Patentti- ja rekisterihallituksessa nähtiin keskellä kesää uusien yrittäjien ryntäys. Heinäkuun alussa perustettiin 11 päivän aikana yli tuhat uutta osakeyhtiötä. Se tarkoittaa 90 yhtiötä päivää kohti.

Yhtä suurta määrää perustamisia ei ole yleensä tullut kuukaudessakaan.

Taustalla on lainmuutos. Heinäkuun alusta alkaen osakeyhtiön perustamiseen ei enää vaadita osakepääomaa. Siihen asti yhtiöön piti satsata vähintään 2500 euroa. Moni yrittäjäkärpäsen puraisema oli pantannut firman perustamista heinäkuun puolelle.

Osakepääomavaatimuksen poistamisella edellinen hallitus halusi kannustaa mikroyrittäjiä ja madaltaa kynnystä osakeyhtiön perustamiseen. Vähimmäisosakepääomalla ei katsota enää olevan merkitystä velkojien suojaamisessa kuten ennen.

Suomen Yrittäjien asiantuntija Atte Rytkönen arvioi, että muutoksestä on eniten hyötyä yrittäjille, jotka myyvät omaa palveluaan kuten konsultit. Oman osaamisen myyminen ei myöskään välttämättä vaadi alkuinvestointeja.

.

Suomen Yrittäjien asiantuntija Atte Rytkönen sanoo, että osakepääomavaatimuksen poistaminen vähentää aloittamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa ja kustannuksia. Markku Rantala / YLE

Onko 2500 euron panostus ollut kynnys perustaa osakeyhtiö?

– Jos yritystoiminta itsessään ei vaadi 2500 euronkaan investointia vaan voidaan aloittaa nollapääomalla, niin silloin se on voinut olla kynnys.

Harmaan talouden yksikkö: peitefirmoja tulee lisää

Verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikkö vastusti osakepääoman poistamista kun lain muutos oli käsittelyssä lausuntokierroksella. Huoli ei ole kadonnut.

– Peiteyhtiöiden perustaminen helpottuu, kun osakepääomaa ei enää tarvita, arvioi harmaan talouden selvitysyksikön johtaja Janne Marttinen.

Lausunnossaan yksikkö totesi, että muutoksesta hyötyvät erityisesti harmaan talouden sarjatoimijat, joille peite- ja bulvaaniyhtiöiden perustaminen on arkipäivää.

Marttinen arvioi nollapääoma-yhtiöiden näkyvän harmaan talouden toimissa nopeasti.

– Bulvaanien ja välikäsien käyttö on varsin yleinen harmaan talouden tekotapa.

Harmaan talouden selvitysyksikön johtaja Janne Marttinen uskoo peitefirmojen lisääntyvän, kun osakepääomaa ei enää vaadita. Nina Kaverinen

Harmaan talouden selvitysyksikkö teki kesäkuussa kyselyn harmaata taloutta kohtaaville viranomaisille. Kyselyn 600 vastaajasta kaksi kolmasosaa oli havainnut bulvaanien ja välikäsien käyttämistä 3 viime vuoden aikana.

Peiteyhtiöiden kautta on esimerkiksi maksettu pimeitä palkkoja ja vältelty veroja ja sosiaalivakuutusmaksuja.

Esimerkiksi palkkojen maksu pimeänä työntekijöille voidaan naamioida peiteyhtiön alihankinnaksi. Tällöin työntekijät ovat varsinaisessa yhtiössä töissä pimeästi. Rahat heidän palkkoihinsa nostetaan firmasta maksamalla peitefirmalle tekaistu alihankintalasku.

Harmaan talouden yksikön kyselyyn vastanneiden mukaan harmaa talous on entistä ammattimaisempaa ja kansainvälisempää.

Marttisen mukaan viranomaisten tiedossa on ammattimaisia toimijoita, jotka järjestelevät palveluja.

Suomen Yrittäjissä ei pelätä osakeyhtön perustamisen helpottamisen lisäävän harmaata taloutta.

Atte Rytkösen mukaan valvonta tehoaa sekä harmaan talouden torjumiseen että velkojasuojakysymyksiin.

