Godmorgen og velkommen til denne uges politiske midtvejsmorgenpost.

Vi har løbet dagens aviser – både de fysiske og elektroniske – igennem for at give dig det bedst mulige overblik over dagens store dagsordener.

Og vi begynder med en massiv kampagneoffensiv, som statsministerpartiet Venstre har indledt.

For godt nok har statsminister og Venstre-formand Lars Løkke Rasmussen bedyret, at folketingsvalget først kommer til næste år, og godt nok kommer kampagnen samtidig med, at regeringen med statsministeren i spidsen i går præsenterede det første af seks udspil i sin »sammenhængsreform« af den offentlige sektor – men det ligner unægteligt, at valgkampen er skudt i gang i hvert fald uformelt.

I dag har Venstre indrykket tosidede velfærdsannoncer på førsteopslagene i både Berlingske og Politiken, mens Lars Løkke Rasmussens budskab om, at Venstre er et velfærdsparti, omfavner hele toppen af Jyllands-Postens netavis.

»Venstre har haft regeringsansvaret i 13 af de seneste 17 år. Vi har sat mennesket før systemet, og siden 2001 er der tilført hele 75 milliarder kroner ekstra til vores fælles velfærd,« kan man blandt andet læse:

»I år bliver der tilført endnu mere. Og det vil der også blive i fremtiden, hvis det står til os.«

Godt nok er det for tidligt at tale om valg ifølge statsministeren.

Men Venstre giver fuld gas på velfærdskampagne.

Her de tre store dagblade denne morgen. pic.twitter.com/5hz3aW1o3V — Thue Ahrenkilde Holm (@ThueHolm) 5. september 2018

Sådan en offensiv går ikke ubemærket hen.

Både Berlingske og Børsens politiske kommentatorer, Thomas Larsen og Helle Ib, har begået en analyse af kampagnen, og for begges vedkommende giver den mindelser om Lars Løkke Rasmussens forgænger som Venstre-formand. Vi starter hos Helle Ib i Børsen.

»Noget af det bemærkelsesværdige ved Venstres velfærdskampagne er røsten fra fortiden. Eller rettere - ånden fra Fogh.

I 2005 lykkedes det effektivt Anders Fogh Rasmussen som daværende Venstre-formand og statsminister at kvase udfordreren Mogens Lykketoft (S) med budskabet om, at en kæmpe pulje penge på 24 milliarder kroner over en årrække skulle give velfærden »et gevaldigt løft fremad«. Realiteten bag de til lejligheden opfundne snedige regnemetoder var imidlertid en historisk lav vækst i de offentlige udgifter. Om missionen lykkes denne gang, ved vi først ved folketingsvalget,« skriver Helle Ib og fortsætter:

»Men Venstres kampagne og velfærdsfokus er en klar demonstration af, at partiet efter lidt flaksen henover årene i signalerne i den økonomiske politik er tilbage ved den herskende doktrin fra Fogh-tiden. Det handler om at undgå eller minimere risikoen for, at Venstre taber magten til Socialdemokratiet på velfærdspolitikken. Den doktrin var definerende for Anders Fogh Rasmussens trækken Venstre ind mod midten.«

Thomas Larsen bemærker i sin analyse, at Venstre »fører den politiske kamp langt ind på Socialdemokratiets hjemmebane« – og at budskabet om de mange ekstra velfærdsmilliarder nok vil »udløse talkrige i offentligheden« – men at der er masser af historiske eksempler på, at det kan være en klog strategi.

Berlingskes politiske kommentator nævner blandt andet, at den senere amerikanske præsident Bill Clinton og den britiske premierminister Tony Blair i 1990erne begge signalerede en ny og hårdere linje i retspolitikken.

