Lääkäri Bernhard Edgren, 72, tuskastui suurten terveysjättien toimintaan ja hintojennousuun. Hän haluaa, että suomalaiset pääsevät jatkossakin lääkäriin omalla rahalla.

– Katsopas, kaikki lähiviikkojen ajat ovat täynnä.

Lääkäri Bernhard Edgren katselee ajanvarauslistaansa muutaman viikon ajalta.

Ollaan keskellä idyllistä Porvoota, lokakuussa avatun Nim-Medin tiloissa. Lääkäriasema on Edgrenin sanoin ”vastaisku terveysalan imperiumille”, jossa kilpailua ei enää juuri ole.

– Olemme menossa kovaa vauhtia kohti Amerikan mallia. Jo nyt julkisen puolen lääkärille voi olla kolmen kuukauden jono. Vaihtoehtona on mennä yksityiselle lääkäriasemalle, täällä Porvoossa Mehiläiseen. Yksityisten terveysjättien hinnat ovat kuitenkin nousseet aivan älyttömän korkeiksi. Tavallisella ihmisellä ei ole valinnanvaraa, eikä varaa käyttää kalliita palveluita.

Se, että lääkäriajat ovat täynnä, ei ole ihme. Lääkäriasema perustettiin, koska sille oli tarvetta, ja kaupunkilaiset olivat tuskastuneet vaihtoehtojen puuttumiseen.

Ideana on tarjota laboratorio- ja lääkäripalveluita kaikenikäisille kohtuuhintaan.

Toiminnalle haetaan jatkajaa

Edgren on aseman ainut lääkäri. Hän hakenut asemalleen yhtä tai kahta yleislääkäriä tai yleislääketieteen erikoislääkäriä syksyn ajan.

– Yhtäkään lääkärirekrytointiin liittyvää yhteydenottoa ei ole tullut. Suomessa koulutetaan tällä hetkellä enemmän lääkäreitä kuin koskaan aiemmin. Ihmettelen, missä he kaikki ovat. Hoitajat sain palkattua heti, ja palkkaisin lääkärinkin saman tien, jos sopiva löytyisi, hän kertoo.

Edgren, 72, sai idean lääkäriaseman perustamisesta keväällä. Jonkun olisi pakko tehdä jotain, jotta ihmiset pääsisivät jatkossakin lääkäriin omalla rahalla.

– Ehdin olla eläkkeellä Lapinjärven yksityisen kunnanlääkärin työstä yhdeksän vuotta. Tai en ihan, sillä tein Lapinjärvellä edelleen yhden työpäivän viikossa, hän naurahtaa.

Lääkäriaseman on tarkoitus laajentaa toimintaansa työterveyshuollon palveluiden tarjoajaksi. Myös oma röntgenlaite hankitaan ensi vuonna. Tilat ovat jo olemassa.

Edgreniä harmittaa moni asia terveysjättien toiminnassa. Esimerkiksi se, että ne pienet toimijat, joita alalla edelleen on, ostetaan tarpeeksi suurella tarjouksella pois alta, koska rahasta ei ole pulaa.

– Onhan shoppailemassakin varmasti mukava käydä, kun on rahaa. Kukaan ei tunnu miettivän, mitkä toiminnan lopulliset kustannukset ovat. Asiakkaat ne kuitenkin lopulta maksavat.

Nim-Med toimii Porvoon keskustan maamerkkeihin kuuluvassa Nimbus-talossa. 150 neliömetrin tilat remontoitiin loppukesän aikana täysin.­

Asiantuntijakin huolissaan markkinoiden keskittymisestä

Terveydenhuoltoalan yhtiö Mehiläinen ilmoitti marraskuun alussa ostavansa toisen saman alan pörssilistatun yhtiön Pihlajalinnan. Mehiläisen tarkoituksena on hankkia Pihlajalinnasta enemmistö ja vetää se lunastustarjouksen jälkeen pois pörssistä. Tarjousajan odotetaan alkavan arviolta 9. tammikuuta ja päättyvän arviolta 19. maaliskuuta.