– Meillä on tiukka sääntely tilinpäätöstietojen avoimuudesta, varojenjakosäännöksistä sekä yrityksen ja johdon vastuukysymyksistä.

Toiminimi vai osakeyhtiö

Tähän asti pääomaa vailla olleet pienyrittäjät ovat perustaneet toiminimiä. Toiminimellä yrittäjä vastaa kuitenkin henkilökohtaisesti kaikista toiminnan vastuista. Osakeyhtiön suurin etu on velkojen ja muiden vastuiden rajautuminen yhtiölle.

Toinen hyöty on verotus: toiminimen tulot verotetaan yrittäjän tulona kun taas osakeyhtiö on itsenäisesti verovelvollinen.

Osakeyhtiötä koskevat tiukemmat kirjanpitovaatimukset kuin toiminimeä. Kaisa Siren / AOP

Moni toiminimi saattaa nyt muuttaa toimintansa osakeyhtiöksi.

Osakeyhtiömalli tuo kuitenkin mukanaan velvoitteita kuten tiukemmat kirjanpitovaatimukset. Osakeyhtiön on pidettävä kahdenkertaista kirjanpitoa ja laadittava tilinpäätös. Lisäksi osakeyhtiöllä pitää olla hallitus, jossa on omistajan lisäksi vähintään yksi varajäsen.

Kannattaako nollapääoma sittenkään?

Voidaan kysyä, kuinka uskottava ilman osakepääomaa aloittava yhtiö on.

Atte Rytkösen mielestä nollapääomalla toimiva yritys ei ole sen köykäisempi kuin 2500 euron pääomalla pyörivä.

– Tärkeämpiä ovat muut taustalla vaikuttavat seikat kuten yrityksen toimintamuoto ja takana olevat toimijat ja se, millaisella pohjalla toiminta yleisesti on.

Oman pääoman menetyksestä on yhä tehtävä ilmoitus kaupparekisteriin. Omaan pääomaan kuuluvat muun muassa osakepääoma ja tilikauden voitto.

Jos yhtiö perustetaan ilman pääomaa ja sille syntyykin alussa kustannuksia ennen tuloja, osakeyhtiön hallituksen pitää tehdä miinukselle putoamisesta ilmoitus kaupparekisteriin.

Asiantuntijat kumosivat lakiin tekeillä olleen ehdotuksen ilmoitusvelvollisuuden poistamisesta. Oman pääoman menetystä pidettiin tärkeänä tietona sidosryhmille.

Kuluja syntyy alussa helposti. Kun yhtiö on saanut tilanteen korjattua, pitää jälleen tehdä ilmoius kaupparekisteriin ja maksaa rekisteröintimaksu.

Yhtiöön kannattaa siis kuitenkin sijoittaa pääomaa kulujen varalta?

– Tämä kannattaa pitää yhtiötä perustettaessa mielessä, Rytkönen sanoo.

Yritystiedot kansan nähtäville

Harmaan talouden selvitysyksikön johtaja Janne Marttinen kaipaa yritystoimintaan lisää läpinäkyvyyttä.

Hänen mukaansa kaikille avoimessa yritys- ja yhteisötietojärjestelmässä (ytj.fi (siirryt toiseen palveluun)) tulisi näyttää nykyistä laajemmin tietoja siitä, miten yritykset ovat hoitaneet julkiset velvoitteensa. Järjestelmään voitaisiin tallentaa laajemmin tietoja siitä, kuinka yritykset ovat hoitaneet esimerkiksi eläkemaksut, verot ja muut velvoitteet.

Marttisen mukaan julkinen tieto velvoitteiden hoitamisesta ohjaisi tehokkaalla tavalla yrityksiä hoitamaan julkiset velvoitteet ja estäisi ennalta harmaata taloutta.

Viranomaisten nähtävillä oleva tietojärjestelmä voisi hänen mukaansa olla avoin myös kansalaisille.

Hallitusohjelmassa on linjaus, jonka mukaan yritys- ja yhteisötietojärjestelmää voidaan laajentaa.

Lue myös:

Oikeusministeriö esittää: Yksityisiltä osakeyhtiöiltä poistumassa 2 500 euron pääomavaatimus