Kun joidenkin, Ben Zyskowicz mukaan luettuna, on vaikea ymmärtää, miten perustulo toimii, esitän vihreiden mallin ymmärrettävämmin negatiivisena tuloverona, joka on identtisesti sama asia perustulon kanssa.

Mallin mukaan verotettavan tulon alaraja on 16 390 € vuodessa eli 1 366 € kuukaudessa. Tämän rajan yli menevältä osalta verotus on 41 % sisältäen kunnallisveron. (Käytännössä kunnallisvero vaihtelee kunnittain, mutta tämä on laskettu yhdellä kunnallisveroprosentilla.) Verotuksessa on yksi progressiopiste 50 000 euron vuositulojen eli 4 167 euron kuukausitulojen kohdalla. Sen ylittävien tulojen osalta veroprosentti olisi 51%. Tämä veromalli ei poikkea nykyjärjestelmästä juurikaan, paitsi, että pienistä ansiotuloista menee vähän vähemmän veroa ja suurista tuloista vähän enemmän. Tämä ero taas on aika pieni, eikä riipu olennaisesti mitenkään perustulon ajatuksesta. Se voidaan säätää juuri niin kuin halutaan. Vihreiden puoluehallitus halusi säätää sen noin.

Muutos nykyiseen on, että jos kuukausitulot alittavat verotettavan tulon alarajan, maksetaan negatiivista veroa 41 % siitä määrästä, jolla tulot alittavat tuon alarajan. Jos tuloja ei ole lainkaan, negatiivinen tulovero on 560 €/kk.

Huomataan, ettei tämä malli lisää veroja lainkaan – itse asiassa se vähentää niiden kokonaismäärää, mutta tämä on yhtä merkityksetöntä kuin se, että varsinainen perustulomalli lisää niitä miljarditolkulla. Väheneminen johtuu siitä, että verojen kokonaismäärästä poistuvat verot työmarkkinatuesta ja muista tulonsiirroista, jotka perustulo/negatiivinen tulovero korvaa.

Tuo negatiivinen tuloverokaan ei ole kovin merkittävä uudistus. Jokseenkin kaikki tulottomat saavat jotain tulonsiirtoja. Oikeastaan ainoa merkittävä muutos on, että myös pienipalkkaiset pääsevät tulonsiirtojen piiriin, vaikka eivät olisi ”osa-aikatyöttömiä”.

Tämä negatiivinen tulovero olisi ihan hyvä malli ja selvä parannus nykytilaan, mutta tuottaisi paljon paperityötä. Verotus valmistuu vasta verovuoden jälkeen, mutta tuloja tarvittaisiin joka kuukausi. Reaaliaikainen tulorekisteri saisi tämän toimimaan jotenkin, mutta jokaisesta negatiivista tuloveroa saavasta pitäisi joka kuukausi päättää erikseen, paljonko hänelle maksetaan. Hankalaa, mutta niin on nykyinen järjestelmäkin hankala

Siksi on yksinkertaisempaa tehdä tämä niin, että maksetaan se 560 €/kk jokaiselle ja peritään 41 % veroa ensimmäisestä ansaitusta eurosta alkaen. Turvautumalla peruskoulun matematiikkaan tai Exceliin havaitsette, että tämä tuottaa täsmälleen saman tuloksen.

Rahaa kulkee enemmän edestakaisin, mutta nettoverojen (maksettu vero – saatu perustulo) on pienempi. Kun negatiivinen tulovero ei ollut kovin suuri määrällinen muutos tulonjakoon ja kun se itse asiassa vähensi verotusta, ei tämä identtinen järjestelmäkään olisi sen radikaalimpi.

Ben Zyskowiczin pelottelu valtavalla julkisten menojen kasvulla ja väitteet verojen radikaalilla kiristymisellä ovat aivan tuulesta temmattuja.

Sitä, miten Vasemmistoliitto aikoo rahoittaa 800 euron perustulon, en pysty edes arvaamaan.

Me oikeastaan vain käänsimme nykyjärjestelmän perustulon kielelle, järkevämmin ja rationaalisemmin toimivaksi. Tulonjaon suuri myllerrys on asia erikseen. Se voidaan tehdä nykyjärjestelmässä tai säätämällä perustulon parametreja, mutta perustulomalli itsessään ei sisällä mitään mullistavaa.

Hyödyt selkeästä perustulosta/negatiivisesta tuloverosta verrattuna nykyiseen tulonsiirtojen sekamelskaan ovat ilmeiset. Työn vastaanottaminen kannattaisi aina ja jokainen tietäisi, paljonko siitä jää lopulta käteen, jos heittää 400 euron työkeikan.

Make it simple, stupid!