FAMILIENS SKATT: Hundehuset hos Sten Olav Heahtta er pålagt eiendomsskatt, noe også Jan Ole Buljos lavvostenger og utedo ved Cabardasjohka har blitt. Foto: JOHAN MATHIS GAUP / Altaposten

Dette hundehuset er ilagt eiendomsskatt

I Kautokeino er ikke hundehus unntatt fra å betale eiendomsskatt. – Jeg klarer ikke å ta det helt på alvor, sier hundehuseieren.

Oppdatert 17. mars 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Av Magne Kveseth (Altaposten) og Magnus Newth (VG)

At en utedo, et hundehus og noen lavvostenger har blitt ilagt eiendomsskatt har blitt en snakkis i Kautokeino de siste ukene, skriver Altaposten.

Hundehus skattlagt

Ansatt i Sametinget og tidligere teknisk sjef i Kautokeino, Sten Olav Heahtta, har fått eiendomsskatt på et hundehus.

Husker du denne? Evelyn (80) må betale eiendomsskatt på lekehytte fra 1968

– Jeg har ikke klaget ennå, for dette har ingen betydning pengemessig, men at et hundehus på 0,4 kvadratmeter er taksert til 9.000 kroner og er del av grunnlaget for kommunal eiendomsskatt, det klarer jeg ikke å ta helt på alvor. Jeg går ut fra at dette er feil, uansett hva kommunestyret har bestemt, sier Heahtta.

Onsdag skriver Heahtta i en SMS til VG at han har tenkt til å klage, men at han ikke tror han vil komme noen vei.

– Klagereglene for eiendomsskatt er temmelig spesielle skriver han.

Heahtta tror heller ikke det vil bli særlig kostnadseffektivt å betale for ny takst, all den tid hundehuset hans er ilagt en eiendomsskatt på 2 kroner årlig.

Har du lest? Kristoffer (11) søkte ikke om byggetillatelse - fikk beskjed om at lekehytta måtte rives

– Ikke feil

En sakkyndig gruppe har regnet ut hva hver enkelt skal betale i eiendomsskatt i Kautokeino, alt etter hvor hus og eiendom ligger. Taksering er foretatt etter beslutningene kommunestyret tok da eiendomsskatten ble innført.

Til VG forklarer Klemet Ole Hætta:

Så du? 1300 til massesøksmål mot Oslos eiendomsskatt

– Det er ikke feil, det inngår i takstgrunnlaget og skal takseres som et uthus. I motsetning til andre kommuner har vi ikke noen nedre grense på areal på bygninger. Det representerer jo ikke de helt store verdiene, men dersom man skulle være uenige har man anledning til å klage.

Eiendomsskatt til debatt

Flere steder i Nord-Norge har økte satser på eiendomsskatten vakt debatt.

NRK har blant annet fortalt om Bjørn Åge Jensen i Bodø som fikk økt sin eiendomsskatt fra 0 til 30 000 kroner, og en Facebookgruppe opprettet i Måselv etter at enkelte fikk opp mot firedoblet sin eiendomsskatt.

Er dette Norges søteste søknad? Martin (7) søkte om byggetillatelse

Flere steder har nye runder med taksering ført til økte satser for mange, slik som i Alta.

En toseter

Det er flere enn hundehus-eier Heahtta som stusser på hva slags byggningsmasse Alta kommune nå har taksert som skattepliktig.

Jan Ole Buljo fester en tomt fra Finnmarkseiendommen (Fefo) ved Cabardasjohka. Denne betaler han en årlig avgift til Fefo for. Da han fikk se skattegrunnlaget fra Kautokeino kommune, lurte han på hvordan de har kommet til at dette utmålet har en eiendomsverdi på 629.000 kroner.

Fikk du med deg? Titusenvis i prisforskjell for å behandle byggesøknader

– Jeg stiller meg undrende til dette, for eiendommen er ikke opparbeidet på noen måte, annet enn at det står noen lavvostenger der, en toseters utedo og en flyttbar scene. Det er ingen faste installasjoner der, sier Buljo.

Han sier han ble svært overrasket over takseringen av denne eiendommen og vil nå be om en forklaring på dette fra Kautokeino kommune.

Buljo sier han forstår at en tomt hvor det eksempelvis er opparbeidet plen, asfalt eller på andre måter er foretatt ting på tomta, har en verdi. Men at utmålet han leier hos Fefo er taksert til mer enn 600.000 kroner, skjønner han lite av.

Buljo må, hvis kommunen ikke endrer taksten, betale cirka 4.500 kroner i eiendomsskatt til kommunen i tillegg til den årlig festesummen til Fefo.

Les også: Seks av ti Høyre-velgere mener skattenivået er passe høyt

I feil sone?

Jostein Hamnvik i Mattaluoppal fire kilometer fra sentrum sier til avisa at han synes kommunen virker desperat etter å få inn penger etter vedtaket om eiendomsskattleggingen. Hamnvik sier han skjønner at kommunens virksomheter skal finansieres.

– Det man har hørt er at det er store forskjeller i takster og man må kunne spørre seg hva som ligger til grunn for takstene. Vårt hus er taksert som sentrumssone, men vi bor utenfor sentrum, har ikke gatelys, ikke kommunal septik og heller ikke vann. Alt er egenfinansiert, og det neste vi hører fra kommunen er når de skal ha skatt på det vi selv har betalt for. Når jeg har undersøkt litt rundt om og det viser seg at hundehus, dukkestuer, grillhytter og falleferdige vedsjåer er taksert for beskatning, synes jeg dette har gått langt over grensen, sier Hamnvik.

– Send en klage

Rådgiver hos rådmannen i Kautokeino, Marie Louise Øverli Hamrell, sier de som mener eiendomsskattenemnda har beregnet feil, må sende inn en klage.

– Vi effektuerer vedtakene fra nemnda, som har behandlet 2200 saker etter befaringer og etter retningslinjene for eiendomsbeskatningen. De kan alle lese på vår hjemmeside, der man også kan finne de to ulike sjablonger for eiendomsskatten pluss kart. Etter hvert som vi mottar klager, vil vi se på grunnlagsdokumentene for beskatningen, sier Øverli Hamrell, som er kjent med at spørsmålet om eiendomsskatt debatteres i sosiale medier.

– Vi saksbehandler selvfølgelig ikke via Facebook, sier hun.

Les også: Så mye tar din kommune i avgifter

Publisert: 16.03.17 kl. 17:27 Oppdatert: 17.03.17 kl. 08:52

Les også