Megszavazta a Katalán Köztársaság kikiáltását a katalán parlament péntek délután

Ezzel beelőzték a spanyol felsőházat, ami válaszul megszavazta a madridi kormány csomagját a katalán kormány felfüggesztéséről és előrehozott helyi választások kiírásáról.

A spanyol kormányfő feloszlatta a katalán parlamentet, és december 21-re írta ki az új régiós választásokat, Madrid emellett börtönnel fenyegeti a "lázadókat"

Az EU, a franciák, britek, olaszok, németek is közölték, hogy nem támogatják a függetlenségi döntést

Félig üres ülésteremben kezdte meg a sorsdöntő népszavazást a függetlenségről a katalán parlament. Csaknem a teljes ellenzék kivonult, lényegében csak a függetlenségpárti erők maradtak a 135 fős törvényhozásban a szavazásra, amelyen

72 igen, 10 nem, 2 tartózkodás mellett a parlament kikiáltotta Katalónia függetlenségét.

Nem sokkal később az AP szerint a katalán parlamenttel egyidőben ülésező madridi szenátusban jóváhagyták Mariano Rajoy múlt szombati intézkedéseit. Ez a csomag az alkotmány 155-ös cikkére hivatkozva a katalán kormány feloszlatását és előrehozott helyi parlamenti választások megrendezését tartalmazza. A spanyol kormány a függetlenség kikiáltását korábban és most is törvénytelennek tartja, a madridi alkotmánybíróság már korábban bármilyen függetlenségi nyilatkozatot alkotmányellenesnek mondott ki.

A pénteken alig egy órán belül meghozott döntésekkel megint újabb szintre lépett a demokratikus Spanyolország legnagyobb politikai válsága. A katalán parlamenti szavazással újabb alkotmányos válság áll elő: a katalán vezetés azzal érvelhet, hogy még azelőtt döntöttek a függetlenségről, hogy Madridban a szenátus bármit lépett volna.

Mariano Rajoy spanyol kormányfő este nyolc óra után közölte, hogy feloszlatja a katalán parlamentet, és december 21-re új választásokat ír ki. azt mondta, az eddig még nem alkalmazott direkt irányítás elengedhetetlen lépés volt a "normalitás helyreállításához" a régióban. Emellett kirúgta a katalán elnököt, Carles Puigdemontot és a kormányát. Az sem kizárt, hogy egy hosszú börtönbüntetés is kinéz a katalán vezetőknek. A kabinet döntött arról is, hogy felmenti posztjáról a katalán rendőrfőnököt, a katalán belügyi tanácsos főtitkárát, a katalán kormány brüsszeli és madridi delegáltját, valamint Brüsszel kivételével megszünteti a katalán külképviseleteket. Ezek Németországban, Franciaországban, Svájcban, Nagy-Britanniában, Írországban, Ausztriában, Olaszországban, Belgiumban és az Egyesült Államokban működnek.

Emellett a kormány az alkotmánybíróságon támadja meg a katalán parlament pénteki döntését, amellyel elfogadta a független "Katalán Köztársaság" létrehozását célzó javaslatot - mondta a miniszterelnök, hangsúlyozva: "az államnak megvannak az eszközei a törvényesség visszaállítására".

A katalán kormány feloszlatása egyebek mellett például azzal jár, hogy nem kapnak fizetést, és elvesztik aláírási jogukat is. A kormányzati feladatokat a spanyol kormány illetékes miniszteri veszik át ideiglenesen.

A bizonytalan helyzetben az sem kizárt, hogy megint utcai összecsapások törnek ki Katalóniában, ha a spanyol kormány megpróbálja az október 1-jei népszavazáshoz hasonlóan bevetni a spanyol rendőrséget.

A katalán parlament lépése nem változtat semmin, az Európai Unió továbbra is a madridi kormánnyal tárgyal csak, mondta az Európai Bizottság elnöke, Donald Tusk. Az MTI azt írta, egy névtelenséget kérő NATO-tisztségviselő Spanyolország belügyének nevezte a katalóniai helyzetet, amelyet az alkotmányos kereteken belül kell megoldani. "Spanyolország elkötelezett szövetséges, nagyban hozzájárul a közös biztonságunkhoz" - tette hozzá. Macron francia kormányfő is teljes támogatottságáról biztosította Mariano Rajoy spanyol kormányfőt, és Theresa May brit miniszterelnök szóvivője is azt közölte, hogy nem ismeri el Katalóniát függetlenként, mert a népszavazás törvénytelen volt. Később Róma is ugyanezt közölte. A német kormány szerint a katalóniai regionális parlament ismét megsértette Spanyolország alkotmányát a régió függetlenségének megteremtéséről szóló javaslat pénteki elfogadásával. Varsó és Szlovákia is Madrid mellett foglalt állást.

Hogy milyen lenne önálló országként Katalónia, azt itt elemeztük.

Versenyfutás Madriddal

Miközben a katalán elnök, Carles Puigdemont a barcelonai törvényhozásban várta a szavazást, Madridban Mariano Rajoy spanyol miniszterelnök arról beszélt a spanyol parlamentben, hogy meg kell menteni az alkotmányellenes károktól Katalóniát és készek alkalmazni az alkotmány 155-ös cikkelyét, ami lehetővé teszi a tartomány autonómiájának több lépcsős megvonását.

