Skal vi legge kunstige skyer rundt kloden for å kjøle den ned? Hvordan? Nylig møttes 250 eksperter i Berlin for å diskutere dette og andre forsøk på å fikse verdens klima med teknologi.

ADVARER: Rob Bellamy ved Universitetet i Oxford mener folk må diskutere klimafiksing før det er for sent.

Mange frykter at teknologien kan havne i gale hender, bli misbrukt eller gi farlige konsekvenser. Nå ber den britiske forskeren Rob Bellamy folk komme på banen, og ikke la beslutningene om hva verden skal gjøre med klimautfordringen bli tatt i lukkede rom.

– Jeg frykter at de som styrer oss vil ta dårlige beslutninger angående klodens fremtid, sier Bellamy og får støtte fra norsk hold.

– Vanskelig å nå Paris-målene uten klimafiksing

Helene Muri ved Universitetet i Oslo leder Norges eneste forskningsprosjekt som ser på effekten av kunstige skyer. Hun deltok selv på Berlin-konferansen nå i oktober, og forteller at det da var tre år siden de sist hadde et slikt møte.

VANSKELIG OG OMSTRIDT: - Det er et ubehagelig tema og en vanskelig diskusjon å ta, sier Helene Muri som mener at folk likevel må bry seg om geoengineering og såkalt SRM (Solar Radiation Management). Foto: Astrid Rommetveit / NRK

I løpet av disse årene har stemningen endret seg, opplever Muri. Nå snakker folk mer seriøst om klimafiksing, og ikke minst om de omstridte kunstige skyene (Solar Radiation Management).

– Det er ikke like crazy å snakke om dette nå som for noen år siden, sier Muri og forklarer at særlig Paris-avtalen har gjort teknologien mer stueren.

Ifølge avtalen skal verden begrense den globale oppvarmingen til to grader, og aller helst også til 1,5 grad, sammenlignet med førindustriell tid.

– Det er utrolig vanskelig å nå målene i Paris-avtalen uten å bruke slik teknologi eller annen form for geoengineering og drastiske utslippskutt, sier Muri.

Dette er geoengineering Ekspandér faktaboks Geoengineering ble i 2009 definert av The Royal Society som «tilsiktet storskala manipulering av planetens miljø for å motvirke menneskeskapte klimaendringer». The Royal Society deler teknologien i to kategorier: Carbon Dioxide Removal (CDR): Teknologi som fjerner CO 2 fra atmosfæren. Ettersom de adresserer årsaken til klimaendringene, økende CO 2 -innhold, har de også lite usikkerhet knyttet til seg og lite risiko. Denne teknologien kan imidlertid virke for sakte til at det kan redusere global temperatur. Solar Radiation Management (SRM): Teknologi som reflekterer en liten del av sollyset og solvarmen tilbake til rommet. Fungerer fort og kan være den eneste måten å hurtig senke global temperatur på, dersom det oppstår en klimakrise. Langt fra alle problemer løses på denne måten, som for eksempel forsuring av havene, og nye problemer vil sannsynligvis oppstå. Har heller ingen innvirkning på CO 2 -nivået i atmosfæren.

Nå skyter forskningen fart: Vil starte verdens første utendørseksperiment

FIKK IKKE FLY: Sist gang forskere prøvde å eksperimentere med geoengineering, ble forsøket stoppet. Da skulle de slippe ut vann - og ikke partikler - slik David Keith nå planlegger å gjøre. Foto: SPICE Project

Enn så lenge har all forskning på kunstige skyer foregått på forskernes datamaskiner, men i løpet av 2018 vil denne barrieren bli brutt. Da skal amerikanske David Keith fra Harvard University sende en stor ballong 20 kilometer opp i lufta for å slippe ut partikler.

Dette er kontroversielt. Noen frykter at verden ved å tillate ett slikt eksperiment starter en prosess som er vanskelig å stoppe.

Forkjemperne av eksperimenteringen mener derimot vi må teste ut teknologien for å få kunnskap om hva dette egentlig handler om.

– Kan ikke sitte på sidelinjen med skylapper

Sannsynligvis blir det folkelige demonstrasjoner i perioden før ballongen skal slippes opp. Muri og Bellamy mener imidlertid folk må engasjere seg allerede nå. Og det spiller ingen rolle om du bor i Norge eller USA.

Dersom klimafiksing noen gang blir virkelighet vil alle mennesker på kloden kunne merke det. På godt eller vondt.

– Tilliten i samfunnet kan bli undergravd, og mer utbredte konflikter kan spre seg. Alt på grunn av noe som kan ha sett ut som en ideell løsning på klimaendringene, fra et snevert og teknisk perspektiv, sier Rob Bellamy til NRK.

– Når man allerede neste år begynner med testing utendørs er det viktig at man ikke sitter på sidelinjen med skylapper, avslutter Muri.