Egyre többen vásárolnak idehaza is online külföldi oldalakról: tavaly 2,7 millióan 400 milliárd forint értékben rendeltek nemzetközi webáruházakból. Mekkora csomagdömpinget jelent ez az adóhatóság számára?

Elképesztő mennyiség csapódik le nálunk a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren. Gondoljunk bele, átlagosan évi 25 százalékos a növekedés ezen a téren.

Csak a postaforgalomban 120-130 ezer kisebb-nagyobb küldemény fordul meg naponta,

és ehhez adódnak még a nagy nemzetközi légi futárszolgálatok – DHL, TNT, UPS és FedEx – által behozott csomagok ezrei. Gyakorlatilag a magyarok unión kívüli online vásárlásainak 99 százalékára van rálátásunk.

Mennyit tudnak mindebből ellenőrizni?

A postaforgalomban érkezőkből átlagosan napi 3500 darabot vizsgálnak át az embereink. A futárszolgálatok, vagyis a légi integrátorok által szállított csomagokból pedig napi 2-4 ezerre tehető azok száma, amelyeket még nem vámkezeltek máshol, ezért foglalkoznak velük az ellenőreink. Mindössze 9-10 kollégával végezzük ezt a munkát, persze a karácsonyi vásárlási roham vagy a Black Friday idején be kell még vonni plusz erőket.

Mennyire eredményes a csomagok átvizsgálása?

Az a helyzet, hogy húsz ellenőrzött küldeményből szinte mindegyikben találnak „érdekességet” a kollégáink. Megfelelő rutin és tapasztalat birtokában „szúrják ki” a gyanús küldeményeket a végeláthatatlan csomagáradatból, amely ráadásul tele van hasonló méretű dobozokkal.

Milyen jelek kelthetnek gyanút a pénzügyőrökben?

Figyelik például azt, hogy mely internetes áruházak adják fel a csomagokat, illetve milyen jellegűek a címzések és az árumegnevezések. Sajnos a legnagyobb problémát mind a kiválasztás, mind a vámkezelés elvégzése szempontjából az jelenti, hogy a feladó nagyon általános árumegnevezést tüntet fel a küldeményeken: például ajándék, játék, elektronikai kiegészítő, vagy éppen fitnesz termék. Tavaly ez utóbbi néven adtak fel több mint fél kilogramm fentanilt, amely rendkívül veszélyes szintetikus kábítószernek számít, és már két mikrogramm is halálos lehet belőle. A hagyományos heroin hatását erősítik ezzel a szerrel, és 2017-ben már több tízezer ember halálát okozta az Egyesült Államokban.

Csak a szerencsének köszönhető, hogy az a kolléga, aki a kezébe vette a fentanilos csomagot – bár egyáltalán nem sejtette, mi lehet benne – volt olyan óvatos, és nem próbálta meg felnyitni a kartondobozban lévő nylontasakot.

Ez a kábítószer nyálkahártyán keresztül is felszívódik, így csak az érintése vagy a belélegzése is végzetes lehetett volna. Az árut beküldtük az Országos Gyógyszerészeti- és Élelmezésegészségügyi Intézetbe, és a szakvélemény alapján tudtuk meg, milyen veszélyes szerrel állunk szemben. Hozzá kell tenni,

rengeteg fehér porszerű küldemény érkezik naponta, hiszen jönnek Távol-Keletről a különféle teljesítményfokozók, gyógyszerek és vegyi anyagok.

Ránézésre nehéz eldönteni, mik ezek, így általában előzetes szakvélemény beszerzése végett beküldjük őket a NAV Szakértői Intézetébe. Egyszerűbb dolgunk van az extasy-tablettákkal, vagy az LSD-bélyegekkel, amelyek könnyen felismerhetők, azokat biztonsággal tudjuk tesztelni a helyszínen is. Ezek szerint nemcsak az e-kereskedelem nem ismer országhatárokat, hanem a tiltott áruk forgalma sem.