– Jos kauppa toteutuu, sen jälkeen ollaan tilanteessa, jossa terveydenhuollon puolelle jäävät keskeiseen asemaan nämä kaksi suurta toimijaa, Terveystalo ja Mehiläinen. Toki markkinoilla on vielä pieniäkin toimijoita, mutta tietyissä palveluissa näiden isojen rooli on merkittävä, terveydenhuollon markkinoihin ja yksityisiin terveyspalveluihin perehtynyt sosiaali- ja terveyspolitiikan tutkija Liina-Kaisa Tynkkynen Tampereen yliopistosta sanoo.

Jos oikeaa kilpailua yritysten välille ei synny, vaihtaminen toiseen ei välttämättä paranna palveluiden laatua.

– Nämä yritykset ovat mittaluokaltaan hyvin suuria verrattuna tilaajiin, etenkin pienempiin kuntiin, jotka ovat ulkoistaneet sosiaali- ja terveyspalvelunsa isolle toimijalle. Se taas johtaa tilanteeseen, jossa pienten kuntien neuvotteluvoima ja tilaajaosaaminen voi olla heikko. Paraneeko toimija vaihtamalla se toiseen, jos nämä suuret toimijat voivat pahimmassa tapauksessa keskenään sopia, millaisia hintoja pöytään lyödään, Tynkkynen pohtii.

Vaikka yksityisten jättien hinnat ovat nousseet ja jatkavat nousuaan, käynneistä maksettavaa kelakorvausta ei vastaavasti ole korotettu. Asiakkaalle jää siis itselleen yhä suurempi siivu maksettavaksi lääkärikäynnistään.

Myös yksityisten terveysvakuutusten määrä on kasvanut selvästi.

– Halutaan varmistaa se, että hoitoon ja tarvittaessa suoraan erikoislääkärille pääsee. Kun kelakorvaus on pieni, moni päätyy ottamaan yksityisen vakuutuksen ikään kuin kattamaan korkeita asiakasmaksuja. Tämä ei varmasti ole ainoa syy terveysvakuutusten suosion kasvulle, mutta yksi tärkeimmistä, Tynkkynen sanoo.

Hän arvioi, että lääkärit hakeutuvat mielellään suurten yksityisten toimijoiden listoille, koska isolla työnantajalla on tarjota ison talon edut.

– Monella lääkärillä on toimi julkisessa sairaalassa, jonka lisäksi hän ottaa asiakkaita vastaan yksityisesti virka-ajan ulkopuolella. Silloin on ikään kuin huolettomampaa harjoittaa omaa praktiikkaa, jos vaihtoehtona on lähteä vetämään pientä yksityistä asemaa, jossa pitää olla myös tietty palo yrittäjyyteen, Tynkkynen sanoo.

Hoitajia ei tarvinnut töihin rekrytoida, vaan he ottivat itse yhteyttä, kun kuulivat, että Edgren suunnitteli lääkäriaseman avaamista. Kuvassa vasemmalta oikealle Carina Gustafsson, Bernard Edgren, Monica Dahlqvist ja Marina Vuorela.­

Toimintaa myös muihin kaupunkeihin?

Palataan vielä hetkeksi Porvooseen. Edgrenin lääkäriaseman odotushuoneesta kuuluu tasainen, kotoisa rupattelu.

Entä Edgrenin omat tulevaisuudensuunnitelmat? Miten hän aikoo jatkaa eläkepäiviään?

– Kun saan tähän yksi tai kaksi lääkäriä ja toiminnalle jatkajan, siirryn sillä tavoin eteenpäin, että perustan samanlaisen mallin seuraavaksi Kouvolaan. Mielestäni jokainen kaupunki tarvitsee tällaisen pienen, ketterän yksikön laajentamaan valinnanvaraa, Edgren kertoo.

Jonkun täytyy uskaltaa toimia.