Lukuaika noin 3 min

Autojen päästönormien kehitys osoittaa, kuinka marginaalinen automarkkina arktinen Suomi on suurten autonvalmistajien näkökulmasta. Uusimmat ja tiukimmat eli Euro 6 normin täyttävät dieselmoottorit ovat muuten hienoja laitteita, mutta suomalaisen käyttäjän kannalta niissä on yksi todella iso puute. Auton moottorin esilämmitys ei ole usein enää mahdollista sen enempää sähköisillä letkulämmittimillä kuin polttoainetoimisilla lisälämmittimillä. Tämä koskee ainakin Mercedeksen, BMW:n ja osaa Volkswagen-konsernin uusimpia Euro 6 -autojen moottoreita.

Sisätiloja lämmittävän polttoainetoimisenkin lämmittimen autoon voi kyllä tehtaalta tilata, mutta ei enää moottoria lämmittävää. Vehon mukaan jälkiasennetavia lisälämmittimiä voi joihinkin volyymimalleihin laittaa, mutta valmistaja ei enää vastaa niiden mahdollisesti aiheuttamista ongelmista. Se siirtää vastuun täysin lisälämmittimien valmistajille. Ostajalle asetelma on sietämätön, jos jälkiasennuslämmittimellä varustettuun autoon tulee ongelmia.

Ongelma liittyy Euro 6 -autojen moottorinohjaukseen ja useisiin anturitietoihin, joita moottorinohjaus käyttää. Jos lämpötila-anturit saavat ristiriitaisia lämpötilatietoja moottorin eri osista, ne voivat ensin sytyttää häiriövalon ja jos häiriöt toistuvat, auto menee vikatilaan. Silloin sillä ei voi käytännössä kuin nilkuttaa lähimpään merkkihuolttoon muutaman kymmenen kilometrin tuntivauhdlla.

Kehitys on suomalaisen autoiljan kannalta täysin nurinkurista. Vuosikymmeniä autoilijoille on jankutettu, kuinka moottorin esilämmittämällä voi pienentää polttoaineen kulutusta ja vähentää käynnistyksen jälkeisiä kylmäpäästöjä. Lisäksi kuluttajia on peloteltu toinen toistaan hurjemmilla tiedoilla siitä, kuinka esilämmittämättömän moottorin väkisin käynnistäminen kovalla pakkasella kuluttaa autojen moottoria satojen kilometrien ajon verran. Joko kaikki nämä pelottelut ovat olleet silkkaa kuluttajien harhaanjohtamista, tai sitten uuden päästönormin autot vievät Suomen oloissa todellakin ojasta allikkoon.

Esimerkiksi autolehtien testeissä autojen päästöt kylmäkäynnistyksen jälkeen ovat moninkertaisia normaalilämpöisen moottorin päästöihin verrattuna. Kylmäkulutus on helposti kaksinkertainen normaaliin verrattuna. Polttoainetoimistenkin lämmittimien omat päästöt lämmityksen aikana taas ovat VTT:n tutkimuksissa osoittautuneet hyvin kohtuullisiksi, kertoo VTT:n moottoritekniikan asiantuntija Juhani Laurikko.

Nykyiset dieselmoottorit kyllä yleensä käynnistyvät pakkasillakin, mutta pitävät raassa kylmäkäynnistyksessä karmeaa ääntä. Moottorin lämpeneminen käynnistyksen jälkeen riippuu valmistajasta. Useat dieselmoottorit ovat olleet todella hitaita lämpenemään pakkaskäynnistyksen jälkeen ilman lisälämmittimen käyttöä.

Raa'sta äänestä käynnistyksen jälkeen voinee päätellä jotain kylmäkäynnistyksen vaikutuksesta moottorin elinikään. Bensamoottoreissa ongelma on pienempi, mutta aikaisemmin bensamoottoreidenkin esilämmitystä on suositeltu pakkaskeeleillä.

Juttua muutettu 19.4. kello 8.30.: Moottorin esilämmityksen mahdottomuus polttoainetoimisilla lisälämmittimillä koskee vain osaa Volkswagen-konsernin Euro 6 -autoista, ei kaikkia kuten alkuperäinen juttu väitti. Poikittaismoottorilla varustetuissa Volkswageneissa, Seateissa ja Audeissa ja Skodissa moottori lämpenee edelleen polttoainetoimisilla lisälämmittimillä. Pitkittäismoottorisissa Audeissa, Volkswagen Crafterissa, T6 Transporterissa ja Amarok malleissa moottoria ei lämmitetä polttoainetoimisella lisälämmittimellä.