



בחזרה למשחטת זוגלובק: שנה וחצי לאחר התחקיר שזעזע את המדינה ושהביא רבים (ביניהם רובי ריבלין, כיום נשיא המדינה) להפסיק לקנות "עוף", ולאחר ששמענו את מנכ"ל זוגלובק פיני קמרי מפזר הבטחות לשינוי – החלטנו לחזור למשחטה בשלומי ולבדוק מה באמת השתנה בה מאז התיעוד הקודם. המראות, שנחשפו כעת בחדשות ערוץ 10, מדברים בעד עצמם: מאחורי הנקניקים והפסטרמות של זוגלובק עומדים תרנגולים ותרנגולי הודו שעוברים ייסורים מחרידים, גם בשעותיהם האחרונות.

משחטת זוגלובק בשלומי היא אחד מאתרי הטבח ההמוני של תרנגולים ותרנגולי הודו בישראל. בשנים האחרונות חברת זוגלובק נודעה לשמצה בתיעודים חוזרים ונשנים של התעללות קיצונית בבעלי-חיים. פעם אחר פעם התנערה החברה מההתעללות שנחשפה באקראי, והבטיחה נחרצות כי היא "לא תחזור לעולם". אלא שתחקיר חדש חושף אחרת. שגרת ההתעללות בזוגלובק נמשכת כסדרה. הווטרינרים ה"מפקחים" נמצאים בשטח, כמו גם "משגיחי" הכשרות – אך אינם יכולים או אינם מעוניינים למנוע זאת.

ההתעללות נמשכת בגיבוי הרשויות: חוק צער בעלי חיים קובע עונש של עד 3 שנות מאסר להתעללות בבעל חיים בודד. אך למרות שעות התיעוד הרבות שהגשנו לרשויות מהחקירה הקודמת, הכוללות ראיות להתעללות חריפה ושיטתית ברבבות בעלי חיים, עד כה לא הוגש אפילו כתב אישום אחד נגד מי ממנהלי המשחטה או עובדיה.

חיתמו על העצומה! דורשים שקיפות במשחטות – מצלמות פיקוח המשדרות לאתר אינטרנט ייעודי.

10 ממצאים בולטים של התחקיר החדש :

1. רבים מהתרנגולים נתקעים בין סורגי הכלובים, והעובדים מושכים אותם בכוח. כמו בתחקיר הקודם, גם כאן תיעדנו כלובים הנראים כבלתי תקניים. כשעובדים נתקלים בתרנגול שאיבריו נלכדו בין סורגים, הם לא מנסים לשחררו בזהירות ולמנוע כאב ופציעות. הם פשוט מושכים אותו באגרסיביות מהכנף בצורה הגורמת להם פגיעות קשות וסבל רב. בנוסף, העובדים פשוט בועטים בתרנגולים שנפלו או התעופפו לרצפת המשחטה.

2. עובדים משליכים תרנגולים באוויר וזה על זה, "מכדררים" אותם ומשחקים בהם כאילו מדובר בצעצועים ולא ביצורים חיים. עובדים נוספים מניפים באוויר תרנגולים מבוהלים, בעודם רוקדים, קופצים וצוחקים. כששני עובדים רבים זה עם זה, אחד מהם משליך תרנגול על השני.

3. השוחטים מעלימים עין מהתעללות העובדים או משתפים איתה פעולה. כך למשל מתועד אחד העובדים מניף ומטלטל תרנגול מדמם, בעודו בהכרה, לאחר השחיטה, תוך כדי ריקוד משותף עם השוחט ועם עובדים נוספים.

עובדי המשחטה – ביניהם אחד השוחטים – מניפים תרנגול גוסס לאחר שחיטתו – ורוקדים

4. תרנגולים כלואים בכלובים צפופים, מנקרים זה את זה מרוב עצבנות, רעב ותסכול. מדובר בבעלי-חיים תשושים, רעבים וצמאים, שכן בכל הלולים מונעים מהם מזון ומים עוד לפני תחילת ההעמסה – ואין כלי מים בכלובים בהם ימתינו דחוסים עד הנסיעה למשחטה, במהלכה, ובהמתנה לשחיטה במשך שעות ארוכות.

