



Ministar prosvete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić rekla je da je akcenat ove kamanje na mladima, te istakla da je značajno da se deca uče kulturi govora i pravilnom izražavanju.





- Planirano je da se u Banjaluci, Doboju, Brčkom, Trebinju, Prijedoru, Istočnom Sarajevu, te Zvorniku organizuju edukativne radionice za mlade i tribina za širu javnost s ciljem podizanja svesti o značaju unapređivanja kulture govora - rekla je Trivićeva novinarima u Banjaluci.





Ona je navela da su predavači univerzitetski profesori koji se bave retorikom i njegovanjem lepe reči u Republici Srpskoj i istakla da će na tribinama govoriti i humanista Arno Gujon.





- Nama se u kampanji "Karavan kulture govora" pridružio francuski humanista Arno Gujon koji u saradnji sa Ministarstvom kulture i informisanja Srbije sprovodi u Srbiji nacionalnu kampanju "Negujmo srpski jezik" - rekla je Trivićeva.





Ona kaže da je ova kampanja, nakon održanog Foruma o ćirilici u martu, nastavak aktivnosti na realizaciji Povelje o srpskom kulturnom prostoru - sporazuma koji definiše politiku zajedničkog delovanja u oblasti kulture Srpske i Srbije.









Francuski humanista Arno Gujon izrazio je zadovoljstvo što je u prilici da bude deo kampanje čiji je cilj zaštita srpskog jezika, a koji za njega ima veliku kulturnu i duhovnu vrednost.





- Srpski jezik sam naučio kako bih što bolje razumeo srpski narod koji živi na Kosovu i Metohiji i celoj Srbiji, da što bolje razumem njihovu situaciju, te da o njoj svedočim u Francuskoj, rekao je Gujon.





On je napomenuo da je svaku reč srpskog jezika sam naučio, trudeći se da uđe u njegovu suštinu, te da ga je to navelo da shvati vrednost srpskog jezika i da sada veoma cijeni njegovu lepotu.





- Naučio sam da se kaže savršeno, sjajno, divno, prekrasno, izvanredno, te mi je žao kada sve te lepe reči zamenimo jednom rečju super - rekao je Gujon.





Učeći srpski jezik, kaže on, zaljubio se u zemlju, narod, kulturu, ali i u sam jezik i ćirilično pismo, te mu je žao da to sada ne koristi.





- Ako to ne koristim, onda ću da zaboravim, a tako će da nestane sav trud koji sam uložio u učenje - rekao je Gujon.





On je istakao da je potrebno negovati i razvijati bogatstvo srpskog jezika, jer jezik nije samo sredstvo komunikacije, nego zauzima središnje mesto u kulturi i identitetu naroda.





Slobodan Roksandić, predstavnik Udruženja za unapređenje i razvoj kulture javnog govora "Izražajnost", koje sprovodi kampanju, izrazio je zadovoljstvo što je akcija zabeležila dobre rezultate, ističući da na zanimljiv način decu i mlade uče pravilnom korištenju jezika, bez poštapalica.











- Nastojimo da podstaknemo decu i mlade da usvoje dobre govorne navike, te da im objasnimo da je važno kako se usmeno izražavaju, jer je to veština koja je bitna u 21. veku i na osnovu koje će praviti uspehe u životu - rekao je Roksandić.





Pročitajte još: JEZIK OTKRIVA DUŠU: Otpočeo "Karavan kulture govora"





Lingvista Milorad Telebak rekao je da je prosvetna i kulturna oblast naroda veoma značajna za napredak društva, te izrazio zadovoljstvo što se realizuju ovakve kampanje, jer bez očuvanja jezika nema ni znanja ni napretka društva.





U okviru kampanje danas je u Narodnoj i univerzitetskoj biblioteci Republike Srpske u Banjaluci održana radionica za učenike, te javna tribina u Kulturnom centru Banski dvor.