– Hvor mye koster en leilighet med to soverom her i Oslo? spør investeringssjef Gareth Isaac i forvaltningsselskapet Invesco Fixed Income.

Selskapet forvalter verdier til 860 milliarder dollar, og Isaac er i Norge for å fortelle klienter om Invescos syn på den globale økonomien fremover. Nærmere bestemt er han på Tjuvholmen i Oslo, like ved hotellet der han bor, og blir opplyst om den enorme prisveksten i hovedstadens boligmarked de siste årene.

– Det er typisk QE, bemerker Isaac.

QE vil si kvantitative lettelser, og betyr i praksis at sentralbanker trykker penger for å kjøpe statsobligasjoner. Hensikten er å sprøyte frisk kapital inn i økonomien for å få økt aktivitet, vekst og sysselsetting.

Kvantitative lettelser Omtales ofte som QE (quantitative easing).

Betyr i praksis at sentral­banken trykker penger (øker pengemengden) for å kjøpe statsobligasjoner (statsgjeld).

Hensikten er å sprøyte frisk kapital inn i økonomien for å få økt aktivitet, vekst og syssel­setting, blant annet ved at bankene blir i stand til å låne ut mer penger. Det er også et mål å få opp inflasjonen og unngå tendenser til deflasjon, altså at prisene faller.

Les også: USAs statsgjeld øker kraftig

– Festen er over

Etter finanskrisen har verdens store sentralbanker hjulpet økonomien gjennom slike lettelser og programmer for kjøp av verdipapirer. Nå nærmer man seg slutten, ifølge Isaac.

– Sentralbankene sier at festen er over. Kvantitative lettelser vil bli avsluttet, eiendelene på sentralbankbalansen vil reduseres og renten kommer til å gå opp. Og markedet ignorerer det totalt, sier han.

Invesco Amerikansk investeringsselskap.

Selskapet forvalter rundt 860 milliarder dollar.

Invesco har rundt 7000 ansatte og holder til i 20 land.

USAs sentralbank varslet sent onsdag om begynnelsen på slutten for krisetiltakene som startet etter finanskrisen. Sentralbanken holder renten uendret, men holder døren åpen for å heve renten en gang til i år.

I tillegg varslet sentralbanken at eiendelene på sentralbankbalansen vil reduseres. Krisetiltakene etter finanskrisen i 2008 har ført til at sentralbankenes balanse har vokst kraftig det siste tiåret. Per dags dato er den nærmere 4500 milliarder dollar.

ECB står for tur

Isaac og Invesco venter at Den europeiske sentralbanken (ECB) kommer til å kutte ned på sitt program for verdipapirkjøp og kvantitative lettelser. Og det tror han vil få konsekvenser. Markedet undervurderer hvor kraftig innstramningen kommer til å bli som en følge av at sentralbankene trapper ned kvantitativ lettelse og andre krisetiltak, ifølge Isac.

Artikkelen fortsetter under annonsen

– Problemet er at alle venter på ECB og samtidig ser vi vekst. Neste år vil ikke banken kjøpe i nærheten av like mange statsobligasjoner. Da vil private investorer måtte komme inn, og jeg tror de vil vente til prisen blir langt lavere, sier han.

– Det blir litt som gutten som ropte ulv. Bankene sier gjentatte ganger at de skal heve rentene uten at det skjer, men nå ser det ut til at de virkelig vil markere at rentehevingene kommer til markedene, men det virker ikke som om de tar det innover seg, sier han.

Isaac tror det vil ha en kraftig effekt og venter blant annet høyere rente. Han beskriver den lave renten de siste 10 årene som «absurd». Han har likevel planer om å fortelle klientene at det ser relativt bra ut for den globale økonomien fremover.

Liten effekt for Norge

Selv om ECB kutter i verdipapirkjøpsprogrammet sitt, tror ikke Isaac det vil ha så mye å si for Norges økonomi. Invesco følger den norske økonomien, og Isaac deltar på ukentlige møter om den europeiske økonomien.

– Jeg tror ikke en nedtrapping fra ECB vil ha noe å si for kronekursen eller renten i Norge, sier han.

Isaac venter at både renten og kronen vil være stabil fremover, og at kronen vil styrke seg mot dollaren på grunn av svakheten til den amerikanske valutaen.

Norges Banks hovedstyre la torsdag morgen frem sin rentebeslutning, og velger å holde sin styringsrente uendret på 0,5 prosent. Endringer i Norges Banks styringsrente vil normalt ha sterkt gjennomslag i de mest kortsiktige rentene i pengemarkedet og for bankenes innskudds- og utlånsrenter.

– Oljeprisen har selvfølgelig mye å si for den norske økonomien, men om du ser bort fra det så synes vi at økonomien i Norge gjør det relativt bra. Vi ser ingen store utfordringer utenom energimarkedet, sier han. (Vilkår)