Cum a devenit Alba Iulia cel mai mare „laborator“ de testare pentru soluţii de smart city din România: „Deschideţi datele şi companiile vor veni“

♦ De la giganţi globali până la companii antreprenoriale locale, toate se bat pentru a implementa în Alba Iulia soluţii de smart city, acesta fiind cel mai mare laborator, la dimensiuni reale, de testare a unor idei care ar putea deveni proiecte naţionale.

De la campion al fondurilor europene pe cap de locuitor, cla­sament în care Bucu­reş­tiul nu există, Alba Iulia ar putea deveni primul oraş din România cu adevărat smart. Ce a contat? Primăria a pus pur şi simplu pe masă datele oraşului, iar investitorii au venit.

Astfel, în timp ce în Bucureşti plouă în autobuze, în Alba Iulia parcările ilegale sunt depistate prin senzori, iar fluxurile de pasageri şi maşini ar putea fi monitorizate în timp real astfel încât să fie identificate cele mai bune soluţii pentru decongestionarea traficului.

„Alba Iulia conduce mişcarea de smart city din România“, spune Ionuţ Popa, membru fondator al CivicTech, un start-up nonguvernamental pornit în primăvara lui 2017 de ex-bursieri ai GovITHub.

Lansat în octombrie 2016 de guvernul României de la acel moment, GovITHub a fost primul program pilot derulat în scopul creşterii calităţii servi­ciilor publice cu ajutorul tehnologiei. Gândit pe o perioadă de şase luni, GovITHub a funţionat prac­tic până la alegerile din 2016, adunând mai bine de 1.500 de aplicaţii de la specialişti în IT din ţară şi de peste graniţe interesaţi să con­tribuie la digitalizarea ad­minis­traţiei publice din România.

Din echipa finală de 20 de bur­sieri de la acel moment, care lucra alături de 300 de voluntari, în februarie anul trecut 8 membri s-au des­prins şi au pus bazele CivicTech, o iniţiativă care are ace­laşi scop, dar care nu mai are susţinerea guvernului.

„Prima întâlnire pe care am avut-o după ce am plecat a fost cu autorităţile din Alba Iulia. Ceea ce trebuie să înţelegem este că statul este mereu în urma privatului, dar de la privat vine know-how-ul, mai ales pe partea de teh­nologie. Alba Iulia a înţeles acest lucru şi astfel a pornit iniţiativa Alba Iulia Smart City“, explică Ligia Adam, membru fon­da­tor la rândul său în cadrul CivicTech, entitate care practic a dezvoltat pentru primăria Alba Iulia portalul www.albaiuliasmartcity.ro, o platformă funcţională pe care oricine poate vedea solu­ţiile smart testate acum în în oraş. Obiectivul final este însă de a transforma acest instru­ment într-o bază de date (Open Data Alba Iulia) funcţio­nală, din multiple do­menii, pe care cetăţenii, dar şi in­vestitorii o pot accesa.

Ce a făcut concret Alba Iulia?

„Autorităţile de aici au pus la dispoziţie oraşul pentru ca firmele interesate să tes­te­ze soluţiile de smart city. Oraşul a garantat accesul la in­for­maţiile relevante, iar fir­mele, pe banii lor, au înce­put să dezvolte soluţiile. Ideea este de a ajunge la 100 de ast­fel de soluţii testate, din care la anul se vor alege cele mai bu­ne pentru imple­men­tare. Este simplu. Deschideţi date­le şi investitorii vor veni“, ex­plică Ionuţ Popa.

Pornind de la această abor­dare a primăriei, Alba Iulia s-a transformat într-un la­bo­rator de testare unic, pen­tru că pune la dispoziţia dez­vol­tatorilor de soluţii smart city o comu­nitate reală, cu probleme reale de rezolvat.

În acest moment, 29 de companii au ve­nit să testeze 62 de soluţii de smart city în Alba Iulia, de la Orange, Intrarom, Tele­kom până la firme mai mici antre­pre­no­riale. De ce? Odată testată o soluţie într-un la­bo­rator în dimensiune reală, aceasta poate fi dez­voltată la nivel naţional sau în anumite co­mu­nităţi, dar de data aceasta în urma unei investiţii.

Ce se testează la Alba Iulia?

Orange, de exemplu, are o soluţie care monitorizează în timp real consumul şi calitatea energiei furnizate în două puncte de aprindere a iluminatului pu­blic, care mai departe deservesc 101 lămpi de iluminat public inteligent cu LED, utilitatea unei astfel de aplicaţii stând în reducerea fac­turii pentru acest serviciu pu­blic. Aplicaţiile pentru mă­surarea cali­tăţii aerului care sunt core­late cu soluţii care măsoară traficul sunt şi ele în testare în Alba Iulia. Parcările inteli­gente sunt la modă, circa 50 de senzori, produşi în Româ­nia, urmând să fie instalaţi.

