Er det rimeligt, at staten har adgang til detaljerede oplysninger om danskernes færden ud fra hensynet om at kunne forebygge terror og opklare alvorlige forbrydelser?

Et spørgsmål, som har været flittigt debatteret siden tvillingetårnenes sammenstyrtning 11. september 2001. Og som danske og internationale lovgivere ikke har været i stand til at formulere et entydigt svar på.

Nu fører kritikken af de såkaldte logningsregler imidlertid til, at justitsminister Søren Pape Poulsen (K) hives i retten for ulovlig masseovervågning af danskerne.

"Tilstanden er utålelig"

Lidt over middag fredag 1. juni indleverer Foreningen mod Ulovlig Logning stævningen mod justitsministeren. Baggrunden er kort fortalt, at EU-Domstolen to gange har erklæret overvågningen ulovlig. Og at regeringen trods dommene fortsætter med at kræve, at teleselskaberne skal opbevare bemeldte logningsfiler om danskerne.

”Tilstanden er utålelig. Det er absurd, at det er os - borgerne - der må slæbe staten i retten for at sikre, at loven bliver overholdt. Men sådan må det altså være i dagens Danmark,” siger aktivist Peter Kofod.

Tidligere på året stiftede han sammen med jurist Rasmus Malver Foreningen Mod Ulovlig Logning, som er oprettet med henblik på det konkrete sagsanlæg.

Danmark bevarer ulovlig praksis

Men hvad er telelogning egentlig for en størrelse?

Logningsbekendtgørelsen indebærer en forpligtelse for alle teleudbydere til at logge sine kunders tele- og metadata. Al kommunikation mellem kundens mobiltelefon og udbyderens net registreres og tidsstemples med oplysninger om kundens identitet.

Det betyder, at det er muligt at fastlægge: Hvem der har kommunikeret. På hvilket tidspunkt kommunikationen er foregået. Hvor personer har befundet sig på tidspunktet for kommunikationen.

Tæppet forsvandt under den danske telelogning, da EU-Domstolen i slutningen af 2016 kaldte udifferentieret masseovervågning i strid med EU-charteret for grundlæggende rettigheder. Dommen fik en række juridiske eksperter til at kalde den danske telelogning ulovlig og opfordre til, at loven skulle ophæves med det samme. Men godt halvandet år efter dommen fortsætter logningen af danskernes teleforbrug uændret.

Læs mere om EU-dommene i boks til højre for artiklen

Amnesty bakker op

I bestræbelserne på at finansiere sagsanlægget har foreningen modtaget økonomisk støtte fra tusinder af danskere. I alt 360.000 kroner har man skrabet sammen, hvilket nogenlunde svarer til, hvad det koster at føre retssagen ved første instans.

Men hertil hører også større donationer fra eksempelvis Bitbureauet og Amnesty International Danmark.

Og i Amnesty Danmark har juridisk konsulent Claus Juul tidligere forklaret til Version2, at han ikke forstår, hvorfor regeringen ikke retter ind.

“Vi har en EU-dom, som helt klart siger, at det er et brud på retten til privatliv, når borgere, som ikke er mistænkt for noget som helst, registreres. Derfor er vi helt uforstående overfor, at den danske regering ikke af sig selv retter ind, men tværtimod holder fast i den nuværende ulovlige logning,” sagde han.

Og baseret på de mange donationer, som er kommet ind via foreningens hjemmeside, vurderer formand Rasmus Malver, at søgsmålet er i tråd med befolkningen.

”Vi har tydeligvis ramt en nerve i samfundet. Politikerne taler gerne om Facebooks overvågning, men når det drejer sig om deres egen overvågning, glemmer de alle grundlovstalerne om menneskeret og det demokratiske samfund,” siger han.

Pape: Håber på lovændring i 2018

I Justitsministeriet forklarer pressekontoret, at Søren Pape Poulsen på nuværende tidspunkt endnu ikke har modtaget en stævning. Men at man gentagne gange er blevet adviseret om, at der skulle være en sådan på vej.

Før den konkrete stævning er indleveret, kan ministeren ikke forholde sig til den. Dilemmaet om brug af logning, som altså erklæres ulovlig, men vurderes at tjene et vigtigt sikkerhedsmæssigt forhold, har Pape dog tidligere udtalt sig omkring.

I april forklarede han på et samråd i Retsudvalget, at den danske logningslov formentlig ændres i løbet af 2018. Men at ministeriet aktuelt afventer et sæt retningslinjer fra EU-Kommissionen, som man vil støtte sig til.

“Vi får en lovændring, og jeg håber, vi får den i 2018. Jeg har tillid til Kommissionen, når den siger, at den kommer med en melding i år,” sagde han på samrådet ifølge Version2.

Her understregede han også, at det er hævet over enhver tvivl, at der skal laves en ny lovgivning, som overholder alle gældende konventioner.

Det har aktivist Peter Kofod dog svært ved at tro på.

“Det har politikerne sagt siden 2010, da det blev klart, at logningsreglerne var for brede. Morten Bødskov, Mette Frederiksen, Søren Pind og Søren Pape. Jeg har hørt dem alle sammen sige det. Men loven er der endnu,” siger han.

red@altinget.dk