En rundspørge blandt nuværende og forhenværende medarbejdere på landets asylcentre tegner et helt anderledes billede af, hvad der skete i tiden efter Inger Støjbergs (V) ulovlige instruks om adskillelse af asylpar, end den forhenværende udlændinge- og integrationsministers egen forklaring.

Ombudsmanden har slået fast, at den instruks, som Inger Støjberg udsendte den 10. februar 2016, var ulovlig. Det skyldes, at den lagde op til en undtagelsesfri adskillelse af asylpar, hvor den ene part var under 18, selv om »gældende regler kræver individuel vurdering af den enkelte familie«.

Hertil har Inger Støjberg forklaret, at det samme dag som udsendelsen af instruksen mundtligt blev gjort klart af hendes ministerium over for Udlændingestyrelsen, at der i nogle tilfælde skulle gøres undtagelser til instruksen. Som Ombudsmanden har påpeget, er der imidlertid ingen dokumentation for den forklaring.

Tværtimod er der ved flere lejligheder blevet fremlagt dokumentation, som ifølge kritikere og eksperter peger i en anden retning end forklaringen fra den forhenværende minister, der i denne weekend stiller op som næstformandskandidat for Venstre ved partiets ekstraordinære landsmøde.

Udlændingestyrelsen satte de såkaldte operatører af landets asylcentre til at forestå den praktiske adskillelse af asylparrene. Men selv om styrelsen ifølge Inger Støjberg skulle have fået besked om muligheden for undtagelser til instruksen, fortæller syv tidligere eller nuværende ansatte nu samstemmende til Information, at der på ingen måde blev givet en sådan besked videre til dem.

Som Jannie Staal, der dengang arbejdede på et asylcenter i Nyborg, siger: »Der var ingen undtagelser. Det husker jeg klokkeklart.«

Erik Blume Jepsen, der i 2016 arbejdede som centerchef på Center Hviding syd for Ribe, erindrer heller ikke noget om mulige undtagelser.

»Nej, det mener jeg overhovedet ikke, at der var. Jeg husker kun det modsatte, nemlig at der ikke var noget at rafle om,« siger han.

Støjbergs forklaring ’blafrer’

På baggrund af Informations rundspørge siger professor i forfatningsret på Københavns Universitet Jens Elo Rytter: »Inger Støjbergs forklaring blafrer i vinden, og der er ikke noget, der understøtter, at Udlændingestyrelsen skulle have fået en mundtlig tilkendegivelse om, at der kunne gøres undtagelser. Med udtalelserne fra de ansatte på asylcentrene er der derimod endnu mere, der modsiger den. Det er både skriftlige udsagn fra embedsværket og nu også udtalelser fra nogle af de ansatte på centrene.«

Professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet Michael Gøtze undrer sig også over, at der ikke skulle være »drysset noget til operatørerne«, hvis det var sandt, at Udlændingestyrelsen helt fra begyndelsen havde fået besked om muligheden for undtagelser i forhold til instruksen om at adskille samtlige unge par. »Selv om operatørerne er længere væk fra ministeriet, så bekræfter deres udtalelser det billede af sagen, som tidligere er kommet frem, nemlig at instruksen var meget kategorisk, og at det var den, der skulle administreres efter,« siger han.

Oplysningerne fra de ansatte på asylcentrene stemmer overens med en PowerPoint-præsentation, som Udlændingestyrelsen fremlagde på et møde med operatørerne af landets asylcentre den 23. februar 2016, 13 dage efter udstedelsen af den ulovlige ordre. Som Information tidligere har beskrevet, gennemgik medarbejdere fra Udlændingestyrelsen i præsentationen, hvad der skulle ske med asylparrene. Og her blev der ikke lagt op til undtagelser. Tværtimod stod der i et af ni punkter: »Fremover må ingen mindreårige under 18 indkvarteres sammen med en myndig ægtefælle/samlever«, mens der i et andet punkt eksplicit stod: »Ingen undtagelser – heller ikke hvor der er fællesbørn«.

Måtte parere ordre

Jannie Staal bliver stadig utilpas, når hun tænker tilbage på dengang i foråret 2016, hvor hun med politiets hjælp skulle skille et ungt asylpar ad. Kvinden var 17 år, og manden var i begyndelsen af 20’erne. De var begge »dybt forelskede«.