»Vi har også set bevægelsen udført med succes i dansk politik. Før valget i 2001 lagde Anders Fogh Rasmussen sin bog om minimalstaten til side og fik i stedet flertallet af danskerne overbevist om, at han ikke ville afvikle, men udvikle velfærdssamfundet. Dette skift blev afgørende for, at det lykkedes for ham at erobre Statsministeriet og gøre Venstre til Danmarks største parti på valgnatten,« skriver Thomas Larsen:

»Hvorvidt Lars Løkke Rasmussen vil kunne opnå samme effekt med sin nye kampagne, vil være med til at afgøre, om han kan blive i Statsministeriet efter valget.«

Og Socialdemokratiet var i går hurtigt klar med en helt anden fortælling om Venstre og velfærden:

Flere liberale stemmer har dog kritiseret Venstre og regeringens kurs for at være for uliberal.

Og Børsen kan i dagens avis også fortælle, at den offentlige forbrugsvækst i det kommende år kan vokse med mere end de 0,4 procent, som regeringen lægger op til i sit finanslovudspil, og dermed ende oppe omkring Socialdemokratiets mål om en offentlig vækst på 0,65 procent.

Finansministeriet oplyser nemlig til avisen, at man kun har regnet halvdelen af den såkaldte forhandlingsreserve på 1,35 milliarder kroner med som offentligt forbrug. Bruger man hele reserven på offentligt forbrug, ender væksten i stedet på 0,5 procent, og ifølge Dansk Folkepartis finansordfører, René Christensen, vil væksten »nok under alle omstændigheder blive højere, end det er meldt ud«.

Samtidig kan et mindre offentligt forbrug i 2018 end forventet forøge afstanden til det budgetterede offentlige forbrug for 2019. Børsens cheføkonom, Steen Bocian, har på den baggrund beregnet, at det reelt kan betyde, at man ender med en offentlig vækst på mellem 0,6 og 0,7 procent i 2019.

Finansminister Kristian Jensen (V) tror dog stadig på en offentlig vækst på 0,4 procent, siger han til avisen og nævner, at regeringen samtidig har »valgt at bruge em halv milliard plus på afgiftslettelser og forbedringer for erhvervslivet«.

Hele historien her.

Og så skal vi forbi nogle helt andre historier.

Få overblikket - hver dag Du er i gang med at læse den politiske morgenpost. Her får du dagligt det fulde overblik med de vigtigste historier, analyser og debatter i dansk politik. Få politisk morgenpost direkte i din indbakke hver morgen ved at tilmelde dig vores nyhedsbrev.

Du er nu tilmeldt Politiko Morgenpost nyhedsbrevet.

Tilmeldingen blev ikke modtaget.

Tjek e-mail-adresse og forsøg igen.

Du kan også følge politiko.dk på Facebook og Twitter.

Nyt om håndtryk

Vi skal lige runde de seneste dages debat om, hvorvidt det skal gøres til et obligatorisk krav for at få dansk statsborgerskab, at man skal give hånd til de kommende statsborgerskabsceremonier, som et flertal i Folketinget vedtog at indføre før sommerferien.

I de seneste dage har der været massiv kritik af forslaget fra adskillige borgmestre fra både Venstre, Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti.

Som Politiken i dag skriver, har udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) hidtil stået fast på, at de kritiske borgmestre må følge den kommende lov, men i går åbnede statsminister Lars Løkke Rasmussen for, at kommunerne alligevel kan slippe for håndtrykskontrollen.

»Nu sender vi det her lovforslag i høring, og hvis kommunerne har et problem med at danne ramme omkring det her, så må vi jo bare finde en anden løsning. Så må det jo være staten, der afvikler de her ceremonier«, lød det fra statsministeren.

Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, valgte i går samtidig at sige nej til at indføre et lovmæssigt håndtrykspåbud.

»Når det handler om lovgivning, må vi godt bevare noget sund fornuft på Christiansborg. Det vil sige, at vi først lovgiver, når der er et problem,« sagde Mette Frederiksen i går, og dén udmelding markerer ifølge dagens Jyllands-Posten »en undtagelsesvis skillelinje mellem regeringen og Socialdemokratiet i udlændingepolitikken«. Siden folketingsvalget har Socialdemokratiet nemlig støttet 91 af 98 stramninger.

Men over for samme avis afviser S-formanden, at udmeldingen er et udtryk for, at grænsen her går for partiet.

»Regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er enige om, at selvfølgelig giver man hånd, og at det skal være en del af ceremonien. Diskussionen går på, om der skal lovgives om det.«

Hvorfor skal der ikke det, spørger Jyllands-Posten.

»Jeg synes, at vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge. Normalt lovgiver vi på Christiansborg, når der er et problem. Derfor synes jeg, at vi skal indføre ceremonien. Hvis det viser sig, at folk ikke vil overholde det, så kan vi lovgive,« svarer Mette Frederiksen.

Jyllands-Postens politiske analytiker, Marchen Neel Gjertsen, har på baggrund af håndtrykssagen begået en analyse af Socialdemokratiets udlændingeryk, der ifølge analytikeren har medført en »stærk udlændingepolitisk selvtillid« i partitoppen, der i de senere år har kunnet opleve, at det i højere grad har været i Venstre, at udlændingepolitikken har åbenbaret intern splittelse.

Men, skriver Marchen Neel Gjertsen, »Socialdemokratiet styrer lige imod nogle af de samme udfordringer, som Venstre har haft. Ikke mindst i samarbejdet med Dansk Folkeparti.«

»I baglandet får Frederiksen formentlig pluspoint for sit forsøg på at sparke håndtrykket til hjørne. Hun demonstrerer over for dem, der skulle være i tvivl – og de findes – at Socialdemokratiet har sin egen udlændingepolitik og ikke blot halser efter DF.

Men dermed udstiller hun også, at Socialdemokratiet har en smertegrænse. Den grænse vil blive tryktestet alvorligt i de kommende år. For mens Socialdemokratiet griner ad Venstre, skal partiet huske, at Venstre har ført udlændingepolitik med DF meget længere, end S har. Og det bliver ikke nemmere med tiden.«

Flere socialdemokratiske borgmestre har været blandt de argeste kritikere af ideen om at lovgive om håndtrykket til statsborgerskabsceremonier. Og Berlingske har i dagens avis fanget den nok mest magtfulde af slagsen, Københavns overborgmester, Frank Jensen.

Han fortæller, at blev det ham lovmæssigt pålagt at give hånd, ville han gøre det. Men ikke med sin gode vilje.

»Man skal fra lovgivers side passe på med at gøre reglerne for vores måder at omgås hinanden på så rigide, at de skal reguleres ved lov. Jeg kan sagtens forstå, at man gerne vil signalere, at her i landet er vi ikke værdirelativister. Men man kan drive det så langt ud, at det bliver pjattet, hvis vi hver gang, vi har en værdidebat, ender med at skulle lovgive om det,« siger Frank Jensen.

Læs mere her.

»Det er simpelthen noget vrøvl«

Et interview med DF-formand Kristian Thulesen Dahl i weekendens Fyens Stifttidende er faldet flere Venstre-profiler for brystet. Det skriver Berlingske i en artikel, der endnu ikke er online.

Ifølge Kristian Thulesen Dahl skal København »være tilfreds med at være en god hovedstad for Danmark« i stedet for – som Thulesen Dahl mener er tilfældet lige nu for hovedstaden – i højere grad at ville »sammenligne sig med andre hovedstæder rundt omkring i verden og konkurrere med dem og ligne det, man også finder i andre hovedstæder«.

Samtidig mener han, at dansk kultur fylder for lidt i hovedstaden, blandt andet fordi hver femte borger er født i udlandet. Og så vil han i næste valgperiode have flyttet 6.000 nye statslige arbejdsplader ud af hovedstadsområdet, ligesom ti procent af alle uddannelser skal ligge uden for landets fire største byer.

DF-formandens budskab får af Venstre-folketingsmedlemmet Jan E. Jørgensen skudsmålet »sørgeligt og visionsløst«.

»Den underlæggende agenda for DF er, at hovedstaden ikke skal vokse, men i stedet fokusere på det nationale og glemme konkurrencen med øvrige europæiske hovedstæder. En sådan politik vil gøre hele Danmark fattigere. Det virker som en eller anden form for nationalt mindreværdskompleks, men vi har ikke noget at skamme os over. Det er meget mærkeligt,« siger Jan E. Jørgensen.