Természetesen jó dolog, hogy ma már a számítógép előtt ülve, néhány kattintással közvetlenül a világ bármely tájáról rendelhetünk olyan termékeket, amelyek itthon nem kaphatók, vagy drágábbak. Ám az már kevésbé, hogy szinte teljesen ellenőrizetlenül rendelhetünk bármit az internetről. Innen úgy látjuk, különösen a fiatalok vannak óriási veszélynek kitéve.

Sajnos az e-kereskedelemben erőteljesen jelen vannak az illegális gyógyszerek, potencianövelők, tömegnövelő hormonok valamint a kábítószerek.

Nagyon nehéz ezeket a szállítmányokat lefülelni, hiszen csak az Európai Unióba (EU) évente több százmillió küldemény érkezik, főleg a Távol-Keletről, így elsősorban Kínából, Szingapúrból, vagy Hongkongból. De rengeteg a hamis áru is: tableteket, mobiltelefonokat, hangprojektorokat, ruhaneműket, kozmetikai cikkeket, cipőket, gyerekjátékokat foglalunk le a szellemi tulajdonjogok megsértése miatt. Nemrég tonnaszámra érkezett a hamisított Lego-játék a repülőtérre, de jönnek a hamis Rubik-kockák, vagy a Harley Davidsonos kutyaruhák. A nemzetközi vámszolgálatok a világon mindenhol küzdenek az áradattal, az Európai Unión belül rendszeresen tartunk összehangolt akciókat, ellenőrzéseket.

Nemcsak illegális áru érkezik Európába a Távol-Keletről, hanem rengeteg kis értékű csomag is. Ennek mi a magyarázata?

Sajnos egy legális kiskapu is segíti a határokon átnyúló távol-keleti kereskedelmet. A jelenlegi szabályok szerint, ha valaki az Európai Unión kívülről rendel terméket, akkor 22 euró alatt – ami jelenleg majdnem 7 ezer forint – nem kell megfizetni a vámot és az általános forgalmi adót. A 22,1 és 150 euró (47 700 forint) közötti küldemény még vámmentes, de már 27 százalékos áfa terheli, 150 euró felett pedig adó- és vámköteles. Ezt a lehetőséget számos ázsiai online kereskedő kihasználja, és azzal trükközik, hogy 22 eurónál alacsonyabb összeget tüntet fel az ajándéknak nevezett csomagon, függetlenül attól, hogy értékes iPhone vagy tablet van benne. Egy postai szakember mesélte, a saját szemével látta, hogyan készülnek odakint ezek a címkék: úgy van beállítva a számítógép, hogy például csak minden tizedik csomagra nyomtat valós értéket. Így lesz igazán olcsó a kínai áru, ami jelentős károkat okoz az uniós vállalkozásoknak, így az európai gazdaságnak.

Becslések szerint a 22 euró alatti küldemények adómentessége egymilliárd eurónyi bevételkiesést okozott a tagállamoknak, miközben csak 2015-ben 144 millió darab áfamentes küldemény érkezett az EU-ba.

Tudni kell azt is, hogy az elektronikus kereskedelemben manapság feladott címzett csomagok mintegy 80 százaléka két kilogrammnál kisebb tömegű, így gyakran levélküldeményként továbbíthatnak akár egy értékes tabletet. Így van ez idehaza is: magunk is tapasztalhatjuk, ha a postán adunk fel egy kisebb csomagot, senki sem kérdezi, mi van benne, és semmilyen adatot nem kell megadni. Másképpen működnek a légi integrátorok: ők általában azt vállalják, hogy 24 órán belül eljuttatják a küldeményt a világ egyik sarkából a másikba, és már előre felveszik a fontosabb adatokat, amelyeket előzetesen megosztanak az adott ország vámszolgálatával. Persze itt is főleg a magánszemélyeknek címzett áruknál fordulhat elő a vámértékkel való trükközés, de bizonyos adatokat legalább már előre ismerünk. Az integrátor által elküldött lista adatait kockázatelemzés alá vonjuk, és amikor megérkezik a repülőgép, a futárok nem vihetik tovább azokat a csomagokat, amelyekkel kapcsolatban bármilyen kockázat merül fel biztonsági szempontból, vagy nem hisszük el, hogy annyiba kerülnek, mint amennyit feltüntettek az okmányokon. A kollégáink ellenőrzik a feladó webáruházat, és azt is, hogy ott valójában mennyiért árulják az adott terméket. Ezen a területen azonban sokkal kevesebb jogsértésre bukkanunk, mint a postai forgalomba kerülő csomagoknál. A Magyar Postánál is létezik vámügynöki szolgáltatás. Ők hogyan ellenőrizhetik a 22 euró alatti küldemények halmazát?

