Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Siden 2002 har Stortinget gitt hoffet rundt to milliarder kroner til å drifte statlige eiendommer og den offisielle virksomheten på Slottet.

De 150 ansatte har vedlikeholdt og renovert eiendommer for hundretalls millioner kroner, kjøpt luksuriøse biler til offisiell bruk og gjort en rekke andre store anskaffelser. Underveis har private bedrifter fått flere millionoppdrag.

I april avdekket Dagbladet at hoffet har latt være å følge lov om offentlige anskaffelser ved en rekke anledninger. Flere jusprofessorer og anbudseksperter konkluderte med at hoffet er et offentligrettslig organ som må følge loven om offentlige anskaffelser på lik linje med andre.

Kong Harald er en ordentlig mann, og ga uttrykk for klare og fornuftige holdninger da vi møttes. Beskjeden hans var at man på Slottet ikke ønsket særbehandling. Lorents Lorentsen, medlem av Slottsutvalget.

Loven skal sikre at fellesskapets penger brukes mest mulig effektivt, sikre rettferdig konkurranse mellom bedrifter og hindre korrupsjon.

Både Kommunal- og moderniseringsdepartementet og hoffet viste til juridiske vurderinger fra 2002, om av at hoffet ikke var omfattet av lov om offentlige anskaffelser. Hoffet mener de dermed heller ikke har brutt loven.

Men forklaringene ble avvist av fagfolk. Anbudseksperter uttalte også at hoffet har brutt loven i flere år. Stortingsrepresentanter fra Ap og Sp ba hoffet følge loven og var bekymret for at hoffets praksis svekket kongehuset som institusjon.

Forvaltningsavtale

Dagbladet har nå fått innsyn i en forvaltningsavtale som hoffet signerte med Statsbygg Øst i 2002. Avtalen gjelder statlige kongelige eiendommer, blant annet kjente landemerker som Slottet, Bygdøy Kongsgård og Oscarshall.

Avtalen er fremdeles gyldig, etter 16 år, opplyser Statsbygg.

OSCARSHALL: Lystslottet Oscarshall på Bygdøy i Oslo eies av staten. Kongen har disposisjonsrett. Foto: Vidar Ruud / NTB SCANPIX SLOTTET: Det kongelige slott ligger på Bellevue-høyden i enden av Karl Johan i Oslo. Slottet eies av staten og stilles til disposisjon for statsoverhodet. Her besøker Prins William av Storbritannia og hertuginne Kate. Foto: Gorm Kallestad / NTB Scanpix BYGDØY KONGSGÅRD: Eiendommen og bygget eies av staten og ligger i Oslo. Her serveres gjester i det de ankommer en middag i forbindelse med dronnings Sonja sin 80-årsdag. Foto: Audun Braastad / NTB scanpix GAMLEHAUGEN: Gamlehaugen i Bergen eies av staten og er kongens offisielle residens i byen. Det er blitt avholdt statsråd der i senere år. Foto: Anne Tafjord-Kirkebø / NTB Scanpix OSCARSHALL STIFTGÅRDEN: Eiendommen eies av staten og ligger i Trondheim. Kongen har disposisjonsrett. Her er Kongefamilien utenfor Stiftsgården da de feiret hundreårsjubileumet for kong Haakon VIIs kroning. Foto: GORM Kallestad / NTB SCANPIX<





Avtalen ligger sammen med et brev, signert av nylig avgåtte Slottsforvalter Ragnar Osnes. Der ligger også flere vedlegg, som er listet opp og henvist til i avtalen.

To av vedleggene slår ifølge eksperter fast at arbeider på eiendommene skal følge lover og regler om offentlige anskaffelser.

Loven krever at oppdrag skal legges ut på den offentlige kunngjøringsportalen «Doffin». Nedre grense for å legge ut en anskaffelse er i dag på 1,3 millioner kroner, men var lenge en halv million kroner. Flere store anskaffelser, blant annet en renovering av lystslottet Oscarshall til 45 millioner og renoveringen av Midstallen i Slottsparken, finnes det ikke spor av på Doffin.

Vedleggene er skrevet av Slottsutvalget, som utarbeidet en ny forvaltning av statens kongelige eiendommer og en ny finansieringsmodell for kongehuset. Utvalget arbeidet fra 1998 til 2002 og skulle «fastslå generelle retningslinjer».

- Skal følge loven

Den erfarne toppbyråkraten Britt Denstad ledet arbeidet.

- Jeg synes det er en naturlig leseforståelse at alle, inkludert hoffet, skal følge lov om offentlige anskaffelser i byggearbeider på de statlige kongelige eiendommene, sier Denstad til Dagbladet.

