Det strider mod EU-retten, at danske statsborgere bliver sat på integrationsydelse efter et længere ophold i et andet EU-land, mener ekspert.

Omkring 2600 danske statsborgere mærker om under en uge, at deres pengepung bliver strammet gevaldigt ind.

Det sker, når de får deres første udbetaling af regeringens integrationsydelse.

Så meget er integrationsydelsen: Enlige forsørgere: 12.019 kr. Gifte forsørgere: 8.411 kr. Udeboende og hjemmeboende børn over 30 år: 6.010 kr. Hjemmeboende under 30 år: 2.590 kr. Dansktillæg: 1.517 kr.

Fælles for de godt 2600 pæredanske borgere er, at de i over et år har boet i et andet EU-land end Danmark. I takt med at Venstre-regeringens stramning af integrationsloven i marts, der fra 1. juli blev udvidet til at omfatte alle personer, som ikke har tilbragt de sidste syv ud af otte år her i landet, kommer de tusindvis af danske borgere til at stå over for et stort økonomisk tab.

Men ifølge Kirsten Ketscher, der er professor i socialret ved Københavns Universitet, er det slet ikke lovligt, at danske statsborgere bliver sat på integrationsydelse efter et længere ophold i et andet EU-land.

- Det er i strid med EU-retten at sætte danskere, der har opholdt sig i et andet EU-land, på integrationsydelse, siger hun til TV 2.

Forskelsbehandling er ulovligt

Det er ikke første gang, at Kirsten Ketscher offentligt har forklaret, at sådan en stramning er ulovlig.

Tilbage i november sidste år fortalte hun, at EU-retten gør det muligt at bevæge sig frit i hele EU, og at det ikke var muligt at få en bedre retsstilling af at blive i Danmark frem for at bevæge sig rundt i EU.

Det er stadig gældende, forklarer professoren.

- Der er forskelsbehandling mellem dem, der har bevæget sig uden for EU, og dem, der ikke har gjort det. Og dem, der ikke har gjort det, bliver belønnet, mens de andre bliver straffet. Det er det, der strider mod EU-retten, siger Kirsten Ketscher til TV 2.

Fortiden giver bagslag

En af dem, der om under en uge får udbetalt sin første integrationsydelse, er 48-årige Charlotte Deleuran.

I et år, syv måneder og 20 dage boede hun i den lille sydsvenske by Ludvigsborg, inden hun sammen med sin daværende kæreste i oktober 2010 flyttede tilbage til Danmark.

Nu giver tiden i det svenske bagslag.

I takt med at Charlotte Deleuran er sygemeldt, er hun ikke i stand til at varetage et arbejde. Det betyder, at Charlotte Deleuran fra 29. juli vil få 4958 kroner udtalt i integrationsydelse i stedet for de 10.754 kroner, hun ellers har fået i kontanthjælp.

- Det er grotesk. Jeg føler mig krænket, siger Charlotte Deleuran til TV 2.

Venstre: Målet er at presse flygtninge i job

Forklaringen bag Venstre-regerings opstramning af integrationsloven er, at den særligt lave ydelse skal presse flygtninge og indvandrere i job. Også selv om den nu rammer danske statsborgere på kontant- og uddannelseshjælp.

Men man må ikke give danskere, der kommer tilbage til Danmark en højere ydelse end de flygtninge, der kommer ind. Det er diskrimination, siger Venstres fungerende politiske ordfører, Jacob Jensen.

- De danskere, der bliver ramt af denne her situation, er heldigvis få, og heldigvis har de også en stor fordel i at kende Danmark, tale dansk og kende det danske arbejdsmarked. Så jeg tror, at de hurtigt kan komme ind på det danske arbejdsmarked igen, siger han til TV 2.