Misbrug af lattergas kan få fatale konsekvenser, lyder det fra eksperter. Men politisk er der endnu ikke taget hånd om problemet.

Lattergas er i de senere år blevet et mere og mere almindeligt rusmiddel i det danske natteliv. Men sideløbende søger flere også hjælp til deres misbrug af gassen.

Det viser en ny opgørelse af opkald til Giftlinjen, der rådgiver og hjælper i tilfælde af forgiftning med eksempelvis lattergas.

Det skriver Berlingske.

Før 2011 ringede ingen ind om lattergas, mens der i 2017 var 18 opkald. I 2018 lå tallet på 39, og i de første seks måneder af i år har Giftlinjen modtaget 22 opkald om lattergas.

Kan medføre nerveskader og iltmangel

Nogle af henvendelserne handler om massive misbrug af de små sølvfarvede patroner, der ofte indeholder cirka otte gram gas. Det fortæller overlæge ved Bispebjerg Hospital og ansvarlig for rusmidler ved Giftlinjen Dorte Fris Palmqvist til Berlingske.

FAKTA: Derfor er lattergas farligt Når lattergas anvendes hos tandlægen eller på hospitalet som bedøvelsesmiddel, er det blandet med ilt. Men det er det ikke, når det bruges som rusmiddel. Ved gentagen inhalation af den rene gas kan der derfor opstå iltmangel, fordi gassen fortrænger ilten i indåndingsluften. I værste fald - og især ved blanding med alkohol eller andre sløvende rusmidler - kan det resultere i kvælning på grund af iltmangel. Kilde: Sundhedsstyrelsen.

- 50, 100, 150, op til 200 på en aften – der er nogle, der tager 1000 på en uge. Vi har nogle, der har et massivt misbrug, og vi ser nu – og det har vi ikke gjort før – at folk begynder at få nerveskader af det, siger hun.

Nerveskaderne kan ifølge Dorte Fris Palmqvist blandt andet vise sig som snurren i fingre, hænder, ben og fødder.

Udover nerveskader kan indtag af lattergas også medføre iltmangel, og blandes indtaget med alkohol eller andre sløvende midler, øges risikoen for skader.

En undersøgelse fra december 2018 viste, at én ud af syv unge i alderen 18-25 har prøvet at tage lattergas som et rusmiddel.

Politikere uenige om løsningen

I weekenden afgik en 23-årig mand ved døden, efter han faldt livløs om under en fest i Køge. Efter at have fundet lattergaspatroner i det lokale, festen foregik i, var én af politiets teorier, at lattergas kunne være en del af dødsårsagen. Dette er dog endnu ikke klarlagt.

Sidste år oplyste Sundhedsstyrelsen, at der var registreret to dødsfald i Danmark, hvor lattergas var mistænkt for at have været en medvirkende årsag.

Misbrug af lattergas har flere gange været på den politiske dagsorden, og et bredt flertal er enig i, at der skal sættes ind overfor problemet - men der har hidtil været uenighed om, hvordan det skal løses.

Nogle partier foreslår at sætte aldersgrænse på køb af patronerne, der er beregnet til brug i flødeskumssifoner, mens andre ønsker regler for, hvor mange patroner der må købes ad gangen.

Senest foreslog Socialdemokraterne at lægge pant på patronerne.