»De ville ikke have nogen andre i verden end hinanden,« fortæller hun.

Det unge par i Nyborg måtte som flere andre par adskilles med politiet hjælp. Parret havde låst sig inde på værelset, og da politiet brød døren op, truede manden med at stikke sig selv med en kniv.

»Pigen reagerede meget voldsomt og fik et angstanfald. Hun ville bare ikke skilles,« siger Jannie Staal og tilføjer, at det var en voldsom periode, og at der var mange frustrationer hos personalet.

Sådan husker Helle Kortsen også det forår. Hun var leder af et asylcenter i Fredericia, og heller ikke der hørte de om muligheder for undtagelser.

»Det kan jeg sige med fuldstændig sikkerhed, for det var noget af det, der var forfærdeligt,« siger Helle Kortsen i dag. Og som hun tilføjer:

»Der var ikke noget at gøre. Vi måtte parere ordre.«

Også i Thisted Kommune blev Støjbergs pressemeddelelse diskuteret blandt de ansatte. Uafhængigt af hinanden fortæller flere medarbejdere, at frustrationerne over beslutningen fyldte i hverdagen.

»Vi snakkede rigtig meget om, at der burde være undtagelser, hvis der var børn. Men jeg husker ikke, at det blev kommunikeret, at der kunne være undtagelser. Tværtimod talte vi om, at tingene blev hårdere og hårdere,« siger Inge Larsen, der dengang var ansvarlig for den sociale indsats i forhold til asylansøgerne i kommunen.

Heller ikke hendes tidligere kollega, Lars Enevold Andersen, husker noget om undtagelser.

»Vi talte mest om de menneskelige omkostninger, for vi skulle jo forklare parrene, hvad der skulle ske. De fattede ikke en dyt, og det gjorde vi heller ikke. Hvis der havde været undtagelser, så havde vi reageret på det, men det mindes jeg ikke,« siger han.

’Stramt og firkantet’

Kvinderne i de unge par er af Inger Støjberg konsekvent blevet omtalt som »barnebrude«. Når ministeren i samråd i Folketinget og af medier er blevet forelagt kritik af sin pressemeddelelse, har hun svaret igen med henvisning til netop de unge piger og deres krav på ikke at blive udnyttet af ældre mænd. Men det billede kan flere af operatørerne ikke genkende.

»Vi kendte jo parrene, og det var harmoniske forhold. Vi oplevede ikke noget med, at kvinden gik 30 meter bag manden,« siger Lars Enevold Andersen.

På et familiecenter i Randers var Per Lund dengang leder. Her boede et ungt par med et barn, og man havde netop besluttet, at familien sammen skulle flyttes til Frederikshavn. Her kunne de få støtte og hjælp fra den øvrige del af deres familie. Men ikke længe efter deres ankomst til Frederikshavn fik de beskeden om, at også de skulle adskilles. Pigen blev flyttet til et børnecenter, mens manden skulle bo på et asylcenter 15 kilometer væk fra hende. Heller ikke Per Lund husker, at der kunne have været undtagelser.

»Vi var alle sammen frustrerede over det. Vi havde en pige på 18 år, som var gift med en 55-årig. Men hun var jo myndig. Imens havde vi det her velfungerende par, hvor kvinden var 17 år, og manden var 19. Og de blev skilt i Frederikshavn. Det var helt vanvittigt,« siger Per Lund i dag.

En lignende erindring har Carsten Bruhn-Lauritsen, der var centermedarbejder på Center Aaløkke i Sønderjylland.

»Det var meget stramt og firkantet: Var det mindreårige eller ikkemindreårige? Der var ikke noget med, at man kunne gå ind og vurdere. Det erindrer jeg overhovedet ikke,« forklarer han.

Inger Støjberg har ikke ønsket at kommentere udtalelserne fra de ansatte på asylcentrene, men skriver i en mail:

»Jeg har efterhånden opgivet at overbevise Dagbladet Information og resten af venstrefløjen i forhold til de konspirationsteorier, der trives om barnebrudssagen. Jeg kan blot igen fastslå fakta i sagen. Der har ikke været en undtagelsesfri praksis, der var et antal par, der ikke blev adskilt og jeg blev løbende orienteret om status i de enkelte sager, herunder de sager, hvor der ikke skete adskillelse, fordi spørgsmålet om barnebrude lå mig meget på sinde.«