De 60 patienter, der hvert år sendes ud af landet til strålebehandling, kan fra næste år modtage partikelterapi i Aarhus, men langt flere kan på længere sigt få glæde af partikelkanonens stråler.

Annonce

SKEJBY: Protonerne skydes ud af cyklotronen med to tredjedele af lysets hastighed. En 26 ton tung magnet bøjer de elektrisk ladede partikler, så de sendes ind i patienten det helt rigtige sted. - Inde i kroppen bremses partiklerne, og når de når ned på en bestemt hastighed, udløses energien. Det er ren fysik, fortæller Morten Høyer, der er ledende overlæge på Dansk Center for Partikelterapi på Aarhus Universitetshospital. Partikelterapien gør en stor forskel for de cirka 60 patienter, mange af dem børn med en tumor i hjernen, der hvert år sendes ud af landet for at modtage en strålebehandling, der er mere skånsom end den traditionelle behandling, hvor røntgenstrålerne skader lige meget hele vejen igennem kroppen. Inden længe kan patienterne spare turen til Sverige eller USA, hvor vi hidtil har købt os til stråleterapien. - Til januar er vi klar til at modtage de første patienter her i Aarhus, siger overlægen.

Dansk Center for Partikelterapi ved sygehuset i Skejby er klar til at modtage den første patient efter nytår. Foto: Jens Thaysen

Annonce

Maler tumoren væk

Bygningen, der rummer det nationale partikelcenter, skiller sig ud fra resten af sygehuset. Betonmuren, der af hensyn til strålingen flere steder er mere end fire meter tyk, er dækket at rustrøde jernplader, hvis hullede overflade symboliserer den måde, partikelkanonen bestråler tumorerne på. - Vi behandler med en meget tynd stråle, hvor vi først indstiller apparatet, så energien rammer den bageste del af tumoren, hvor den "maler" sig igennem et lag. Derefter skifter den energi og "maler det næste lag, og det næste, indtil den er færdig med hele tumoren, siger Morten Høyer. En behandling tager kun et minut at gennemføre, og cyklotronens stråler kan sendes af sted fra tre-fire retninger mod tumoren. - Der er godt 120 patienter, der ud fra de kriterier vi anvender i dag, ville kunne have glæde af behandlingen. Når vi kun behandler 60, er det fordi de resterende enten ikke kan holde til transporten, eller fordi vi vurderer, det er bedre at give dem den traditionelle strålebehandling nu, end at lade dem vente på, at der er plads i de udenlandske strålekanoner, fortæller han.

Det 280 tons tunge magnethus blev sænket ned gennem taget, inden bygningen var færdigbygget. Magneten kan rotere og sende strålerne til tre forskellige lejer. Foto: Jens Thaysen

Annonce

Ikke for enhver

Det er ikke kun antallet af patienter, der vokser. Selve cyklotronen betjenes af ni specialister fra det amerikanske firma, Verian, der leverer strålerne. Dertil kommer læger, fysikere, radiografer og sygeplejersker, så den ledende overlæge kan tælle til 100 ansatte, når der stråles på fuld kraft, og anlægget vil da have en kapacitet på 1100 patienter om året, der hver skal modtage 30 behandlinger. Lyder det af meget i forhold til de 60 patienter om året, der behandles i dag, er det fordi, der er et uafdækket potentiale i partikelterapien. Ifølge overlægen har man kendt til partikelterapi siden 50'erne, men det er først inden for de sidste 10 år, den for alvor har været anvendelig i større skala. Før stod cyklotronerne på fysiske institutter, hvor de forskede i protoner. Et par måneder om året kunne lægerne få lov til at behandle særlige tilfælde med dem. Det er ikke alle patienter, man kan behandle med metoden. Hvis noget bevæger sig, lungerne eller leveren for eksempel, kan det godt være lægerne rammer præcist, men det, de sigter efter, har flyttet sig. - En del af vores opgave her er at finde ud af, hvad det er for nogle patienter, der skal have den nye behandling. Der er patienter, vi i dag behandler med almindelig strålebehandling, men hvor vi har problemer med at få tilstrækkelig dosis ind, hvor det skal virke, og patienter der risikerer at får skader af strålebehandlingen. For eksempel får patienter, der har en speciel anatomi, en stor dosis ind i hjertet, hvis man stråler mod venstre bryst. Det giver risiko for blodpropper i hjertet senere i livet, så de patienter kan få glæde af protoner, siger Morten Høyer.

Det er den slags skilte, man skal tage alvorligt. Væggene er flere steder 4,5 meter tykke på grund af radioaktiv stråling. Foto: Jens Thaysen

Annonce

Guld værd

I bunden af strålekanonen er der placeret to "gammeldags" røntgenapparater, der kan roteres omkring patienten, så man kan få en skanning af hele kroppen. - En ting er at kunne give en præcis behandling, noget andet er at vide, hvor man giver den henne. Det kræver, at man laver en masse skanninger, så strålerne rammer præcist. Det er det, vi kan nu, hvor computer- og billed-teknologien kan vise os, hvor vi afleverer strålerne, fortæller Morten Høyer. Man ved, at de patientgrupper, der får partikelterapi, har færre bivirkninger på kort sigt, men selv om amerikanerne har brugt metoden i 10 år, mangler man viden om, hvordan det går patienterne på længere sigt. - Her i Danmark har vi takket være CPR-registeret mulighed for at følge patienterne - også på meget lang sigt. Vi har brug for at vide, om de har det godt, eller ikke har det godt. Er de i live, på arbejde og får de børn, vi behandlede for 30 år siden, selv børn. Og vi har brug for at sammenligne med de patienter, der får den almindelige strålebehandling. Folk skal beskyttes rent datamæssigt, men det er guld værd for os at kunne bruge registrene, og folk skal vide, at vi behandler data sikkert og fortroligt, siger overlægen. Dansk Center for Partikelterapi har været syv år undervejs. Pengene kommer fra A.P. Møller Fonden, der har betalt for den 250 millioner kroner dyre partikelkanon, fra staten der har bygget det 275 millioner kroner dyre hus, den står i. Driften står Region Midtjylland for. Men som navnet antyder, er der tale om et nationalt center, der skal behandle patienter fra hele landet ens.

Egetræ. Bygningen har fået lidt særligt fine materialer, da Dansk Center for Partikelterapi er et nationalt center. Foto: Jens Thaysen

Dansk Center for Partikelterapi. Ledende overlæge Morten Høyer Foto: Jens Thaysen

Dansk Center for Partikelterapi. Ledende overlæge Morten Høyer Foto: Jens Thaysen

Dansk Center for Partikelterapi. Ledende overlæge Morten Høyer Foto: Jens Thaysen

Dansk Center for Partikelterapi. Ledende overlæge Morten Høyer Foto: Jens Thaysen

Dansk Center for Partikelterapi. Ledende overlæge Morten Høyer Foto: Jens Thaysen