I starten af februar brød en silo på Fredericia Havn ud i brand. Siloen indeholdt både olie og gødning, og da olien begyndte at brænde, blev beboerne evakueret, mens institutioner i nærheden blev lukket af frygt for, at olien og gødningen skulle eksplodere.

Det skete heldigvis ikke, men Fredericia Kommune er ved at gøre klar til at rejse krav om millionerstatning, fordi der blev udledt 2.266 kubikmeter palmeolie og op mod 5.000 ton ren kvælstof. Det vides dog endnu ikke, hvor meget af olien og kvælstoffet der er røget direkte ud i naturen og Lillebælt, viser dokumenter, som Metroxpress har fået aktindsigt i.

»Vi kender ikke beløbsrammen endnu, derfor har vi ikke rejst et erstatningskrav, men det forventer vi at gøre så hurtigt som muligt,« siger kommunens pressechef, Pia Becker, til Berlingske.

Stiig Markager, professor i marin biodiversitet ved Aarhus Universitet, forklarer, at det er vigtigt at afklare den faktiske kvælstofmængde, der er endt i fjorden, og om noget af det er vand.

»Hvis det virkeligt er 5.000 tons rent kvælstof, er det mere end den samlede årlige udledning til Lillebælt på et år. Det er meget. Det vil dog brede sig ud over et større område, men også ind i de omliggende sårbare fjorde,« siger han til Berlingske.

Han forklarer, at et sådan udslip kan betyde, at der kommer større algevækst hen over sommeren. Hvis det sker, bliver vandet mere uklart, og det kan medføre iltsvind på havbunden.

»Iltsvind fører til fiskedød og døde fisk på stranden, men inden det sker, bliver bunddyrene slået ihjel, og så har fiskene ikke noget at leve af,« siger han til Berlingske.

De mest fatale konsekvenser er dog ikke fiskedød, men noget der, ifølge Stiig Markager, er meget dyrere for samfundet.

»Hvis iltsvindet er massivt, forsvinder ålegræsset, der holder på havbunden. Ålegræs er en plante, som er mange år om at genetablere sig, så hvis den bliver påvirket negativt, har det konsekvenser i årene efter.«

»Ålegræs er det primære mål for, om vi opnår et godt miljø i forhold til EU’s retningslinjer. Det har meget store økonomiske konsekvenser, hvis vi ikke gør det. Derfor kan dette udslip være en ting, der gør det sværere at opnå en god miljøtilstand i nogle år.«

Stiig Markager forklarer dog, at det store udslip ikke er verdens undergang.

»Udslippet går over igen, det er jo ikke sådan, at dét, der er kommet ud, er miljøfarlige stoffer, der gemmes i havet i årtier. I løbet af nogle måneder vil det meste være væk.«