De interne kontroller fungerer ikke tilfredsstillende. Der er væsentlige svagheder i sikkerheden omkring it-systemerne. Kravene til en god og pålidelig forvaltning er ikke opfyldt. Og der er givet særlige it-adgange til uforholdsmæssigt mange, som i princippet kan misbruge systemerne og slette alle spor.

Det skorter ikke på advarsler fra Rigsrevisionen om arbejdsgangene i Socialministeriet og Socialstyrelsen. Gennem ti år - fra 2006 til og med 2015 – har statens revisor påpeget problemer med rod i regnskaber og forretningsgange.

Det viser en gennemgang af Rigsrevisionens beretninger om statsregnskabet siden 2002, som Altinget har foretaget. Det sker, efter at det tirsdag kom frem, at en betroet embedsmand i Socialstyrelsen er sigtet for at have overført 111 millioner kroner til sig selv gennem en periode på 16 år. Pengene kommer fra de tilskud, som staten deler ud til projekter for socialt udsatte.

Vesselbo: Man skulle have kigget indad

Tidligere folketingsmedlem og socialordfører for Venstre Eyvind Vesselbo har flere gange højlydt kritiseret, at det var uigennemskueligt, hvordan pengene fra satspuljen blev brugt. Han mener ikke, at Socialministeriet og ministrene gennem tiden har lyttet til advarslerne.

”Det var noget af det, jeg forsøgte at drøfte med forskellige ministre gennem tiden, for der kom jo hele tiden forskellige rigsrevisionsrapporter, som viste det, I nævner her,” siger han.

”Men det blev hele tiden tilbagevist med, at der var styr på det, og embedsmændene sagde, at der ikke var noget problem,” siger Eyvind Vesselbo.

Ifølge det tidligere folketingsmedlem reagerede ministeriet hver gang på kritikken ved at stramme op over for de organisationer, som modtog støttekroner gennem Socialstyrelsen.

Det passer også med Rigsrevisionens beretninger, som viser, at Socialministeriet og Socialstyrelsen med årene begyndte at føre strengere kontrol med, hvad tilskuddene fra satspuljen blev brugt til rundtom i foreningerne. Det var også nødvendigt, sagde Rigsrevisionen, som på et tidspunkt kritiserede, at ministeriet havde 1400 sager, hvor der manglede at få et regnskab for det projekt, man havde støttet.

Men den aktuelle sag om svindlen internt i styrelsen viser, at ministeriet i alle årene har overset en vigtig del af problemet, mener Vesselbo.

“Det, man skulle have gjort, var at kigge indad. Man skulle have tjekket sit eget system,” siger han.

Kritik startede i 2006

Rigsrevisionens første bemærkning kommer allerede i 2006, hvor den bemærker, at “Tilskudsforvaltningen på de reviderede områder vurderes som ikke helt tilfredsstillende”. Det er i netop denne afdeling, den svindelmistænkte kvinde var ansat, da hun pludselig forsvandt i september i år.

I 2007 konstaterer revisoren risici ved styrelsens it-anvendelse. Det er for eksempel ikke altid muligt at identificere, hvem der har arbejdet som systemadministrator, og der mangler dokumentation for kontroller.

Kritikken bliver skarpere år for år frem til 2015, hvor Rigsrevisionen igen påpeger problemer med it-sikkerheden i blandt andet Social- og Indenrigsministeriet. Her lyder kritikken blandt andet, at ministeriet har uddelt særlige it-adgange til et “uforholdsmæssigt stort antal administratorer”.

Det giver risiko for, at hackere kan misbruge data og slette deres spor, så angreb ikke kan opdages, skriver Rigsrevisionen.

Den 64-årige Britta Nielsen, der er mistænkt for at have overført 111 millioner af satspuljemidlerne til egen konto, har netop haft status af super-bruger i Tilskudsadministrationen, hvor hun har siddet som afdelingsleder.

Her har hun ifølge dokumenter fra Statsadvokaten, som Ekstra Bladet er i besiddelse af, trukket penge ud til sig selv ved at ændre kontonumre i tilskudsadministrationens it-systemer til sit eget. Efterfølgende kunne hun rette kontonumrene tilbage til de oprindelige, så ingen kunne opdage svindlen.

Revisor: Socialstyrelsen burde reagere på kritik

Statsautoriseret revisor og ph.d. Lars Kiertzner er chefkonsulent hos FSR - danske revisorer, hvis medlemmer blandt andet reviderer regnskaber for ngo’er og foreninger.

Han vurderer også, at ledelsen i Socialstyrelsen og Socialministeriet skulle have reageret på kritikken fra Rigsrevisionen.

“Helt generelt viser det jo, at der har været løbende fokus på, at forretningsgangene på forskellige delområder ikke har fungeret helt tilfredsstillende,” siger Lars Kiertzner.

Han understreger dog i samme moment, at det ikke fik Rigsrevisionen til at kritisere de samlede statsregnskaber.

Minister: Brug for kontrol

Spørgsmålet er, hvordan problemerne kunne fortsætte gennem så mange år trods de mange advarsler om sikkerhedsbrister?

Børne- og socialminister Mai Mercado (K) forholder sig ikke til de konkrete kritikpunkter fra Rigsrevisionen, men siger, at man “løbende“ ser på, hvordan satspuljen administreres.

”Der har gennem de senere år været et stort fokus på at skabe mere gennemsigtighed omkring anvendelsen af satspuljen, blandt andet ved at målrette satspuljemidlerne til større, effektfulde indsatser, i stedet for en masse små ordninger,” skriver hun i en mail til Altinget.

Ministeren mener, at der er behov for yderligere kontrol af satspuljemidlerne i fremtiden.

“Denne sag viser dog med al tydelighed, at der stadig er behov for at sikre større gennemsigtighed og gode kontrolmekanismer omkring anvendelsen af satspuljen. Derfor er der også sat en ekstern undersøgelse i gang, der skal klarlægge, hvordan denne svindel er foregået, så vi kan sætte målrettet ind for at rette op på det.”

les@altinget.dk, kk@altinget.dk