Også Venstres folketingsmedlem og medlem af Region Hovedstaden, Martin Geertsen, er uforstående over for DF-formandens »falske modsætninger«.

»Det er simpelthen noget vrøvl. København er jo en international storby, som ligger i konkurrence med hovedstæder på samme niveau i ikke mindst Europa om at tiltrække virksomheder og udenlandsk arbejdskraft.«

Kristian Thulesen Dahl har ikke ønsket at svare på kritikken eller uddybe sine synspunkter.

Historien bliver lagt på nettet senere i dag, lover vi.

Pape: LTF-retssag er første skridt i en længere kamp

I går gjorde Københavns Politi ved en administrativ beslutning banden Loyal To Familia lovløs med henvisning til Grundlovens paragraf 78. En bestemmelse, som betyder, at foreninger, der anvender vold, kan opløses. Næste skridt er, at domstolene for første gang i nyere dansk retshistorie skal efterprøve et forbud mod en forening i en Grundlovssag.

Over for Berlingske siger justitsminister Søren Pape Poulsen (K), at sagen kun er første tiltag i en kamp, der handler om »at gøre livet så surt så muligt for banderne«. Han understreger, at fremtidige sager skal bero på konkrete vurderinger, men kalder samtidig LTF-sagen for en »prøvesag«.

»Hvis det viser sig, at LTF kan forbydes ved Grundloven, mener jeg, at det giver sig selv: Så gælder det om at få Anklagemyndigheden til at tage et kig på, om der er grundlag for at forbyde andre organisationer«.

Læs mere her.

Fem korte, du lige skal have med

1. Det konservative folketingsmedlem Naser Khader går nu efter at overtage den tidligere konservative erhvervsminister Brian Mikkelsens valgkreds på Sjælland. Det oplyser Det Konservative Folkeparti til Ritzau. Hidtil har Naser Khader været opstillet i det østjyske.

2. Som et led i sin såkaldte afbureaukratiseringsreform vil regeringen revidere kørekortuddannelsen med fokus på regelforenkling. Og står det til det største regeringsparti, Venstre, skal man fremover senest komme til sin praktiske køreprøve en måned efter, at man har bestået sin teoriprøve. Det siger Venstres transportordfører, Kristian Pihl Lorentzen, til Ritzau.

3. Kampen om at blive ny formand for EU-Kommissionen skydes for alvor i gang, når den konservative gruppe EPP – den største i Europa-Parlamentet – torsdag åbner for mulige kandidater. Især tyske Manfred Weber fra det bayerske CSU har gode chancer. Det skriver Berlingske, der også peger på Frankrigs Michel Barnier og Finlands Alexander Stubb som potentielle kandidater.

4. S-formand Mette Frederiksen har »misforstået den svenske situation«, når hun karakteriserer svensk politik som udemokratisk, fordi ingen vil samarbejde med det indvandrerkritiske parti Sverigedemokraterna. Det siger Anders Ygeman, der er gruppeformand for de svenske socialdemokrater og tidligere indenrigsminister, til Politiken. Anders Ygemand kalder samtidig de danske socialdemokraters samarbejde med Dansk Folkeparti for »en fremmed tanke«.

5. Offentlighedsloven giver ikke mulighed for indsigt i den juridiske vurdering, som Justitsministeriet i februar 2016 lavede af Inger Støjbergs ulovlige praksis med at adskille unge asylpar. Det har ombudsmanden nu afgjort, skriver dagbladet Information.

Det sker i dag

Hele dagen: Flagdag for Danmarks udsendte soldater.

Hele dagen: Folketingets Transport-, Bygnings- og Boligudvalg fortsætter sine besøg i Vestsjælland, Vestjylland samt Midt- og Nordjylland i dag og i morgen.

Hele dagen: Folketingets uddannelses- og forskningsudvalget er fortsat på udvalgsrejse i Japan for at lære mere om Japans position inden for forskning, universitetssamarbejde og teknologisk innovation.

Rigtig god dag til alle læsere.