Sipilän yhteiskuntasopimuksella ei pyritä tasapuolisuuteen, kirjoittaa Juha Keskinen.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk) jaksaa edelleenkin korostaa tasapuolisuuden sanomaa esitellessään hallituksen pohjapaperia yhteiskuntasopimuksen solmimisesta. ”Kaikki joutuvat joustamaan. Kaikilta täytyy löytyä nöyryyttä”, Sipilä hehkutti.

Kaikki tajuissaan olevat kansalaiset kuitenkin ymmärtävät, että yhteiskuntasopimuksella on tarkoitus parantaa nimenomaan yritysten ja työnantajien asemaa sekä tilannetta.

Päämääränä on ottaa kiinni Suomelle keskeisten kilpailijamaiden noin 15 prosentin etumatka kilpailukyvyssä. Selkokieltä asiassa puhuu Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) toimitusjohtaja Jyri Häkämies, joka muistuttaa yhteiskuntasopimuksen tuovan kolmanneksen tavoitellusta kilpailukyvyn palautuksesta. Yhden kolmanneksen tuovat tulevien vuosien maltilliset palkkaratkaisut ja viimeinen kolmannes on tarkoitus puristaa yritystyksissä tuottavuutta tehostamalla ja uutta teknologiaa käyttöön ottamalla.

lll

Jos tavoitteena on yksikkötyökustannusten alentaminen ja kilpailukyvyn merkittävä parantaminen, kaikki ymmärtävät, että hyötyjä on työnantaja, ja joustavan osapuolen rooli on työntekijöillä. Jotta neuvottelupöytä ei olisi aivan murskaava työntekijäpuolelle, ollaan mukaan nostettu myös muutosturva. Työntekijöiden asemaa työpaikan mennessä alta tulisi jotenkin parantaa ja lisätä työnantajan vastuuta asiassa. Toimihenkilöitten STTK on halunnut nostaa esiin myös yt-lain uudistamisen vastaamaan paremmin nykyistä työelämää.

Tärkeitä ja kauniita asioita nämäkin, mutta Sipilän ”kaikki joustaa” jargoniaa tämä ei kyllä täytä. Kun mennään koviin asioihin eli palkkoihin ja työaikoihin, niin työntekijä joustaa. Hyödyn keräävät yritykset. Pitemmässä juoksussa työntekijät hyötyvät sitten kollektiivisesti siitä, että työllisyys paranee ja palkkatuloja riittää useammille. Jos yhteiskuntasopimus toteutuu ja se toimii ennakoidusti, niin hallitus on luvannut myös merkittäviä tuloveron alennuksia.

lll

Kilpailukyvyn palauttamistalkoista hyötyvät työnantajat ja yritykset. Niin vaikeassa markkinatilanteessa taistelevat kuin tilikirjat punaisina jyskyttävät firmat. Jotta yritysten saama hyöty johtaisi uusiin työpaikkoihin, tulisi yritysten käyttää saamansa lisähyöty investointeihin ja uuden työvoiman palkkaamiseen. Jos raha menee osinkoina omistajille, ei Sipilän hallituksen suunnitelma toimi.

Palkansaajajien keskusjärjestöt ovat ilmoittaneet olevansa mukana kolmen viikon selvitystyössä, jossa katsotaan, löytyykö edellytykset yhteiskuntasopimukselle. Eläkkeeltä toimeen kutsuttu ex-valtakunnansovittelija Juhani Salonius luotsaa tiivistä selvittelytyötä, jonka on määrä huipentua 21.8, jolloin järjestöt ottavat kantaa tilanteeseen.

Aivan puhtaalta pöydältä ei neuvotteluissa lähdetä liikkeelle. Viime kevään minineuvotteluissa syntyi jonkinlaista pohjaa ja työmarkkinajärjestöt ovat, tietoisina tulevasta, valmistelleet asioita omilta osiltaan. Silti kolmen viikon aika voi osoittautua lyhyeksi nyt annetulle tehtävälle.