Kontrollutvalg mener politiet systematisk bryter lovverket: Sletter ikke materiale fra overvåking

Politiet oppbevarer i stort omfang materiale innhentet ved overvåking og bryter lovverket, ifølge utvalget som skal kontrollere politiets bruk.

I et krast brev til Justis- og beredskapsdepartementet, ledet av statsråd Tor Mikkel Wara (Frp), beskyldes politiet for systematiske brudd på de særlige reglene om sletting av materiale fra kommunikasjonskontroll. Terje Bendiksby, / NTB scanpix/montasje

18. juni 2018 19:58 Sist oppdatert 18. juni 2018

I en svært skarpt brev varsler Therese Steen, leder for Kontrollutvalget for kommunikasjonskontroll (KK-utvalget) nå Justis- og beredskapsdepartementet om saken i en særskilt innberetning.

Utvalget har gjentatte ganger tatt opp manglende sletting av materiale fra overvåking i årsrapportene. KK-utvalget skal føre kontroll med politiets og påtalemyndighetens behandling av saker om kommunikasjonskontroll.

Nå har utvalget åpenbart fått nok.

Fakta KK-utvalget Kontrollerer at politiets og påtalemyndighetens bruk av kommunikasjonskontroll, romavlytting og dataavlesning skjer innenfor rammen av lov og instrukser. Skal kontrollere at bruken av disse metodene begrenses

mest mulig. Skal kontrollere at informasjonen som hentes inn ved disse metodene bare blir brukt på lovlig måte, og at lovens regler om taushetsplikt, oppbevaring og tilintetgjøring blir fulgt. Vis mer

Kaller regelbrudd systematiske

De varsler departementet om det de mener er «systematiske brudd» på reglene om sletting av materiale fra kommunikasjonskontroll i politidistriktene, som for eksempel avlytting av fasttelefoner eller mobiltelefoner.

KK-utvalgets jobb er å kontrollere at opplysningene politiet får ved overvåking blir brukt på lovlig måte, og at lovens regler om oppbevaring og sletting av materiale blir fulgt.

Men i en kontroll de nylig hadde fikk de bekreftet at materiale fra kommunikasjonskontroll «lagres i betraktelig større utstrekning enn hva gjeldende rett tillater.» skriver de i brevet til justisdepartementet.

Utvalget skriver samtidig at de er kjent med at slik oppbevaring finner sted «i stort omfang i flere politidistrikter.»

Mener det bryter med Grunnloven

De mener samtidig oppbevaring av slikt materiale ikke bare er i strid med konkrete formelle lovbestemmelser, men antagelig også Grunnlovens paragraf 102 og Den europeiske menneskerettighetskonvensjonens (EMK) artikkel 8.

«Som kontrollorgan vil KK-utvalget fortsette å påpeke forholdet, og kritisere praksisen når utvalget blir konfrontert med den.» skriver de.

Leder Therese Steen skriver at utvalget frykter vedvarende brudd på loven, på tross av gjentatt kritikk fra utvalget, vil svekke legitimiteten til kontrollregimet både blant de kontrollerte og i samfunnet.

– Flere har i lengre tid forsøkt å påpeke at man her ikke følger reglene. Det innebærer et brudd på straffeprosessloven og EMK artikkel 8. Når dette skjer gjennomgående i Politi-Norge, og også er noe politiet selv har påpekt, så mener vi det er nødvendig at lovgiver tar tak i dette, sier Therese Steen, leder av KK-utvalget til Aftenposten.

Hverken Justisdepartementet eller Politidirektoratet hadde anledning til å kommentere saken mandag ettermiddag.

34 saker med falske basestasjoner

Årsrapporten til Kontrollutvalget for kommunikasjonskontroll, som kom mandag, viser at det i fjor ble benyttet skjulte tvangsmidler i form av kommunikasjonskontroll i 160 saker mot 253 personer.

Av de 771 kommunikasjonsanleggene som var underlagt kommunikasjonskontroll var 10 fasttelefoner eller datakommunikasjonsanlegg og 761 mobiltelefoner.

Av de 761 mobiltelefonene ble det for 712 foretatt avlytting og for 49

innhentet trafikkdata og lokaliseringsdata.

Begjæringen om bruk fra politiet ble avslått av domstolen fire ganger i fjor.

Romavlytting ble benyttet i 14 saker, mot 24 mistenkte personer i fjor.

Det ble kun innrapportert én sak hvor såkalt dataavlesing ble tatt i bruk

I 34 saker ble det gitt tillatelse til bruk av falsk basestasjon (IMSI-catcher)

for identifisering eller lokalisering.

I åtte saker ble det gitt tillatelse til såkalt stille SMS.