5. באחד הכלובים תיעדנו תמותה של עשרות אחוזים מהעופות. אחוז כה גבוה מעיד לרוב על הפקרת התרנגולים להתייבש בצמא שעות ארוכות בכלובים הצפופים והלוהטים (ממאות הגופים הפולטים לחות וחום). עובדי זוגלובק מפנים את הכלוב, ומשליכים במהירות לפחי אשפה את כל התרנגולים שבמבט מהיר נראים להם מתים-פחות-או-יותר, בעוד שגם תיעוד מרחוק מעורר חשד שחלקם חיים וזזים. על אלה גוזרת זוגלובק המשך גסיסה ארוכה ומייסרת בפחי האשפה.

6. הפרה של נהלי הרבנות הראשית למשחטות: נהלי הרבנות הראשית לישראל למשחטות מחייבים את השוחט להניח בעצמו את התרנגול לאחר השחיטה במתקן שבו הוא מדמם ומת. בחלק מהמקרים תיעדנו בבירור את השוחטים מעבירים את התרנגולים הגוססים לעובדים אחרים, שמטיחים אותם לעבר המתקן, באופן שמסב להם ייסורים קשים.

7. חשד להפרה של כללי הכשרות: כל ממצאי התחקיר מעידים על גרימת צער בעלי חיים רב ומיותר לעופות, בניגוד לציווי ההלכתי להימנע מכך. בנוסף, חלק מתרנגולי ההודו נשחטים זה לצד זה, במרחק אפסי על אותו שולחן. פוסקים רבים קובעים כי די בכך כדי לפסול את הבשר למאכל. "על עוף ובהמה אם ישחטו אחרת לפניה, תצטמק ראה שלה מחמת הפחד", כותב יוסף חיים מבגדאד ("הבן איש חי"), וחורץ: "הרי זו טרפה". כמו כן, תועדו שוחטים מחטטים בפצעי השחיטה באצבעותיהם לאחר החיתוך, דבר הגורם כאבי תופת לבעל החיים.

8. תרנגולי הודו המסווגים כ'טרפה' עוברים עינויים קשים: על-פי הנהלים, לאחר השחיטה העובדים אמורים להעבירם למתקני דימום בצורת קונוס עד שיאבדו את הכרתם. המתקנים בנויים כך שהראש אמור לצאת מהתחתית, והדם יתנקז מטה. אלא שרבים המקרים שבהם הליך זה אינו מתבצע. לעתים המתקנים כבר מלאים והעובדים לא ממתינים למותו של תרנגול לפני שדוחסים לאותו מתקן תרנגול הודו נוסף, שראשו אינו יכול כמובן לצאת מלמטה, ולכן הוא מתרומם ומנסה להימלט. תיעדנו גם מקרים שבהם העובדים משליכים את התרנגולים השחוטים ישירות לפחים מבלי לעבור כלל דרך מתקני הדימום. כתוצאה מכך הגסיסה מתארכת, ובעלי החיים נלחמים על חייהם בערימת הפגרים, ועוברים סבל בל יתואר.

9. משחקים בהם כאילו היו כדור. גם תרנגולי בית שמסווגים כטרפים, תועדו נזרקים לפחים על ידי שוחטים ופועלים מבלי לעבור דימום בקונוס כמתחייב מהנהלים ומחוק צער בעלי חיים. לעתים זורקים אותם לקונוסים מרחוק, ואחד העובדים אף מצולם "מטביע" תרנגול לקונוס כאילו מדובר במשחק כדורסל. תרנגולים רבים נופלים מהקונוסים, שנראה שאינם מתאימים בגודלם לחלק מהתרנגולים הנשחטים במשחטה (תרנגולים שנוצלו לרבייה, מ"גזעים כבדים").

10. מסתירים את ההתעללות. "אנחנו נדאג לזה שלא יהיו עוד כאלה תמונות", הבטיח מנכ"ל זוגלובק, פיני קמרי לרפי גינת לאחר שידור התחקיר הקודם. ואכן, הדבר המרכזי שנראה כי השתנה במשחטה מאז התחקיר הקודם הוא מסך הסתרה ענק שנבנה כדי למנוע את האפשרות לצפות ולתעד את מה שמתרחש בחצרה. זאת, לאחר שבתחקיר הקודם תיעדנו כיצד, למשל, נהגה החברה לייבש בחצר המשחטה שלה במשך 19 שעות (!) אלפי תרנגולים דחוסים בכלובים עד שהם מגיעים למצב של גסיסה. זוגלובק בחרה להשקיע מאמצים רבים בעקבות התחקיר לא בצמצום ההתעללות – אלא בניסיונות למנוע את האפשרות לראות (ולתעד) מה היא עושה למיליוני בעלי חיים.