LEDET SLOTTSUTVALGET: Tidligere leder av Slottsutvalget, Brit Denstad. Her fra tiden i Arbeids- og administrasjonsdepartmentet i 1998, da hun fulgte opp renoveringen av Slottet. Foto: Dagbladet Vis mer

I forordet til «Veileder for større arbeider på statens kongelige eiendommer» skrev Denstad:

«Veilederen tar sikte på å gi alle som deltar i større rehabiliterings- og ombyggingsprosjekter på statens kongelige eiendommer en generell orientering om de spesielle krav som stilles.»

Hoffet, Statsbygg og Riksantikvaren er blant aktørene som nevnes i dokumentet. Under punkt «4.2 Anbud og kontrahering» står det:

«Det forutsettes i utgangspunktet at kontraheringen av byggearbeidene skal skje etter anbud eller tilbudskonkurranse i henhold til offentlige regler for innkjøp.»

FØLG SAKEN: I april avslørte Dagbladet at hoffet ga en kontrakt til et selskap der daglig leder og eier var under politietterforskning for økonomisk kriminalitet.



Malermesteren ble senere ilagt et forelegg for økonmisk utroskap.Oppdraget hadde en verdi på 6,9 millioner kroner, men ble ikke kunngjort offentlig i tråd med lov om offentlige anskaffelser i Doffin.



Dagbladet henvendelser til hoffet om kontrakten utløste en gransking, som fremdeles pågår. Kort tid etter gikk Slottsforvalteren av.Dagbladet avdekket at hoffet i lang tid har latt være å følge lov om offentlige anskaffelser.



Jusprofessorer og eksperter på anskaffelser mener at hoffet hele tiden har vært omfattet av loven.



Flere stortingspolitikere advarer mot at hoffets praksis svekker kongehuset og krever at hoffet begynner å følge loven.

Hoffet signerte

Avtalen ble utarbeidet i 2001 av daværende eiendomsdirektør i Statsbygg, Einar Ofstad.

Ofstad ble direktør for Statsbygg Øst og signerte også avtalen med hoffet i 2002.

- Avtalen vi undertegnet styrte i hovedsak Statsbyggs leveranser, men ga også hoffet noen forpliktelser, sier Ofstad til Dagbladet.

SIGNERTE FOR STATSBYGG: Einar Oftestad, tidligere direktør i Statsbygg. Foto: Kyrre Hegg Vis mer

- Fungerer vedleggene listet opp nederst i kontrakten som premisser for forvaltningsavtalen?

- Ja. Med de erfaringene man gjorde seg under renoveringen av Slottet noe år tidligere, var det naturlig å ha med disse vedleggene, sier Ofstad.

Budsjettet for å renovere Slottet var på 85 millioner kroner da arbeidene startet i 1998. Vedlikeholdsetterslepet var svært stort. De kongelige hadde også egne ønsker. Sluttregningen på renoveringene ble på en halv milliard kroner.

«Statlige innkjøpsregler følges»

Et annet vedlegg til avtalen var Slottsutvalgets forslag til «Retningslinjer for forvaltning av statens kongelige eiendommer». I forordet understrekes det at eiendommene er både «bosted og sted for utøvelse av kongens funksjoner som statsoverhode.»

Under punktet «Bruk av håndverkere» står følgende:

«Det forutsettes at statlige innkjøpsregler følges.»

- Den naturlige leseforståelsen av dette punktet i vedlegget til avtalen, er at alle aktører som gjør arbeider på eiendommene skal følge lov om offentlige anskaffelser og regelverket, sier Ofstad.

- Det var selvsagt at alle skulle jobbe på eiendommene innenfor de samme retningslinjene, sier Ofstad.

ØVERSTE ANSVARLIG: Hoffsjef Gry Mølleskog leder hoffet. Det er hennes ansvar at lover og regler følges og at midlene fra Stortinget brukes i tråd med bevilgningene. Mølleskog har jobbet ved Slottet i flere perioder med ulike oppgaver, sist som hoffsjef fra 2015. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix Vis mer

Han understreker at Statsbygg alltid var nøye på å følge anskaffelsesregelverket.

- Var det noen gang et tema at hoffet skulle slippe å følge lov om offentlige anskaffelser, når de sto for vedlikehold og byggearbeider på statlig eiendom?

- Nei, sier Ofstad, som fulgte samarbeidet med hoffet i flere år før han gikk av med pensjon.

- En ordentlig mann

Tre personer som satt i Slottsutvalget og en byråkrat, sier til Dagbladet at kong Harald verken ønsket særbehandling for hoffet eller noe fritak fra å følge anskaffelsesreglementet.

- Kong Harald er en ordentlig mann, og ga uttrykk for klare og fornuftige holdninger da vi møttes. Beskjeden hans var at man på Slottet ikke ønsket særbehandling. Og at det var ønskelig med mest mulig åpenhet, sier tidligere ekspedisjonssjef i Finansdepartementet, Lorents Lorentsen, til Dagbladet.

Lorentsen satt flere år i Slottsutvalget, som møttes med kong Harald underveis i arbeidet.

SATT I SLOTTSUTVALGET: Tidligere ekspedisjonssjef Lorents Lorentsen (til venstre) satt i Slottsutvalget med Brit Denstad og andre fagfolk som utarbeidet ny retningslinjer for forvaltningen av statlige eiendommer og kongehusets økonomi. Her under et møte med Kronprins Haakon. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix Vis mer

- Det er den holdningen jeg også hørte fra kongen selv, bekrefter utvalgsleder Denstad.

- Jeg kan ikke huske noe dokument fra vårt arbeid som tilsa at hoffet var unntatt å følge lov om offentlige anskaffelser, sier Denstad.

Både Lorentsen og Denstad er forundret over hoffets praksis.

- Det ble ikke uttrykt noe ønske fra kongen underveis om at hoffet skulle slippe å følge lov om offentlige anskaffelser. Og det har hoffet heller ingen grunn til. Tvert imot. Det er fellesskapets penger og statlige eiendommer som de har fått ansvar for å forvalte, sier Lorentsen.

Advokat Robert Myhre var seniorrådgiver i Nærings- og handelsdepartementet i 2001 og 2002. Der skrev han en ny forskrift til lov om offentlige anskaffelser. Myhre forklarer at Arbeids- og administrasjonsdepartementet (AAD) først ba om at hoffet ble unntatt i den nye forskriften. Forslaget ble møtt med protester fra faglig hold. Og deretter trukket, ifølge Myhre.

SKREV NY FORSKRIFT: Partner i DLA Piper og tidligere seniorrådgiver i Næringsdepartementet, Robert Myhre. Foto: DLA PIPER Vis mer

- Jeg ble forklart at det var fordi kongen ikke ønsket noe slikt unntak for hoffet. Det var en faglig korrekt vurdering, slik vi så det. Dermed skulle hoffet altså følge anskaffelsesregelverket, sier Myhre til Dagbladet.

- Korrekt framstilling

Et tredje medlem av Slottsutvalget ønsker ikke navnet sitt i avisa nå, men sier følgende om kollegenes forklaringer:

- Dette er en korrekt framstilling. Kongen ønsket at man skulle følge nye lover og regler for offentlig pengebruk.

Personen satt sentralt plassert i flere år. Personen var godt kjent med konge Haralds posisjoner, godt kjent med den nye finansieringen for kongehuset og med den nye eiendomsforvaltningen, som ble innført i 2002.

- Var forutsetningene i 2002 at hoffet skulle følge lov om offentlige anskaffelser?

- Ja, det er helt riktig.

Eksperter: Omfattet

Dagbladet har oversendt forvaltningsavtalen til jusprofessor Lasse Simonsen ved Universitetet i Oslo. Simonsen har offentlige anskaffelser som spesialfelt.

- Staten eier disse eiendommene og hoffet får lov å gjøre en del vedlikehold og byggearbeid på vegne av staten. Da er det statens regelverk og lov om offentlige anskaffelser som gjelder. Så hoffet må følge loven, sier Simonsen til Dagbladet.

Ekspert på offentlige anskaffelser Marianne Dragsten har skrevet flere fagbøker og er nemndmedlem i Klagenemda for offentlige anskaffelser (KOFA).

- Slik jeg leser dokumentene er det lagt opp til at regelverket om offentlige anskaffelser skal benyttes, sier Dragsten, som til daglig jobber i advokatfirmaet Synchlaw.

- Hoffet signerte på å følge loven. Men det har de ikke gjort, sier Dragsten, som får følge KOFAs tidligere sekreteariatleder:

ANBUDSEKSPERT: Advokat Marianne Dragsten er en landets fremste eksperter på offentlige anskaffelser. Foto: Synchlaw Vis mer

- Hoffet har signert på å følge en lov, som de deretter har unnlatt å følge, slik jeg leser dette. Men de er uansett omfattet av loven, sier anskaffelsesekspert Robert Myhre til Dagbladet.

Slottet svarer

I 2002 ble Økonomireglementet for Det kongelige hoff vedtatt av regjeringen, samlet i kongen i statsråd. Kommunikasjonssjef Guri Varpe ved Det kongelige hoff sendte følgende uttalelse til Dagbladet i går:

«Det kongelige hoff har siden 2002 forvaltet de statlige tilskudd i tråd med det reglementet som regjeringen besluttet i statsråd. Det kongelige hoff er godt kjent med Slottsutvalgets arbeid og anbefalinger. I vedleggene til forvaltningsavtalen fremgår det at større bygningsmessige tiltak ved de statlige kongelige eiendommene skal utføres av Statsbygg, og kontraheres i henhold til lov om offentlige anskaffelser.

