Alle midaldrende bilister kan huske det. Forruden var fyldt med sorte og gule pletter, der skyldes døde insekter, som havde ramt forruden. Det var ikke noget, man tænkte nærmere over. Sådan var det bare, når man i sommerhalvåret kørte en tur i bilen.

Men sådan er det ikke mere. Og det er ikke det dårlige vejrs skyld, skriver Nordjyske Stiftstidende.

I en undersøgelse, der for nyligt blev offentliggjort i det internationalt ansete videnskabelige magasin, Science, påviste en gruppe tyske forskere, at insektbestandene i Vesteuropa er kollapset i de seneste 30 år.

Den tyske forskergruppe har siden 1989 undersøgt insektbestandene i flere end 100 naturreservater rundt om i Vesteuropa. Siden 1989 er mængden af insekter målt i biomasse faldet med mere end 80 procent.

- Det er et både opsigtsvækkende og bekymrende resultat, siger den danske biolog, seniorforsker Rasmus Ejrnæs, Aarhus Universitet, til Nordjyske.

Automatreaktionen vil hos mange være, at den drastiske nedgang skyldes sprøjtegifte, men det vurderer Rasmus Ejrnæs som mindre sandsynligt.

- De såkaldte neonicotinoider har en effekt og skal tages alvorligt, men som regel vil det være sådan, at når nogle insektarter dør som følge af insektgift, vil deres plads blive taget af andre arter. Her ser vi i stedet stedet en dramatisk nedgang af insekter målt i biomasse. Der er altså ifølge denne undersøgelse ikke tale om, at nogle arter har det skidt, men at de overjordiske insekter som gruppe har mistet terræn, siger Rasmus Ejrnæs til avisen.

En så drastisk nedgang i mængden af insekter tyder snarere på et økologisk kollaps, tilføjer han.

- Undersøgelsen går ganske vist kun tilbage til 1989, men man skal være opmærksom på, at et kollaps for arter og øko-systemer tager tid. Det, vi ser nu, er derfor ikke kun de forringelser, som er sket i levesteder i naturen siden 1989, men også de forringelser, som er sket i årene forud, forklarer Rasmus Ejrnæs.

Paradoksalt nok er der i dag mere planteproduktion i naturen, men insekternes krav til levestederne honoreres ikke. Set i forhold til Europas øko-systemer for 100 år siden er der i dag langt færre blomster, mindre gødning og færre ådsler i naturen. Samtidig foretrækker insekterne varme levesteder, og mange af vores marker og skove er præget af fugt og skygge.

Såfremt den tyske undersøgelse står til troende, er det et ualmindeligt stærkt alarmsignal om, at der er noget helt galt i vores natur.

- Resultatet af den tyske forskningsundersøgelse er så opsigtsvækkende, at det bør bekræftes af andre undersøgelser, inden vi bredt accepterer det som sandheden. Men hvis vi ser på antallet af insektædende fugle, så kan vi se, at de fleste arter også er i tilbagegang. Det kan godt tyde på, at de tyske forskere har fat i den lange ende, siger Rasmus Ejrnæs.

Udover fødemangel for mange af vores ynglefugle, kan insekternes kollaps også føre til, at planterne bestøves dårligere, påpeger Rasmus Ejrnæs.

- Når naturen på den måde bliver fattigere, bliver vi også fattigere som mennesker. Naturens magi er en vigtig del af både vores kulturarv og vores livskvalitet som mennesker, siger Ramus Ejrnæs til Nordjyske Stiftstidende.