Hos A.P. Møller – Mærsk har man mere travlt end nogensinde med at efterforske korruption i egne rækker.

Siden oprettelsen af en omdiskuteret whistleblower-ordning er antallet af korruptionssager i Mærsk Gruppen vokset fra tre i 2012 til fire i 2013, og i 2014 blev der sat rekord med anmeldelse af i alt 13 korruptionssager.

Det viser en gennemgang af Mærsk Gruppens ansvarlighedsrapporter, som Berlingske Business har foretaget. Af de 13 anmeldte sager i 2014 er ni stadig under intern efterforskning. Det fremgår af ansvarlighedsrapporten fra 2014, der blev offentliggjort for få dage siden.

I to af de fire afsluttede sager fra 2014 har Mærsk konkluderet, at der ingen substans var. Men efterforskningen af de to øvrige sager viste, at der var så meget at komme efter, at Mærsk-toppen har gennemført, hvad den kalder »remedial actions« – eller på dansk »afhjælpende foranstaltninger«. Det er første gang, at Mærsk Gruppen har oplyst om konsekvenser af denne art.

Koncernchef Nils Smedegaard Andersen ser med stor alvor på korruptionsproblemerne i Mærsk Gruppen. Så sent som i oktober 2014 indskærpede han over for sine cirka 89.000 ansatte, at korruption er skadeligt både for samfundet og Mærsk Gruppen, hvis de ansatte vælger at deltag i fænomenet.

»Bryder man anti-korruptionslovgivningen, kan det udløse multimillion-dollar sanktioner,« skrev Nils Smedegaard Andersen advarende i en lederartikel i personalebladet »Maersk Post«, der blev trykt i 54.000 eksemplarer.

»Selv om de umiddelbare økonomiske omkostninger vil være overvældende, afspejler de dog på ingen måde de reelle skadesvirkninger, som korruptionen vil påføre Mærsk Gruppen. Det vil føre til uoprettelig skade på vores navn,« skrev topchef Smedegaard videre.

Han benyttede samtidig lejligheden til at fortælle sine medarbejdere, at Mærsk har indført en anti-korruptionspolitik som kort og godt fastslår, at der er »nultolerance over for bestikkelse« hos A.P. Møller - Mærsk.Når sager om korruption alligevel begynder at se dagens lys hos Mærsk, kan det hænge sammen med, at medarbejderne er blevet langt mere opmærksomme på problemet end tidligere. Før årtusindeskiftet fyldte emnet ikke nær det samme i offentligheden eller hos Mærsk Gruppen, og det var først i 2009, at Mærsk lancerede et større antikorruptionsprogram. Siden dengang er der blevet afholdt antikorruptionskurser for over 25.000 ansatte i Mærsk-trøjen. Tilmed blev der i 2010 indført et såkaldt whistleblower-system. Det er blandt andet dette system, som har hjulpet ledelsen i Mærsk til at få konkrete oplysninger om de lyssky forretninger, som kan foregå i koncernens krinkelkroge. Dog oplyser Mærsk, at den i sin 2014-rapport også har registreret korruptionssager, som den har fundet frem til uden om whistleblower-systemet, og at dette også kan være med til at forklare stigningen i antal registrerede sager.

Vakte hed debat

Da whistleblower-ordningen blev indført hos Mærsk vakte det hed debat, fordi kritikere mente, at det var en decideret stikkerlinje, som Mærsk-toppen havde oprettet. Dette blev dog afvist i klare vendinger.

»Vi gør det nu, fordi vi mener, at organisationen er moden til at håndtere sådan et system. Det må og skal ikke opfattes som et stikkersystem, for vi mener, at det er i alle ansattes interesse, at vi skrider ind over for ulovligheder, som nogen i virksomheden måtte begå,« sagde Christian Kledal, juridisk chef i A.P. Møller – Mærsk, dengang til Berlingske Business.

Når danske virksomheder vælger at skærpe kursen over for korrupt adfærd, kan årsagerne være flere. Det behøver ikke udelukkende at handle om, at virksomheden selv kan blive ramt af multimillion-dollar-bøder og omdømmeskræmmer.

»Generelt har vi de seneste år oplevet særligt to grunde til, at danske virksomheder øger indsatsen mod korruption Den ene grund er, at anti-korruptionslovgingen er blevet strammet betragteligt internationalt. Den anden grund er, at det i stigende grad er et krav fra kunderne til de danske virksomheder, at man gør en indsats mod korruption. De stiller kort og godt krav om forskellige tiltag og politikker, når de skal indgå kontrakt med de danske firmaer,« siger Jens Berthelsen, seniorpartner i Gan Integrity, der har beskæftiget sig med korruptions- bekæmpelse i en årrække. Berlingske har – foreløbig forgæves – forsøgt at få et interview med en ansvarlig direktør hos Mærsk om korruptionssagerne og forsøget på at undgå korruption i de mange lande, som koncernen i dag er aktiv i.