I en måned har nedlukning af skoler og uddannelser kastet elever, studerende og lærere ud i et gigantisk eksperiment med fjern-, nød- og hjemmeundervisning. Det kan ifølge eksperter gøre det sværere for de svageste elever og studerende at følge med. Men erfaringerne viser også allerede, at den påtvungne onlineundervisning kan få lærerne til at tænke væk fra tavlen og ud i elevernes hverdag og aktivere dem der.

Nu, hvor skolernes yngste elever er på vej tilbage på skolebænken, kan tendensen af den grund vise sig at have bidraget til at gøre undervisningen mere inddragende og varieret – til gavn også for de svageste elever.

Jeppe Bundsgaard, der er professor på Aarhus Universitet og forsker i digital læring, forklarer, at når kontakten til eleverne udelukkende er virtuel, så nytter det ikke kun at stille en masse skriftlige opgaver og lave traditionel tavleundervisning online. Der må stilles opgaver på nye måder.

»Vi er sprunget ud i en situation med en enorm elevaktivitet, og det kan føre til flere kreative opgaver og opgaver, som giver større selvstændighed til eleverne, men det er også noget af det, der kan være en udfordring for udsatte elever,« siger Jeppe Bundsgaard.

Derfor er det også afgørende, at lærerne får erfaring med, hvordan de kan få de sidste med i den mere kreative og selvstændige undervisning, så de ikke ender med at være inaktive, mener skoleforskeren.

Digtale frontløbere

Danske lærere og elever er godt forberedt på onlineundervisningens udfordringer. Over 70 procent af de danske lærere bruger allerede it i undervisningen hver dag, og de danske elevers it-kompetencer er også helt i top internationalt, som sidste års internationale ICILS-undersøgelse viste.

»På den måde kan vi prise os lykkelige for den ekstreme digitalisering af skolen,« siger Jeppe Bundsgaard, der var med til at lave den danske del af ICILS-undersøgelsen.

Det er dog en svær opgave udelukkende at skulle mødes med elever og studerende online – ikke bare af tekniske årsager, men også fordi læreren ikke kan fornemme, hvordan stemningen er blandt eleverne, forklarer Jeppe Bundsgaard, der netop selv har afsluttet onlineundervisningen af et hold kandidatstuderende.

Men den påtvungne brug af onlineundervisning kan også give lærerne en sund erfaring med og tillid til andre typer af undervisning, end de er vant til, mener professoren. Og på den måde »kan de sidste ugers erfaringer måske få betydning også i den almindelige undervisning i skolen«, mener professoren.

Lene Tanggaard, der er rektor på Designskolen i Kolding og professor i pædagogisk psykologi, mener også, at den nuværende nedlukning kan føre noget godt med sig.

»Man kan ikke fortsætte, som man plejer med det, der virker i en analog undervisningskontekst foran tavlen eller ved et smartboard. Du bliver nødt til at lave små chatrooms, hvor der er mere nærvær og mere konkret feedback, så der kan ske ret meget med undervisningen i den proces,« siger Lene Tanggaard.

Forandring af skolen

Claus Hjortdal, der er formand for skolelederne, er enig i, at det kæmpe eksperiment med onlineundervisning vil forandre skolen også på længere sigt:

»Når vi får disrupted undervisningen i den her grad, så kommer det for alvor til at forandre skolen. Mange elever vil blive mere selvhjulpne, lærerne bliver mere opmærksomme på, at der kan være andre undervisningssteder og -former, der virker godt, og forældrene får en anden kontakt til skolen.«

Han understreger dog, at der er tale om nødundervisning i skolen. Det indbærer, at hverken lærere eller elever forventes at kunne nå de samme mål for undervisningen.

Erfaringen fra lockouten i 2013, hvor skolerne også var lukket, var, at det især gik ud over de svageste elever. Men situationen er anderledes i 2020, hvor digitale læremidler og platforme fylder langt mere i undervisningen, mener Claus Hjortdal:

»Hvis vi skal se positivt på den her situation, så er det nemmere at differentiere undervisningen, når man arbejder på læringsplatforme, og det er usynligt for børnene, at de får forskellige opgaver.«

Og større differentiering af undervisningen kan netop være med til at hjælpe de svageste elever. Hjemme- og onlineundervisningen betyder dog også, at forældrene står for at sætte deres børn i gang med skolearbejdet. Det kan være til ulempe for børn fra en fagligt svag baggrund. Men det kan også give forældrene et bedre indtryk af deres børns skolegang og blandt andet deres evne til at koncentrere sig, mener Claus Hjortdal.

Rasmus Edelberg, der er formand for forældreorganisationen Skole og Forældre, er enig i, at nedlukningen har givet forældrene en helt anden indsigt i skolearbejdet. »Og den gensidige forståelse vil gøre meget for dialogen i skole-hjem-samarbejdet,« siger han.

Der har været store frustrationer fra forældrenes side over både at skulle nå deres eget arbejde og hjælpe børnene med skolearbejdet. Men de har også kunnet konstatere, at lærerne er blevet bedre til at være online, lave videoer og have træffetider, mener Rasmus Edelberg.

»Vi har været imponerede over, hvor hurtigt skolen har omstillet sig, så når vi kommer om på den anden side, tror jeg, at vi har en anden folkeskole, fordi den simpelthen er blevet mere digitaliseret både på lærer-, forældre- og elevsiden. Og det, tror jeg, vil føre til en mere blandet læring fremover.«

Vild efteruddannelse

Også på gymnasierne har nedlukningen krævet en stor omstilling af lærere og elever. I gymnasiet har der dog også før nedlukningen været mulighed for at erstatte timer med virtuel undervisning, hvilket betyder, at flere lærere i gymnasiet har erfaring med onlineundervisnig.

