Var egentlig vikingtoktene et forsvar - ikke angrep?

Hvordan oppstod vikingtiden? Og hvorfor begynte skandinavene plutselig å herje over store områder i Nord-Europa? Professor Torgrim Titlestad mener det startet med et motangrep mot brutale Karl den store.

Publisert: Publisert: 27. oktober 2017

Vikingene gikk til angrep på klostre fra år 793. Var det en forsvarskrig? Foto: Anders Kvaale Rue

Tarald Aano Redaktør

Denne artikkelen er over to år gammel

I sin nye bok «Vikingtidens utbrudd» (Saga bok) viser Titlestad til massakren ved Verden i Nord-Tyskland i 782. Frankerne hadde tatt til fange 4500 saksere som ble tvangsdøpt og deretter henrettet. Men okkupasjonen varte over mange år og innebar også angrep på saksernes hedenske tro og kultur. Frankerne ødela helligdommer og forbød saksernes tingsystem.

Disse hendelsene førte til frykt og kampvilje i Skandinavia, ifølge Titlestads bok. De så soldater som med sverd og bibel i hånd knuste et tros- og samfunnssystem som var tilnærmet likt deres eget. Fra danskenes side ble deres store forsvarsanlegg Danevirke utvidet alt fra ca. 737 som et forsvar mot frankerne.

Torgrim Titlestad mener vikingtoktene var del av en forsvarsstrategi. Foto: Ferdinand Bart.

Titlestad ser også raske raid med vikingskip, som det mot Lindisfarne i 793 og etter hvert andre steder i dagens Storbritannia og Frankrike, som en del av en forsvarsstrategi. I boken skriver han at vikingene hadde utviklet tidens beste skip som kunne seile helt opp til stranden og inn i elver. Raske geriljaangrep var en advarsel om hva Karl den store kunne vente hvis han gikk inn i Danmark. Hele kysten og byene langs elvene av Frankrike og Storbritannia ville være truet.