Deleøkonomien udfordrer både vores måde at drive forretning på og vores lovgivning, men vi skyder os selv i foden ved at modarbejde de nye virksomheder.

Deleøkonomien har altid eksisteret. At låne naboens græsslåmaskine eller give kollegaen et lift er ikke nye fænomener. Men de deleøkonomiske forretningsmodeller, som vi kender fra f.eks. Uber (taxa), AirBnB (ferieboliger) eller GoMore (samkørsel) er nye. De er opstået som konsekvens af de muligheder, som den digitale udvikling har skabt. Med en computer i hånden er lande i hele verden pludselig blevet ens nye naboer, og de låner gerne deres bil, hus eller græsslåmaskine ud.

Det betyder også, at deleøkonomien er gået fra at være vennetjenester til at være cool business. Og det er en svær overgang, særligt for alle dem, det berører. For hvordan skal vi nu håndtere det, hvis der ikke bliver indberettet skat, hvis forsikringsvilkårene ikke dækker, eller hvis forbrugerbeskyttelsen bliver sat ud af kraft. Og ikke mindst ser vi, at de nye forretningsmodeller skaber en frustration i de brancher, der bliver udfordret af deleøkonomien.

300 taxa-chaufører har demonstreret mod Uber på Christiansborg Slotsplads, Uber-chauffører bliver hængt ud på Facebook – og visse steder har det ført til direkte sammenstød mellem taxa-chauffører og Uber-chauffører. Taxa-chaufførerne er tydeligt bekymrede for deres arbejde og arbejdsvilkår.

Gang på gang har vi set, hvordan de digitale muligheder har vendt op og ned på markeder og ændret vilkårene for at drive forretning. Det, som er sket for musik- og filmindustrien, rammer efter tur stort set alle andre brancher. Det fjerner forretningsgrundlaget for mange virksomheder, men mindst lige så vigtigt, så skaber det også nye muligheder for andre.

I sidste ende skaber de digitale forretningsmodeller vækst og innovation. Og vi har, baseret på vores høje uddannelsesniveau og høje digitale parathed, alle forudsætninger for at tiltrække de innovative og nyskabende virksomheder til Danmark. Senest har Uber annonceret, at de har udset sig Danmark til at være et af de steder, hvorfra de vil udvikle deres tjeneste. Planen er at ansætte op mod 100 ingeniører i deres udviklingsafdeling i Aarhus.

Hvis vi lukker døren for de nye muligheder, eller aktivt modarbejder dem, ender vi med at gå glip af den vækst og de arbejdspladser, modellerne kunne have skabt – men vi undgår ikke ulemperne. For de digitale muligheder har skabt en folkebevægelse – et ønske om forandring, som kommer nedefra. Og hvis ikke de officielle spilleregler i form af lovgivning og regulering kan indeholde de nye muligheder, så kører de uden om dem. Det så vi med musikbranchen, hvor det store illegale musikmarked først for alvor blev knækket, da branchen selv begyndte at tilbyde musik på vilkår, der stemmer overens med de forventninger, forbrugerne har.

Men deleøkonomi er langt mere end en folkebevægelse, det er også benhård business og bør behandles som sådan, både på godt og ondt. Vi skal imødekomme de nye forretningsmodeller, fordi de skaber mulighed for vækst og arbejdspladser, men det skal ske på baggrund af en sund og fair konkurrence, og deleøkonomi må ikke blive en undskyldning for f.eks. forringet forbrugerbeskyttelse, utilstrækkelig sikkerhed eller social dumping.

Det vil kræve en målrettet gennemgang af vores regulering og lovgivning med henblik på at få fjernet barrierer for de nye deleøkonomiske forretningsmodeller og for at sikre, at de nye aktører kan arbejde efter de samme spilleregler som resten af branchen.

Men der er også brug for bedre vejledning og rådgivning. Vi skal hjælpe de nye aktører til at forstå de danske regler og til at overholde dem. Det gør vi bedst med én central indgang til det offentlige, der kan sikre tværgående vejledning og koordination mellem de forskellige ministerier med henblik på en hurtig behandling. I dag er det alt for svært at finde frem til, hvilken offentlig myndighed, der har ansvaret. Det fører til uklarhed, lang sagsbehandlingstid og usikkerhed om forretningsmodellernes lovlighed.

Hvis vi i Danmark skal være blandt de første og de bedste til at gribe potentialet i deleøkonomien, står vi med en markant udfordring med at passe de nye forretningsmodeller ind i den måde, vores samfund fungerer på. Det er ikke forretningsmodellen, der har et problem, det er vores samfund. Vi skal kunne rumme de nye måder at drive forretning på, og vi skal kunne finde måder at omfavne dem på og hjælpe dem til at finde den rette model i Danmark, der sikrer lige vilkår, fair konkurrence mv. Politianmeldelser, demonstrationer og blokader er ikke vejen. Det er hjælp, vejledning og lovtilpasninger.

Kære Uber. Velkommen til jer og alle jeres venner. Vi håber, at I vil bære over med os her i den første tid, mens vi gør klar til jer.