Akár a rutinra alapozva, akár egy röntgengép segítségével is átfésülhetik a csomagokat. Persze naponta hatalmas mennyiségről van szó, a megrendelt árukat ugyanis zömében a Magyar Posta szállítja ki idehaza. Mindenesetre mi nem hagyjuk annyiban, és szúrópróbaszerűen ellenőrizzük ezeket is. Már csak azért is, mert azt tapasztaljuk, hogy

a postán keresztül beömlő, 22 euró alattinak jelzett csomagokból vizsgálatra kiválasztott küldemények 82 százalékánál alacsonyabb árat tüntettek fel a valóságosnál. Éves szinten jelentős több mint 408 millió forint adó- és vámkülönbözet származik az ilyen tételek ellenőrzéséből a költségvetésnek.

Egyébként egy unión kívülről érkező postai küldemény átlagosan 29 nap alatt érkezik meg a címzetthez, ha vámkezelésre van szükség. Ha egy küldeményt a vámhivatal az alacsony vámérték miatt visszatart, úgy a posta értesíti az ügyfelet, és adatokat kér tőle az árura valamint a vételár átutalására vonatkozóan: ez bizony hosszú időt vehet igénybe. Addig az áru a postai átmeneti megőrzési raktárban várakozik, de ezzel kapcsolatban szeretnék eloszlatni egy tévhitet: nem nálunk áll hetekig a csomag. Ha megkapunk minden szükséges adatot, akkor a NAV átlagosan 21 perc alatt végzi el a vámkezelést.

Valószínűleg kevesekben tudatosult, de az Európai Unió már nem sokáig tűri a vámértékkel való visszaéléseket.

2021 január elseje után Brüsszel megszünteti a 22 eurónál kisebb értékű postai küldemények adómentességét. Csak ez az intézkedés évente 7 milliárd euró plusz bevételt hozhat a tagállamoknak.

Ráadásul a kiskapu becsukása jelentős mértékben javíthat a versenyfeltételeken. Egy gondunk van ezzel: ha a forgalmi adót a vámkezeléskor kell kiszabni, ez szinte megoldhatatlan feladatot róna ránk, hiszen csak a Magyar Posta révén tavaly 40 millió csomag fordult meg hazánkban. A tagállamok között már folynak az egyeztetések az adó megfizetésének lehetséges módozatairól és hazai szinten is azon vagyunk, hogy komoly informatikai megoldások segítsék majd a vámkezelés folyamatát. A Magyar Posta és a NAV jelenleg is dolgozik azon, hogyan gyorsíthatná a nagy tömegben érkező áruk vámkezelését. Mindkét informatikai fejlesztés azoknak az ügyfeleknek jelent majd segítséget, akik becsületesek, rendszeresen rendelnek, és hamar szeretnének hozzájutni a csomagjukhoz.

Az adóhatóság olyan honlapot hozna létre, ahol az ügyfél feltöltheti az adatokat az általa megrendelt küldeményről, ez alapján a rendszer automatikusan megállapítja a fizetendő vámot, amelyet – többek között – bankkártyával lehet kifizetni. Egyszóval az ügyfél saját maga végzi el az áru vámkezelését. Ebben nagy segítséget jelent majd, ha már mindenkinek lesz e-személyi igazolványa és/vagy ügyfélkapuja.

Facsinay Kinga