מה אפשר לעשות?

לחתום – לשתף – להצטרף לאתגר22 – לתרום – לעגל לטובה – להתנדב

זוגלובק – היסטוריה של התעללות

מאי 2013: אכזריות שהיא לא תאונה. משאית שהובילה תרנגולי הודו למשחטת זוגלובק התהפכה בתאונה באזור הקריות. פעילים למען בעלי-חיים מהאזור נסעו למקום בניסיון לעזור לבעלי החיים הפצועים, אך העובדים במקום לא אפשרו להם. בצילומים נראים העובדים בועטים בתרנגולי ההודו הפצועים, מעיפים אותם באוויר, ודוחסים אותם באגרסיביות לכלובים המעוקמים, תוך שבירת כנפיים. הצילומים הופצו ברשתות החברתיות, הגיעו לתקשורת, ופעילים לזכויות בעלי-חיים הפגינו מול חנות המפעל של זוגלובק בנהריה. בתגובה החברה חילקה להם מכתבי התנצלות: "אין לנו אלא להצטער מעומקי לבנו. זו לא דרכה של החברה". אלא שהמקרים שתועדו מאז – מעידים אחרת.

אוקטובר 2013: תחקיר נרחב על התעללות בבעלי-חיים במשחטה. תחקירן אנונימוס רונן בר חושף בכלבוטק עבירות על חוק צער בעלי-חיים במשחטת זוגלובק בשלומי. שעות ההובלה חרגו באופן גס מהמותר בתקנות להובלת עופות: התרנגולים הגיעו למשחטה בשעות הלילה המוקדמות, והוחזקו בכלובים הצפופים, בלי מזון ומים, כל הלילה, כשרק בבוקר מתחילה השחיטה. חלקם המתינו באופן זה בכלובים עד לשחיטתם בשעות אחר-הצהרים – במשך 19 שעות.

בנוסף, כלובי ההובלה היו בלתי-תקניים ופגומים, באופן שרגליים, כנפיים וראשים של העופות נתקעו בין סורגי הכלובים. נפילה של עופות מהכלובים בזמן העברתם ממקום למקום, תפיסתם בצורה אכזרית וזריקתם באוויר היו תופעה שגרתית. הסבל של התרנגולים שאבריהם נתקעו בין סורגי הכלובים הגיע לשיאו כאשר הועברו למכונה שהטתה את הכלובים ושפכה מהם את התרנגולים מגובה רב לעבר הסרט הנע. התרנגולים שלא נתקעו נפלו מהכלובים לעבר הסרט הנע, לעתים מגובה רב, זה על גבי זה. ואילו התרנגולים שאבריהם היו תקועים בין הסורגים נשארו תלויים באוויר, אחוזים מהראש, מהרגל או מהכנף, מיטלטלים בעוצמה בכל פעם שהפועלים מטים את הכלוב, מנערים אותו וחובטים אותו בניסיון לנער את העופות אל הסרט הנע.

יוני 2014: הסבל מתחיל בלול. אנונימוס חושפת בפייסבוק תיעוד של המתרחש בלולים המשווקים תרנגולי הודו שבשרם נמכר תחת המותג זוגלובק ותרנגולים הנמכרים תחת"טבעוף", מותג שהיה אז בבעלות זוגלובק. בלול התרנגולים תועדו גופות על רצפת הלול ותרנגולים המתקשים בהליכה. חלקם התקשו לנשום. בלול תרנגולי ההודו תועד מתחם של בעלי-חיים הסובלים מעיוותים גופניים קשים ומחרידים: תרנגול הודו שצווארו מעוות ומעוקל לאחור, מנסה נואשות שוב ושוב להרים את ראשו ללא הצלחה; אחר עם נוצות מרוטות וכתמי דם; שלישי שרוע על הקרקע, חיוור, ספק אם יכול לנוע; שניים עם עיוות במקור וגידול נפוח על מחצית פניהם; ועוד כמה תרנגולים חלשים שראשם מורכן, בקושי זזים.