Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Norske klimagassutslipp økte med 0,4 prosent i 2018, sammenliknet med året før. Det viser foreløpige tall presentert i dag av Statistisk sentralbyrå.

Årsaken til oppgangen er ifølge SSB at det ble andelen biodrivstoff var lavere i veitransporten i 2018, og at forbruket av fossilt drivstoff økte i andre former for transport.

Økningen på utslipp fra veitrafikk fra 2017 til 2018 var på tre prosent. Nedgangen i bruken av biodrivstoff skyldes ifølge SSB at importen av palmeolje har gått kraftig ned.

Bruken av palmeolje i biodrivstoff var en kontroversiell sak i hele 2018, og Stortinget har blitt enige om å fase ut palmeolje helt fra biodrivstoff i løpet av året, skriver Teknisk Ukeblad.

Også utslippene fra luftfart, sjøfart, fiske og motorredskaper økte i 2018, skriver SSB.

I 2017 var de norske utslippene av klimagasser 52,7 millioner tonn CO2-ekvivalenter. Tallene inkluderer ikke utslipp fra internasjonal skipstrafikk og luftfart.

Dårlig tid

Fjorårets spesialrapport fra FNs klimapanel viste at det vil ha katastrofale konsekvenser for mennesker, samfunn og økosystemer, dersom vi ikke greier å begrense oppvarmingen til 1,5 grader.

Dersom det skal være innen rekkevidde, bør de globale utslippene nær halveres innen 2030, ifølge Klimapanelet.

Deretter må så godt som alle menneskeskapte utslipp av CO₂ fullstendig opphøre innen 2050. Det vil, ifølge Klimapanelet, kreve en endring som er så omfattende og rask at det ikke finnes noe sammenliknbart i menneskehetens historie.

Samtidig kreves trolig en gigantisk utrulling av teknologi som lar oss «vaske» atmosfæren for CO₂. Foreløpig er det usikkert om det lar seg gjennomføre i omfanget som nå diskuteres.

Økt siden 1990

I motsetning til 23 av de 28 landene i EU, har Norge høyere utslipp av klimagasser nå enn i 1990.

At Norges utslipp ikke har gått ned forklares ofte med at vi på grunn av vår fornybare vannkraft ikke har hatt like «enkle kutt» som mange andre land.

Der et land som for eksempel Tyskland kan skifte ut kullkraft med fornybar strøm fra vind og sol, er Norges strømproduksjon allerede 98 prosent fornybar.

Samtidig har utslippene fra utvinning av olje og gass i Norge økt med nesten 80 prosent fra 1990. Fra 2017 til 2018 gikk utslippene fra petroleumsutvinning ned med over en prosent, ifølge SSB.

Utslippene fra transport (biler, lastebiler, båter, skip, innenlands luftfart), har også økt siden 1990, men er på vei nedover.

Norges klimamål

Innen 2020 har Norge forpliktet seg til et utslippskutt på 30 prosent, sammenliknet med 1990. Ifølge et svar Ola Elvestuen ga til Stortinget før jul, ligger Norge an til å nå målet, selv om utslippene har gått opp og ikke ned.

Målene nås i stedet gjennom at Norske bedrifter er med i EUs kvotesystem, og at staten kjøper klimakvoter gjennom FN.

Det finnes imidlertid et tall fra Klimaforliket i 2012, som sier at Norges nasjonale utslipp i 2020, ikke skal være høyere enn 47,7 millioner tonn. I desember 2018 sa Ola Elvestuen til Stortinget at det blir «vanskelig å nå».

Samtidig presiserte han at det ikke var en del av Norges internasjonale forpliktelse, men en «ambisjon».

Norges bidrag til Parisavtalen er å kutte utslippene med 40 prosent innen 2030.