss og husholdningen. Jeg er lege og de to sønnene mine er leger. Kvinnene i vår familie trenger ikke å bekymre seg for penger.

– Jeg skjønner?

– Tror du at din datter vil kunne ta hånd om husholdningen hvis hun fortsetter med alt hun driver med nå?

– Hva slags spørsmål er det?

– Jeg bare spør hvordan du tror datteren din kommer til å være etter at hun blir gift.

– Vil du at datteren min skal gi deg gratisprøve på drift av en husholdning før hun gifter seg? Er du virkelig lege? La meg få snakke med din kone i stedet!

– Nei, jeg lar ikke min kone få snakke med fremmede. Hun klarer ikke å ta hånd om så viktige saker.

– Men du klarer fint å snakke med en fremmed kvinne, som meg, og stille henne dumme spørsmål? Ikke ring oss igjen! Lykke til! [Legger på.]

Konklusjon

Det er absolutt mulig å være høyt utdannet og samtidig arketypen på en mannssjåvinist og en idiot.

Moren min og jeg prøver nå å komme oss etter å ha blitt eksponert for en slik skamløs kjønnsdiskriminering per telefon – hovedsakelig formidlet av kvinner. Vi har også utviklet en aversjon mot alle som går under betegnelsen «lege», selv om vi er klar over at det ikke er mulig å generalisere for en hel befolkningsgruppe på grunnlag av de ovennevnte erfaringene.

Sist, men ikke minst: hvis du er en av dem som må takle ekteskapspress fra omgivelser eller foreldre, ber vi deg huske på at det er bedre å være singel og lykkelig enn gift og ulykkelig.

Twitter: @aafgun

Denne artikkelen er opprinnelig skrevet for nettmagasinet sister-hood.com og er gjengitt med redaksjonens tillatelse.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger

på Facebook og Twitter

I vår kom «De skamløse jentene» på banen. Hør dem her: