Aleris økte profitten ved å splitte medisindoser

Aleris har økt sin egen profitt dramatisk ved å splitte svært kostbar medisin i flere doser. Det har vært ukjent for oppdragsgiver Helse Sør-Øst.

Publisert Publisert 29. august 2018

KOSTBAR: Medisinen som sprøytes inn i øynene på pasienter med sykdommen våt AMD kan være svært kostbar. Derfor har det også vært lønnsomt å splitte den i flere doser. Foto: Rune Sævig

Denne artikkelen er over to år gammel

Siden 2010 har landets største regionale helseforetak kjøpt øyeinjeksjoner for 200 millioner kroner fra det private sykehuset Aleris.

Bergens Tidende har avdekket at Aleris de siste fire årene har fått 21.900 kroner pr. injeksjon for å behandle kroniske pasienter med den alvorlige øyesykdommen våt AMD.

Les også Kjøpte private øyeoperasjoner som er seks ganger dyrere enn på offentlige sykehus

Det er seks ganger mer enn det koster å behandle pasientene på offentlige sykehus, ifølge regnestykker fra både Ullevål universitetssykehus og Sykehuset Innlandet.

Størrelsen på regningene fra Aleris har hele tiden vært hemmelige, og derfor heller ikke vært diskutert åpent.

Økt profitt

Nå viser det seg at Aleris også har økt profitten med millioner av kroner ved å splitte svært kostbare medisiner i flere doser. Dermed har flere pasienter blitt behandlet av samme medisinpakning, uten at det har redusert prisen pr. injeksjon.

Mens offentlige sykehus i gjennomsnitt bruker 50 prosent av den billige medisinen Avastin og 50 prosent av de kostbare medisinene, har Aleris vært nødt til kun å bruke den kostbare medisinen.

Les også En billig medisin ga eldre synet tilbake. Det ville legemiddelselskapene stoppe.

Måtte bruke dyreste medisin

Avastin er ikke offisielt godkjent for bruk mot våt AMD, selv om en rekke studier har vist at den har like god effekt som de midlene som er utviklet spesielt for bruk mot sykdommen.

Da avtalen med Aleris ble inngått, stilte Helse Sør-Øst som krav at kun godkjente legemidler fikk brukes.

Billig-alternativet Avastin var dermed ute av bildet. Aleris måtte bruke den dyreste medisinen. Det var først Lucentis, og etter hvert også Eylea.

PRISFORSKJELL: Aleris fikk ikke bruke den billige medisinen Avastin, men måtte bruke Lucentis og seinere Eylea. Foto: Jo Straube

Kaster ikke brukbare medisiner

Aleris har ikke vært alene om å splitte doser. Også offentlige sykehus har splittet øyemedisinen i flere doser, og slik spart store penger fordi utgiftene til medisin er blitt redusert.

Aleris valgte å hente ut to-tre doser fra hvert hetteglass, «så sant det har vært mulig og forsvarlig», opplyser Christine Tvedt, fagansvarlig øyelege ved Aleris Øyeklinikk, i en e-post til Bergens Tidende.

– Vi kaster ikke medisiner med mindre det er nødvendig ut fra riktig medisinbruk og holdbarhet, skriver Tvedt. Omfanget av medisin-oppdelingen har hatt direkte innvirkning på avkastningen hos Aleris: Jo flere doser de har delt opp, desto lavere er selskapets legemiddelkostnader blitt. Splittingen og innsparingspotensialet denne gir er ikke nevnt i kontrakten Aleris har hatt med HSØ. Selskapet fikk uansett 21.900 kroner for hver injeksjon.

Har spart hundrevis av millioner

Samtidig har splitting av legemidler til behandling av våt AMD vært omstridt, på grunn av faren for alvorlige infeksjoner.

Praksisen er offisielt frarådet av produsenten, Novartis.

Pakningsvedlegget til Lucentis er ikke til å misforstå: «Hetteglasset er kun til engangsbruk. Etter injeksjon skal anvendt produkt kastes».

«Vi vil igjen understreke at Novartis mener at injeksjonsbehandling i øyet skal benyttes som endose», har sjefen for Novartis Norway, Veronika Barrabés, tidligere skrevet til Bergens Tidende.

Selskapet har samtidig vært åpen om at de har visst at norske sykehus har splittet hetteglass i flere doser for å spare penger.

Praksisen med splitting har spart norske sykehus for flere hundre millioner kroner i medisinkostnader, viser beregninger Bergens Tidende tidligere har gjort.

To alvorlige saker

Ullevål sykehus har splittet øyemedisinen i flere doser helt siden 2005, uten store infeksjonstilfeller. Bare i fjor satte sykehuset 22.000 injeksjoner.

Men ved to andre norske sykehus har det vært to alvorlige infeksjonstilfeller ved behandling av våt AMD de siste par årene. 17 pasienter ble syke, med fare for varig synsskade og i verste fall blindhet.

Ingen av disse pasientskadesakene har oppstått hos Aleris.

Det private sykehuset har delt opp medisinen under aseptiske forhold og i tråd med gjeldende retningslinjer, skriver Aleris til BT

Denne leveregelen har åpenbart også vært økonomisk gunstig for selskapet.

Store summer i spill

Bare i fjor satte Aleris 2080 øyeinjeksjoner for Helse Sør-Øst.

Om vi tar utgangspunkt i det billigste av de godkjente legemidlene, Lucentis, er listeprisen ut fra apotekene 7793 kroner for ett glass.

Dersom Aleris i snitt har hentet ut to doser fra hvert innkjøpt glass, har de bare i fjor spart over åtte millioner kroner på praksisen.

Helse Sør-Øst, som har betalt full pris for hver eneste injeksjon utført ved Aleris, har ikke visst noe om medisin-oppdelingen.

Fakta Våt AMD og behandlingen 2000 personer rammes av våt AMD hvert år i Norge. De må behandles livet ut, med seks–syv injeksjoner i året. Sykdommen skyldes små blodårer som sprekker. Væsken legger seg i skarpsynsfeltet og ødelegger synet. Godkjente maksimalpriser for de dyre medisinene Eylea og Lucentis er nå henholdsvis 9100 og 7700 kroner. Prisen for en dose Avastin er anslått til mellom 200 og 400 kroner. I 2016 ble det satt 73.000 injeksjoner i Norge. Halvparten, 36.500 injeksjoner, ble gjort med Avastin. Samlet legemiddelkostnad for Avastin var dermed maksimalt 14,6 millioner kroner. Skulle de dyreste medisinene vært brukt, ville det kostet opptil 300 millioner kroner. Les mer

UKJENT: Jan Frich er direktør for medisin og helsefag i Helse Sør-Øst RHF. De vil nå foreta en helhetlig gjennomgang av praksisen ved Aleris og som Bergens Tidende har avdekket. Foto: Helse Sør-Øst RHF

Ukjent for Helse Sør-Øst

– Helse Sør-Øst RHF har i avtaleperioden ikke fått informasjon fra Aleris om at flere injeksjoner ble trukket opp fra ett og samme hetteglass med legemiddel, skriver direktør for medisin og helsefag, Jan Frich.

Etter å ha blitt fortalt om dette av BT, har de fått praksisen bekreftet av Aleris.

Det er også blitt avholdt et møte mellom Aleris og Helse Sør-Øst, og Aleris har sendt en lang skriftlig forklaring til det regionale helseforetaket.

– Opplysningene om Aleris sine rutiner er nye for oss, og vi må nå vurdere hvordan vi skal følge opp dette, skriver Frich.

I slutten av juli fikk Aleris beskjed om at Helse Sør-Øst «vil foreta en helhetlig gjennomgang av saken.»

– Fusk og fanteri

– Denne saken om splitting av doser viser at hemmelighold ikke fører til lavere pris, tvert i mot. Det bidrar til at profitten på medisin øker, sier Ingvild Kjerkol, Aps helsepolitiske talsperson.

Også lederen for Helse- og omsorgskomiteen på Stortinget, Olaug V. Bollestad (KrF), reagerer.

– KrF mener det er uetisk og sterkt kritikkverdig at Aleris tjener store penger på å dele en medisindose på flere pasienter, som de får full betaling for av det offentlige. Nå forventer vi at helseministeren som eier av Helse Sør-Øst rydder opp i kritikkverdige forhold, skriver Bollestad i en sms.

Kjersti Toppe, Sps helsepolitiske talskvinne, kaller Aleris’ fremgangsmåte for «fusk og fanteri».

– Her har Aleris visst at det offentlige har betalt en gedigen overpris. Vi må jo kunne kreve såpass anstendighet at de sier fra når de greier å redusere kostnadene med mange tusen kroner pr pasient. Men det har Aleris tydeligvis ikke gjort, sier Toppe.

UNDRENDE: Administrerende direktør Mia Grundstrøm i Aleris Helse sier de aldri har forsøkt å skjule at medisinene er splittet i flere doser. Foto: Aleris

Forstår ikke at Helse Sør-Øst er overrasket

Administrerende direktør Mia Grundstrøm i Aleris Helse opplyser i en e-post at de aldri har prøvd å skjule at de har delt opp hetteglassene i to-tre doser.

– Vi stiller oss undrende til at dette overrasker Helse Sør-Øst all den tid vi har holdt oss til rammeavtalen, skriver Grundstrøm.

I avtalen heter det at arbeidet skal utføres «i henhold til dokumenterte metoder der slike finnes og for øvrig være i tråd med helsefaglige retningslinjer og kunnskapsbasert praksis».

– Da avtalen ble inngått, var det allerede ved flere øyeavdelinger i det offentlige startet en praksis der flere injeksjoner ble trukket opp fra ett og samme hetteglass, skriver Grundstrøm.

Hun avviser at splittingen har handlet om å spare penger, og skriver at Aleris har lagt til grunn «en allerede fastsatt praksis».

Publisert Publisert: 29. august 2018 11:58 Oppdatert: 15. januar 2019 10:24