Formand for gymnasierektorerne Birgitte Vedersø kalder de mange timers tvungen onlineundervisningen »for det vildeste efteruddannelsesforløb« og er imponeret, hvor meget lærere og elever har gjort for at få det til at fungere.

»Den virtuelle undervisning har stort set kørt fra mandag morgen efter nedlukningen, og der er ikke bare blevet lagt opgaver ud, men blevet eksperimenteret med at mødes og diskutere på Meet, Skype og Teams. Vores erkendelse er nok, at vi har krævet lidt for meget af eleverne,« siger Birgitte Vedersø.

»Det vigtigste ved at undervise virtuelt er, at det simpelthen ikke er muligt at stå ved tavlen og tale i en halv time. Det stiller krav om elevaktivitet, og det er en bevægelse, vi har forsøgt at få ind i undervisningen i længere tid.«

Også Birgitte Vedersø mener, at det typisk vil være de stærkeste elever, der klarer onlineundervisningen bedst. Derfor skal der være særlig opmærksomhed på de svageste elever lige nu, mener hun.

Rektorformanden håber, at mange af de virtuelle arbejdsformer, som er taget i brug under nedlukningen, kan føre til større elevaktivitet, når undervisningen igen fungerer som normalt.

»Det gør lærerrollen helt anderledes, fordi læreren er langt mere faciliterende og hopper fra møderum til møderum, og det gør også, at de kan støtte den enkelte mere individuelt,« siger Birgitte Vedersø.

Formand for Danske Gymnasieelever Martin Mejlgaard er enig i, at lærerne har knoklet for at få onlineundervisningen til at fungere. »Vi foretrækker selvfølgelig klart den fysiske lærer-elev-kontakt, men må tage hatten af for, at alle prøver at få det her sindssyge eksperiment til fungere,« siger han.

Men også elevformanden frygter, at de ressourcesvage elever klarer omstillingen til onlineundervisning dårligt. Derfor har de stærke elever også et ansvar for at hjælpe deres klassekammerater, mener Martin Mejlgaard.

»Og så må vi håbe på, at det her bliver en anledning til, at gymnansierne bliver endnu mere opmærksomme på de svagere elever, når vi kommer tilbage igen.«

Universiteter dækket ind

På de videregående uddannelser er virtuel undervisning mere udbredt, og meldingen fra formand for rektorerne på Danske Universiteter, Anders Bjarklev, er, at stort set alle fagområder er dækket ind med virtuel undervisning.

»Det er klart, at det udfordrer rigtig mange og især de nye studerende, at de sidder meget alene med tingene. Men vi har også fået meldinger fra studerende om, at de i nogle sammenhænge føler, at underviseren var mere nærværende online, end de er vant til fra forelæsninger med flere hundrede studerende, men det koster selvfølgelig også vores undervisere væsentlig flere arbejdstimer, at vi er i den her situation,« siger Anders Bjarklev.

Den globale nedlukning har dog også positive effekter. Eksempelvis har et par store internationale forskere, som danske universiteter ellers ville have svært ved at få til Danmark, har haft tid til at undervise danske studerende online, forklarer Anders Bjarklev.

Formand for Danske Studerende Fællesråd, Johan Hedegaard Jørgensen, påpeger, at der er store forskelle på, hvor godt de forskellige uddannelsesinstitutioner er gearet til fjernundervisning og hvilke studier og fag, der egner sig til det.

»I starten så vi flere undervisere, som bare lagde deres slides ud, og det er jo ikke undervisning, men vores oplevelse er, at det er blevet bedre, og flere undervisere prøver at få interaktion i gang,« siger Johan Hedegaard Jørgensen.

Liveeksperimenter

Selv om der hersker stor usikkerhed blandt de studerende og underviserne, tror Anders Bjarklev også, at eksperimenterne med fjernundervisning vil ændre undervisningen, når uddannelserne åbner igen.

»Måske vi fremover vil se kurser, hvor der er 25 procents fjernundervisning sammen med den traditionelle undervisning. Med denne her erfaring har vi har fået nogle ekstra redskaber i værktøjskassen, fordi vi lige nu liveeksperimenterer med, hvad der fungerer pædagogisk online. Det bliver da drønspændende, og jeg tror faktisk, at vi vil blive overrasket over, hvad de her erfaringer kan føre med sig af nyt lige netop på undervisningsområdet,« siger Anders Bjarklev.

Professor i pædagogisk psykologi Lene Tanggaard forudser, at nyskabelserne særlige vil gå i retning af mere inddragelse af eleverne.

»Gad vide om ikke den almindelige katederundervisning, som er udbredt i det meste af uddannelsessystemet, ændrer sig og fører til mere elevinddragelse. Det er svært, men det er, når man aktivt tilegner sig og arbejder med stoffet, at man opnår den dybe læring,« siger Lene Tanggaard.

Hun påpeger, at lærerprocesser netop kan drives frem af den uklarhed og usikkerhed, som hersker lige nu.

»Når man er i gang med at lære, så ved man jo ikke det hele endnu, og for at trives i den situation skal man selvfølgelig have støtte og struktur, og det er dét, mange skoler og uddannelser bakser med nu. Men det kan også blive en meget kreativ proces, fordi vi kommer ud i et nyt terræn, hvor man skal prøve sig frem og er uden for de vante rammer for undervisningen,« siger Lene Tanggaard.