„Bazaţi pe principiul mă­surării modi­ficărilor câmpului magnetic al Pământului în mo­mentul în care în apropiere apare o masă me­talică mare reprezentată de un auto­ve­hicul, senzorii pot măsura cu acura­teţe ridicată ocuparea locu­rilor de parcare, informa­ţi­ile fiind transmise printr-un sis­tem radio stan­dardizat (LoRAWAN), deja instalat local de alţi parteneri. Sem­na­lele recepţio­nate de la senzori vor fi integrate cu aplicaţii specia­lizate de parcare inteli­gentă disponibile de la alţi part­eneri în proiectul Alba Iulia Smart City şi vor fi accesibile cetăţenilor şi turiştilor“, se arată pe site-ul albaiuliasmartcity.ro.

Ligia Adam, membru fondator, CivicTech: Ceea ce trebuie să înţelegem este că statul e mereu în urma privatului, dar de la privat vine know-how-ul, mai ales pe partea de tehnologie. Alba Iulia a înţeles acest lucru şi astfel a pornit iniţativa Alba Iulia Smart City.

Ionuţ Popa, fondator al CivicTech, dezvoltatorul platformei www.albaiuliasmartcity.ro: Autorităţile din Alba Iulia au pus la dispoziţie oraşul pentru ca firmele interesate să testeze soluţiile de smart city. Oraşul a garantat accesul la informaţiile relevante, iar firmele, pe banii lor, au început să dezvolte soluţiile. Este simplu. Deschideţi datele şi investitorii vor veni.

Creşa cu apă caldă din soare

Soluţiile smart din zona de energie sunt şi ele testate, astfel că acum o creşă din Alba Iulia se alimentează cu apă caldă, doar prin intermediul unui sistem solar termodinamic, livrat de Delphi Electric, noutatea fiind că poate produce apă caldă în mod continuu, chiar şi pe timpul nopţii.

„Proiectul este instalat şi funcţional din data de 15 Iunie 2018 şi poate fi văzut în funcţiune în Creşa CETATE din Alba Iulia cu o capacitate de 55 locuri. Sistemul funcţionează în parametri normali, iar centrala termică dedicată ACM nu a mai pornit, apa caldă pentru creşă fiind produsă 100% de sistemul termodinamic. Centrala termică existentă are acum doar rol de back-up“, se mai arată pe site-ul funcţional unde sunt prezentate soluţiile testate în Alba Iulia.

Parcarile ilegale sunt monitorizate şi ele smart prin montarea unor senzori în locuri nepermise care mai departe transmit informaţia prin intermediul unei aplicaţii.

„Senzorii au fost instalaţi în asfalt/pavaj prin carotare, la o adâncime de 8-20 cm, astfel încât suprafaţa superioară a senzorului să fie la nivelul covorului asfaltic, reducând astfel riscul distrugerii acestuia prin activităţi de curaţenie stradală (în special cele de iarnă)“, explică reprezentanţii Direct One, cei care testează această soluţie.

Autobuzul cu GSP

Tot în cadrul proiectului de smart city din Alba Iulia, 15 mijloace de transport în comun au fost dotate cu Wi-Fi. Mai important este faptul că pasagerii au acces în timp real la informaţii legate de poziţionarea GPS, viteza şi direcţia de deplasare a fiecărui mijloc de transport din proiect. Spre comparaţie, în Bucureşti, transportul public este o loterie, timpul de aşteptare putând depăşi 20 de minute, călătorii neavând nicio informaţie în timp real.

Alte soluţii sunt gândite pentru a combate aglomerarea din anumite zone ale oraşului.

„City Analytics este o soluţie software implementată în cadrul proiectului pilot Alba Iulia Smart City de către Orange, cu ajutorul căreia administraţia oraşului poate vizualiza în timp real zonele aglomerate şi fluxurile de trafic pietonal, timpul petrecut în anumite zone şi frecvenţa de revizitare. Informaţiile sunt agregate în modele statistice şi analitice şi sunt vizualizate grafic în timp real sau în evoluţie pe perioade de până la un an, relevante pentru definirea de soluţii pentru decongestionarea traficul urban normal sau generat de activităţi turistice cu caracter ocazional“, se mai arată pe site-ul menţionat anterior.

Lansarea unor astfel de iniţative la nivel local au şi rol de exemplu, de multe ori concurenţa cu „vecinul“ dinamizând ritmul de dezvoltare al comunităţilor.

„Localul îşi ştie foarte bine nevoile, decizia se ia mult mai repede decât la nivel central. În plus, deja există concurenţa între comunităţi, în unele cazuri“, mai spune Ionuţ Popa.

La final însă, obiectivul este de a avea un portal în care toate datele, toate informaţiile rezultate din testarea şi implementarea acestor soluţii să fie disponbile oricui, unul dintre efecte fiind creşterea atractivităţii oraşului pentru investitori, mai crede reprezentantul CivicTech.

„Ai o hartă o oraşului în care poţi găsi orice de la numărul de autorizaţii de construcţiii, la consumul de neergie, la incidente sau la gradul de poluare al aerului. Când ai toate datele la un loc, vin şi banii.“

Intraţi pe platforma www.zf.ro/romania100 pentru a descoperi ideile care vor schimba România de mâine.