Alle snakker om «digitalt grenseforsvar», men vet du hva det er? Les vår forklaring for deg som ikke er IT-ekspert.

Etter påstandene om russisk hacking i forbindelse med valget i USA, har det også kommet en jevn strøm av nyheter om hacking i Norge.

Politiets sikkerhetstjeneste (PST) melder at de selv, Arbeiderpartiet, Forsvaret, Utenriksdepartementet og flere andre er hacket av Russland

Dette gjør at enkelte politikere tar til orde for å overvåke nettet i langt høyere grad, som Hårek Elvenes fra Høyre.

Akkurat nå tar faktisk norske politikere stilling til et forslag om overvåkning av all norsk nett-trafikk. Det ble foreslått av Olav Lysne og hans utvalg i september.

Både Lysne og utvalgsmedlem Eva Jarbekk har sagt at de ønsket en god debatt etter de leverte rapporten i september. –Men da vi leverte rapporten ble det helt stille, har Lysne sagt

Rapporten foreslår at Forsvarets etterretningstjeneste skal få tilgang til all digital kommunikasjon som krysser landets grenser.

For å ivareta demokratiet foreslår utvalget en egen domstol og tilsyn. Tilsynet «vil trolig kreve kontinuerlig tilstedeværelse i etteretnings-tjenestens lokaler«.

For at tilsynet som skal passe på etteretnings-tjenesten skal forbli uavhengig, er separat lunsjrom et av tiltakene som foreslås.

E-tjenesten vil få mulighet til å samle så mye informasjon om oss, at utvalget mener dataene må destrueres før de eventuelt havner i feil hender:

En særskilt problemstilling er knyttet til en potensiell fremtidig ikke-demokratisk maktovertakelse. Det bør utvikles mekanismer og rutiner for både sletting av all informasjon lagret i DGF, og for ødeleggelse av DGF-utstyret Lysne II-utvalget

Lysne selv sier han tvilte seg fram til å si ja til forslaget, og at han skal være den første til å innrømme at det ikke er en god løsning – om noen har et bedre forslag

Han mener loven må på plass, så vi kan sikre en kontroll med hva etteretnings-tjenesten faktisk foretar seg på nettet.

Store deler av det du gjør på internett – Skype, Facebook, e-post osv, foregår nemlig på servere som ligger utenfor Norge.

Selv om folk kaller det «nettskyen», er det store haller med datautstyr de mener. Som i Luleå i Sverige, hvor Facebook har mange servere.

I Sverige ble en lignende lov vedtatt med knapt flertall, tross sterke protester i 2008. Försvarets radioanstalt (FRA) fikk dermed tilgang til all kommunikasjon fra internettkabler som passerer Sverige.

Det er allerede avdekket at FRA bevisst og systematisk har brutt loven som regulerer hva de har lov til å gjøre med dataene.

I en fersk og lesverdig artikkel fra anerkjente New York Review of Books, trekkes Sverige fram som den nærmeste partneren til NSA – USAs etat for signaletterretning og kryptering.

Bare så det er sagt: En høy andel av Russlands nett-trafikk passerer gjennom Sverige. Det er interessant for de som vil overvåke russerne.

gjennom Sverige. Dermed har de god oversikt over hva vi gjør på nettet. Under vann går kablene fra Norge til Storbritannia og Danmark – begge samarbeider med NSA om overvåkning. Internett-kablene som går ut av Norge over land går alle

Det brede spillerommet FRA har fått, har gjort Sverige til en mer pålitelig partner innen overvåkning for USA enn selv Storbritannia, skriver Hugh Eakin

Han skriver også at de svenske forskerne Johan Eriksson and Johan Lagerkvist nylig sammenlignet Sverige og Kinas evner innen overvåkning.

Kina regulerer strengt folkets tilgang til internett gjennom en enorm brannmur og systematisk sensur.

Sverige er forkjemper for tilgang til et fritt internett, som blant annet kan hjelpe mennesker i utviklingsland samt formidle brudd på menneskerettighetene. Men ser du bort fra folks tilgang til internett, er det svært lite som skiller de to.

Selv om Sverige er et liberalt demokrati og Kina er en autoritær ettpartistat, har begge landene avanserte overvåkningssystemer for nettet, og anerkjente nylig for første gang at de har kraftige digitale våpen som kan brukes i krigføring Johan Eriksson og Johan Lagerkvist | Cybersecurity in Sweden and in China: going on the attack

Selv varsleren Edward Snowden trakk fram Sveriges overvåkningsmuskler da han snakket til Europarådet i 2014.

Når det kommer til spørsmålet om masseovervåkning dreier ikke forskjellen på NSA og FRA seg om teknologi, men heller om finansiering og bemanning. Edward Snowden til Europaparlamentet

I Storbritannia ble nylig loven «The Investigatory Powers Bill (IPB)» ratifisert i det engelske parlamentet – også der var protestene sterke.

Snowden sier den muliggjør «den mest ekstreme overvåkning i vestlige demokratiers historie».

The UK has just legalized the most extreme surveillance in the history of western democracy. It goes farther than many autocracies. https://t.co/yvmv8CoHrj — Edward Snowden (@Snowden) November 17, 2016

Den gir blant annet myndighetene lov til å lagre ett år med folks nett-historikk, lovliggjør hacking og masseovervåkning.