Fotó: Lluis Gene Carles Puigdemont katalán elnök leadja a szavazatát a függetlenség kikiáltásáról szóló szavazáson 2017 október 27-én.

Rajoy már múlt szombaton bejelentette, hogy a katalán kormány leváltását, és előrehozott választásokat akar elérni, ehhez a szenátus jóváhagyására volt szüksége. A katalán parlamentet nem akarta felfüggeszteni, de a tartomány törvényhozása nem hozhatott volna olyan döntést, ami ellentétes a spanyol alkotmánnyal – a függetlenség kikiáltását annak tartják, és ebben az ellenzék is egyetért Rajoy kisebbségi kormányával. A spanyol miniszterelnöknek a szenátusban megvolt a többsége, és az ellenzék is támogatta a döntésében.

Mariano Rajoy a spanyol szenátus előtt elmondta, hogy az alkotmány 155-ös cikkét – amely alapján felhatalmazást kaphat a spanyol kormány a beavatkozásra Katalóniában – most először készülnek alkalmazni, ami rendkívüli dolog, de a kialakult helyzet is az.

Mindennek vannak következményei. Vannak dolgok, amelyekkel nem lehet játszani

– mondta. A katalán szavazás után Rajoy mindenkit arra kért, hogy nyugodjon meg, ők majd visszaállítják a törvényességet Katalóniában.

Puigdemont elhívta a barátait

Az elszakadás mellett lévő pártok pénteken terjesztették be a katalán parlament elé azt a javaslatot, amely kinyilvánítja a „Katalán Köztársaság” függetlenségét. Ekkor azonban még nem volt világos, hogy a barcelonai törvényhozás valóban szavaz-e a beterjesztett javaslatról, és ha igen, mikor.

Ez ellenzéki Ciudadanos (Polgárok, Cs) és a szocialista párt katalóniai szárnyának (CSP) képviselői szerint Puigdemont nyomásgyakorlásként meghívta a függetlenségpárti önkormányzatok szövetsége (AMI) 700 tagját is a parlamentbe, akik az ülésterem melletti fogadóteremben egy kivetítőn kísérték figyelemmel az ülést.

A kormánypárt 700, az ellenzék egyetlen vendéget sem hívhatott meg.

– hívta fel a figyelmet a katalán szocialista képviselő Daniel Fernandez.

A javaslatot a kormányzó Junts pel Sí (Együtt az Igenért) pártszövetség és az őt kívülről támogató szélsőbaloldali Népi Egység (CUP) politikusai terjesztették elő, akiknek megvolt a szűk többségük, hogy el is fogadják a Katalónia függetlenségét kinyilvánító javaslatot. A katalán nyelvű iratban az szerepel, hogy a törvényhozás kinyilvánítja:

„a Katalán Köztársaság független, szuverén, demokratikus, szociális jogállam”.

Október elején volt a népszavazás

Katalóniában október elsején tartottak függetlenségi népszavazást, melyet a spanyol alkotmánybíróság alkotmányellenesnek nyilvánított, és a spanyol kormány a rendőrség bevetésével igyekezett is megakadályozni, több helyen erőszakosan fellépve a szavazókkal szemben.

Fotó: Yves Herman Ünneplés Barcelonában, miután a katalán parlament döntött a függetlenség kikiáltásáról

Carles Puigdemont katalán elnök a népszavazás után kilenc nappal bejelentette, Katalónia a referendum révén elnyerte a jogot, hogy függetlenné váljon. Szakadár katalán képviselők már akkor aláírták Katalónia függetlenségi nyilatkozatát, de Puigdemont akkor azonnal felfüggesztette a deklaráció végrehajtását, és párbeszédre szólította fel Madridot.

A spanyol kormány szerint viszont a katalán vezetés kilépett az alkotmányosság kereteiből, és addig nincs miről tárgyalnia, míg az ország megbonthatatlan egységét rögzítő alkotmányos rendet helyre nem állítják, azaz, amíg, a katalán vezetés egyértelműen nem tesz le függetlenségi törekvéseiről.

Miután múlt szombaton Rajoy bejelentette, hogy fel akarja függeszteni a katalán vezetést, és hat hónapon belül előrehozott választásokat írna ki, egy ideig úgy tűnt Puigdemont azzal előzné be a pénteki szenátusi szavazást, hogy saját maga kiír előrehozott választásokat december végére. Azonban erről vita volt a különböző katalán függetlenségi pártok között.

Végül csütörtökön a katalán elnök már egyértelművé tette, nem írja ki a regionális választásokat, „mert nem lát rá Madridtól elég garanciát”, noha a javaslatot a spanyol kormány tette. Puigdemont csütörtökön ismét meglebegtette a függetlenség egyértelmű kinyilvánítását arra az esetre, ha Madrid a katalán kormány felfüggesztéséről döntene. Az alkotmányra hivatkozó kezdeményezés Puigdemont szerint törvénytelen.