10-årige Magnus Vinding havde udsigt til at blive den eneste etnisk danske dreng i sin 5. klasse efter sommerferien. Efter forgæves at have forsøgt at råbe skolen op, har forældrene nu meldt ham ind i en anden folkeskole uden for skoledistriktet.

Det fortæller hans far, Jimmy Vinding, til BT.

»Vi havde brug for at træffe en beslutning nu, så vi ikke skulle bruge hele sommeren på en 'måske-beslutning'. Vi var til møde på skolen i går (fredag, red.), og efter det møde tog vi kontakt til en anden skole og aftalte, at han begynder der efter sommerferien,« siger Jimmy Vinding.

Baggrunden for den ulykkelige situation er, at Holstebro Kommune har slået tre skoler sammen under samme ledelse. På de tre skoler var der samlet set kun ni drenge med etnisk dansk baggrund. Skolen besluttede, at der skulle oprettes nye klasser efter sommerferien, og skolens valg var at fordele de ni drenge efter modellen 4-4-1 på de tre klasser. Og dermed kunne Magnus pludselig se frem til at blive den eneste etnisk danske dreng i sin klasse.

»Vi var bekymrede for Magnus' trivsel og læring, for det giver heller ingen mening i forhold til de kammerater, han er mest sammen med. Vi mener, skolen burde have inddraget os, før de traf deres beslutning. Så havde vi undgået en masse frustration og ondt i maven. Men selv efter jeg sendte en skriftlig klage, tog det dem halvanden uge at svare,« siger Jimmy Vinding.

Skolens beslutning er så meget mere uforståelig, da Holstebro Kommune samtidig lige har indført en ny skoleordning, de kalder 'Skoler i Balance', som betyder, der fremover maksimalt må være 18 pct to-sprogede elever i klasserne. I Magnus' klasse ville andelen blive 40 pct (når pigerne i klassen tælles med, men med ham som eneste etnisk danske dreng.

Professor i pædagogik, Niels Egelund, forstår godt forældrenes frustration.

»De fleste ti-årige finder primært kammerater fra klassen, det er først senere, de vender sig mere udad. Derfor kan jeg godt forstå, at man som forældre reagerer, når der pludselig kun er kammerater med en helt anden sproglig og kulturel baggrund at vælge imellem. Kommunen har ellers lige, som en af de første, vedtaget en bevidst spredningsstrategi af to-sprogede børn. Men her er der noget, der er kortsluttet og forkert,« siger Niels Egelund.

Da Magnus' forældre endelig blev indkaldt til et møde på skolen fredagik de at vide, at skolen hverken kunne tilbyde at flytte Magnus over i en anden klasse eller tilbyde ham en plads på en anden skole i skoledistriktet. For den slags gør man kun, når et barn mistrives.

»Vi kender vores søn, og vi har ikke tænkt os at vente på, at skolen kan konstatere, han mistrives. Vi står tilbage med en formodning om, at de ikke turde flytte Magnus af bekymring for, at andre forældre så også ville have deres barn flyttet,« siger Jimmy Vinding.

Forældrene har nu fundet en skole til Magnus, der ligger uden for skoledistriktet. Det kræver, de investerer i en ekstra bil, men det vigtigste for dem har været, at Magnus trives.

Magnus har første skoledag på sin nye skole i uge 33.