12-month web history stored

Hacking legal

Bulk collection of data UK’s #IPBill has been passed by parliamenthttps://t.co/TmAN4Xq74v — Matt Burgess (@mattburgess1) November 16, 2016

Alle teleselskaper lagrer dermed alle sider du besøker , men kun domenet (NRKbeta.no) og ikke undersider som artikkelen du leser nå.

Myndighetene får også langt friere tøyler. GCHQ , etaten for signaletteretning, kan nå med lovlige midler hacke alle mobiltelefoner og datamaskiner i en stor by – så lenge den ligger i utlandet og gjøres for å «beskytte rikets sikkerhet».

Tilbake til Norge.

Til Filter Nyheter sier sjefen for etteretnings-tjenesten i Norge at selv beryktede Stasi i Øst-Tyskland ikke klarte å overvåke hele befolkningen.

Så kan man stille seg spørsmålet om en norsk E-tjeneste på rundt tusen mennesker kan drive masseovervåkning av hver enkelt beboer i dette landet Morten Haga Lunde til Filter Nyheter

Når vi er på nettet legger vi igjen digitale spor over alt. Vi vet at NSA samler inn, søker og arkiverer all denne informasjonen. Det kan være at det er mer effektivt enn selv Stasis 140.000 agenter

Men det er neppe beroligende på de som er bekymret for et «Digitalt grenseforsvar» i Norge – blant annet NRK:

NRK mener imidlertid at det konkrete forslaget til overvåkingssystem ikke i tilstrekkelig grad tar hensyn til menneskerettighetene personvern og ytringsfrihet […] Særlig gjelder dette i forhold til kildevernet – som er en del av ytringsfriheten. NRKs høringssvar

Datatilsynet sier DGF er strid med menneskerettighetene og Grunnloven, rokker ved grunnleggende verdier og er lite målrettet.

Forsvaret forutså at de kom til å få kritikk fra «høringsinstanser som er negative til ethvert nytt overvåkingstiltak».

De anbefaler derfor at Forsvarsdepartementet «vurderer ytterligere informasjonstiltak for å unngå misforståelser i det offentlige rom om hva DGF egentlig innebærer[…]».

Norges største forening av akademikere, Tekna, mener et riktigere språklig bilde på DGF er «digital grenseovervåking».

Forskningsinstituttet SINTEF skriver at selv begrep som «grensekontroll» er lite treffende og at digitalt grenseforsvar ikke er veien å gå:

I realiteten må norske borgere og bedrifter legge til grunn at all bruk av nettbaserte tjenester kan bli overvåket gjennom DGF. Derfor mener vi at begrepet «grensekontroll» er lite treffende Morten Dalsmo – Konserndirektør, SINTEF Digital

Uenighetene om begrepsbruk kan ses i sammenheng med at Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) helt siden 2000 har driftet et digitalt grenseforsvar («Varslingssystem for digital infrastruktur»), bestående av brannmurer hos en rekke private og statlige virksomheter med digital infrastruktur av såkalt «nasjonal viktighet». Deriblant NRK

Advokat Jon Wessel-Aas skriver her på NRKbeta at innføringen vil være ulovlig – akkurat som Datalagringsdirektivet (DLD) som ble godkjent i Stortinget, men stoppet i en EU-domstol.

Daværende stortingsrepresentant og senere justisminister, Anders Anundsen fra Frp, sa følgende fra Stortingets talerstol samme kveld som DLD ble vedtatt:

Og fortsatte:

Frihet fra overvåking er en grunnleggende verdi i enhver rettsstat. Stortinget vedtar i dag et klart brudd med norske frihetsprinsipper, og kanskje er bruddet også så alvorlig at det rokker ved selve fundamentet i Grunnloven.

Anders Anundsen 4. april 2011

Flertallet av partiene på Stortinget stemte mot Datalagringsdirektivet. Bortsett fra alle Arbeiderpartiets representanter – og de fleste fra Høyre – som stemte for og sikret flertall for å innføre DLD.

Venstre er et av få partier som ønsket å skrive på NRKbeta om DGF , og mener at overvåkning utfordrer det sosiale limet i samfunnet.

Universitetslektor Gisle Hannemyr ved Universitetet i Oslo kaller de nye engelske lovene «grenseløs overvåkning» og sier de er verre enn EUs datalagringsdirektiv som altså EU-domstolen slo fast var ugyldig.

Når det kommer til lagring av metadata og tilgang for blant annet politiet og etterretning er denne overvåkningen helt grenseløs. Jeg mener det er ytterst bekymringsfullt. Denne typen grenseløshet uthuler demokratiets funksjoner.

Gisle Hannemyr til Dagbladet

Forsvarsdepartementet sier til NRKbeta at de nå skal gå igjennom høringssvarene

Høringsrunden er akkurat avsluttet, og den politiske behandlingen av saken er i gang – uten at saken er ferdigbehandlet. Lars Gjemble i Forsvarsdepartementet til NRKbeta

NRKbeta oppdaterer deg når det skjer noe nytt i saken.