Det haster med å utrydde villsvin i norske skoger. Regjeringens plan om «færrest mulig villsvin på et minst mulig område» er for svak og mangler handlekraft.

På få år har vi fått omtrent 1000 villsvin inn i Norge. Det høres kanskje ikke så dramatisk ut, men bestanden fordobler seg trolig hvert tredje år.

Allerede nå er villsvin observert så langt nord som i Trøndelag og om drøye 15 år kan vi risikere å ha opp mot 40 000 villsvin i norske skoger. Både dyre- og folkehelse står i fare.

Veterinærforeningen mener at denne utviklingen utgjør en så stor trussel mot etablert landbruk og dyrevelferd at det er behov for en utryddingsplan. Når departementene velger å bestille en handlingsplan, er forventningene til tydelighet og konkretisering av tiltak svært høye.

Villsvinene er smittefarlige og kan bli ødeleggende for norsk mattrygghet.

Planen som ble levert fra Mattilsynet og Miljødirektoratet er dessverre for lite konkret, mangler tempo og konkluderer ikke på tiltak og framdrift. Den bærer preg av at den er utarbeidet av to ulike forvaltningsorganer med ulik tilnærming til problemstillingen, og dermed ulik tilnærming til gjennomføring og handlekraft.

100 prosent dødelighet

Danskene bygger et 70 kilometer langt og 1,5 meter høyt gjerde mot Tyskland i håp om å stoppe villsvinvandringen. I Sverige er de mer opptatt av jakt og har ønsket villsvin velkommen. Det gjør det selvfølgelig ekstra krevende å stoppe villsvin på Svinesund, men at noe er vanskelig betyr ikke at vi må gi opp. For mye står på spill.

Med villsvin i våre skoger må vi regne med mer salmonella, parasitter og trikiner i norsk fauna.

Vitenskapskomiteen for mat og miljø (VKM) har i en rapport vurdert konsekvensene for miljø og helse dersom villsvin får etablere seg i Norge. Med villsvin streifende i våre skoger må vi regne med mer salmonella, parasitter og trikiner i norsk fauna – noe som igjen øker smittefaren for mennesker.

Mangler tiltak

Aller viktigst er faren for at smitte av afrikansk svinepest fra villsvin til tamsvin vil øke. Sykdommen har en dødelighet på 100 prosent, og det finnes ikke vaksiner.

Villsvin med svinepest er funnet døde omtrent åtte mil fra Polens grense mot Tyskland.

Sykdommen som er på full fart vest- og nordover har medført at over 40 millioner tamsvin er avlivet eller døde i Kina.

ASP - Afrikansk svinepest Ekspandér faktaboks Meget smittsom virussykdom hos svin.

I dag er hele Russland, flere østeuropeiske land og ni av EUs medlemsland rammet av ASP. Via Russland har også Kina nå blitt en del av utbruddet. Sykdommen ble nylig oppdaget i Belgia

Sykdommen gir høy feber, sterkt påkjent allmenntilstand, rødlig misfarging og blødninger i huden og meget høy dødelighet.

Viruset smitter kun til dyr av svinefamilien. Tamsvin og europeisk villsvin er svært mottakelige og vil ha høy dødelighet.

Fôring med infisert matavfall er den viktigste årsaken til spredning av smitten til nye kontinenter og nye land. Viruset kan også spres over lange avstander ved griser, sæd, dyretransporter, klær og materiell og utstyr. Spredning via luft kun over korte avstander.

Sykdommen bekjempes ved avliving og destruksjon av dyr og alt smitteførende materiale om den skulle opptre i Norge.

Ifølge Det europeiske mattilsynet (EFSA) sprer svinepesten seg i et tempo på om lag to kilometer i måneden med villsvin.

Samtidig kan mennesker spre virussmitte med matrester på tvers av fylkesgrenser, landegrenser og hele kontinenter på et øyeblikk. EFTAs overvåkningsorgan, ESA, har nylig kritisert Norge for å mangle gode smitteverntiltak mot afrikansk svinepest.

Det er verken hyggelig eller særlig politisk korrekt å utrydde en dyreart fra den norske faunaen, men det er nødvendig.

Vi i Veterinærforeningen er sterkt bekymret for at årets ribbesesong kommer og går uten at konkrete tiltak er iverksatt.

Vi kan spare milliarder

Villsvinene er smittefarlige, skader grunnlaget for bondens dyrehold og kan bli ødeleggende for norsk mattrygghet.

Dette kan koste Norge dyrt. I Sverige har Jordbruksverket anslått at hvert villsvin koster samfunnet omtrent fem tusen kroner etter at kjøttverdien er trukket fra.

Totalt kostet villsvin svenskene 1,56 milliarder svenske kroner i skader på jordbruket i 2015. På toppen av dette kommer smitteutfordringer med å holde griser utendørs. Det siste rammer økologisk svineproduksjon spesielt hardt.

Gi jegerne mulighet til effektiv jakt hele året.

Betaling til publikum for å levere prøver av døde villsvin til analyse er et tiltak som kan iverksettes umiddelbart. Dette vil gi vesentlig overvåkingsgevinst, bidrar til økt avskyting og er etterspurt fra ESA.

Øk jakta

Bruk av lokale jegere er i handlingsplanen nevnt som et tiltak. Gi jegerne mulighet til effektiv jakt med bruk av åteplass, kunstig lys og tillatelse til jakt hele året. Og gjør det nå, mens antallet dyr fremdeles er overkommelig å håndtere.

Et koordinert samarbeid mellom grunneiere er en viktig forutsetning for å lykkes med jakt, og virkemidler fra myndighetene som sikrer dette må også på plass nå.

En handlingsplan bør som navnet tilsier være preget av nettopp handling. Villsvinplanen som nå er levert, er tannløs og vag. Kampen mot villsvin må intensiveres, og arbeidet med nødvendige lov- og forskriftsendringer må prioriteres.

Det må skje nå. Landbruks- og matminister Bollestads departement må på banen.

Politisk lederskap

Det er verken hyggelig eller særlig politisk korrekt å utrydde en dyreart fra den norske faunaen, men det er nødvendig når helse og matsikkerhet står på spill.

Villsvinplanen som nå er levert er tannløs og vag.

Det er utfordrende for landbruksminister Bollestad (KrF) å få denne saken i fanget på sin vakt. Men vi har tillit til og klare forventninger til at hun og Mattilsynet nå tar lederskap.

Vi trenger en snarlig beslutning om konkrete tiltak og tidspunkt for iverksetting for å utrydde villsvin fra norske skoger. Årets norske juleribbe er i butikkene allerede, men nå er det viktig å sikre produksjonen i årene som kommer.

Da trenger vi politisk handlekraft – ikke gode ønsker og vage formuleringer.