Vi har for øvrig et godt samarbeid med Statsbygg om de statlige kongelige eiendommer, slik det er forankret i forvaltningsavtalen, og er i disse dager i gang med en revidering av forvaltningsavtalen som ble inngått i 2002.»

KOMMUNIKASJONSSJEF: Nyansatt kommunikasjonssjef ved Det kongelige hoff, Guri Ofstad Varpe, på gallamiddag på Slottet. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix Vis mer

- Ettertrykkelig nedfelt

Kommunikasjonsdirektør Hege Njaa Aschim i Statsbygg bekrefter at forvaltningsavtalen Dagbladet omtaler i dag fremdeles gjelder.

– I veilederen til forvaltningsavtalen er det presisert at man skal følge Lov om offentlige anskaffelser for byggearbeidene på de statlige kongelige eiendommene. Vi tolker den slik at vedlikehold og byggearbeider vi gjør på kongelige eiendommer, skal gjøres etter anskaffelsesregelverket, sier Aschim til Dagbladet.

Aschim understreker at Statsbygg ikke vil ta stilling til om deres kunde, hoffet, er bundet til å følge lov om offentlige anskaffelser. Statsbygg arbeider tett med hoffet på eiendommene.

Aschim understreker at Statsbygg selv alltid følger anskaffelsesregelverket.

- I veilederen for byggearbeider på de kongelige eiendommene er det også ettertrykkelig nedfelt.

STATSBYGG: Kommunikasjonsdirektør Hege Njaa Aschim i Statsbygg. Foto: Kyrre Lien / SCANPIX Vis mer

Retningslinjene fra Slottsutvalget for forvaltning av eiendommene ble endret høsten 2002: Det tydelig kravet om å bruke anskaffelsesregelverket ved innhenting av eksterne håndverkere, er erstattet med en henvisningen til Slottsutvalgets veileder. I den står fremdeles kravet om å følge offentlige regler for innkjøp.

Skjult pengebruk

Hoffets praksis har gjort det vanskeligere for allmennheten å vite hvordan skattepengene ble brukt, fordi oppdragene og økonomiske rammer ikke kunngjøres i Doffin.

Bedrifter som ikke får vite om oppdraget, kan miste muligheten til å konkurrere om millionkontrakter som er finansiert av fellesskapet.

Taust departement

Forrige uke ba Dagbladet Kommunal- og moderniseringsdepartementet om en kommentar til forvaltningsavtalen som hoffet signerte i 2002.

Henvendelsen er ikke besvart.

I mai viste avdelingsdirektør Anne Line Wold i departementet til en vurdering gjort i 2002:

«Det ble da konkludert med at det kan hevdes som et fullt forsvarlig standpunkt at reglene om offentlige anskaffelser ikke gjelder for Det kongelige hoff.»

Slottet har støttet seg til samme konklusjon. Dagbladet har flere ganger etterspurt konkret dokumentasjon for denne vurderingen.

Det har verken departementet eller Slottet lagt fram.

Departementet har heller ikke myndighet til å frita hoffet fra å følge norsk lov.

22. mai sendte departementet følgende uttalelse fra Wold:

«Det kongelige hoff er ikke en del av statsforvaltningen og er ikke underlagt statlig instruksjonsmyndighet. Økonomistyring og regnskapsføring følger Økonomireglement for statens overføringer til Det kongelige hoff, vedtatt i statsråd 5. juli 2002.

Ved utarbeidelse av Økonomireglementet ble det foretatt juridiske vurderinger av regelverket om anskaffelser. Det ble konkludert med at det som et fullt forsvarlig standpunkt kan hevdes at regler for offentlige anskaffelser ikke kommer til anvendelse på Det kongelige hoff, under henvisning bl. a. til hoffets stilling etter grunnlovens § 24. Kongen (og hoffet) er en del av ”staten”, men ikke en del av den underliggende forvaltningen, som EU/EØS-reglene tar sikte på å regulere. Det kan ikke legges til grunn at statsoverhodene (særlig ikke de kongelige) kan sees som ”bodies governed by public law”.

Konklusjonen er reflektert i økonomireglementets punkt 7.3, hvor etter Hoffsjefen fastsetter nærmere regler for kjøp av varer og tjenester. Vi er kjent med at det er fastsatt egne innkjøpsretningslinjer for Det kongelige hoff, der hovedregelen er at anskaffelser skal følge bestemmelsene i lov om offentlige anskaffelser.»