For første gang i Norge: Flere innvandrervelgere enn førstegangsvelgere

Valgdeltagelsen blant innvandrervelgere er betydelig lavere enn andre. Men de kan bli avgjørende om det blir små marginer mellom høyre og venstresiden.

Abdullah Alsabeehg fra Ap kommer fra Bahrain og møter velgere på Karl Johans gate. Ingar Storfjell

25. aug. 2017 21:13 Sist oppdatert 10. september 2017

På Karl Johan flokker skoleelever med ferdigskrevne spørsmål seg foran partienes valgboder. Mange av jentene har hijab, flere av dem er for unge til å stemme og undrer på om partiene vil gi 16-åringer stemmerett.

På hver sin side av Spikersuppa står bystyremedlemmene Saida Begum fra Høyre og Abdullah Alsabeehg fra Ap og svarer tålmodig på spørsmålene fra ungdommene.

For første gang er antall velgere med innvandrerbakgrunn flere enn førstegangsvelgerne ved et stortingsvalg. Men valgdeltagelsen er betydelig lavere enn i resten av befolkningen.

Les også LES OGSÅ: Hver tiende innbygger i Norge har ikke stemmerett – og gruppen vokser

– Er det forskjell på hva ungdom med innvandrerbakgrunn og etnisk norske spør om?

– Nei, det er det ikke. De er opptatt av de samme sakene, særlig skole og jobb, forklarer Begum.

Innvandrere som er førstegangsvelgere er også regnet med i gruppen førstegangsvelgere. Svein Eide

Hennes kollega fra Ap er enig i at det ikke er slik at velgere med innvandrerbakgrunn er opptatt av andre saker enn det resten av velgerne er.

Professor Tor Bjørklund ved Institutt for statsvitenskap ved Universitetet i Oslo har siden valget i 1995 fulgt utviklingen av velgeradferd hos innvandrere i Norge.

Innvandrere er venstrevridde

Innvandrervelgerne stemmer i større grad på venstresiden. Ved valget i 2013 stemte litt over 50 prosent av velgerne med bakgrunn fra Afrika, Asia og Midtøsten på Ap, viste SSBs undersøkelse.

– Tendensen er den samme i hele Vest-Europa, så situasjonen i Norge er ikke spesiell, slår Bjørklund fast.

Familien til Saida Begum kom fra Pakistan på 1970-tallet. Hun sitter i Oslo bystyre for Høyre. Ingar Storfjell

Abdullah Alsabeehg mener at det er sakene som avgjør hva folk stemmer, og at nettopp Aps vektlegging av skole og arbeid fremfor skattelette, har appellert.

Sammensatt bilde

Ifølge professoren er dette komplisert og han peker på ulike forklaringsmodeller.

– En er at innvandrerne har lavere utdannelse, står i jobber hvor de tjener mindre og dermed stemmer på partier til venstre ut fra et klasseperspektiv. Det er imidlertid ingen fullgod forklaring, fordi selv innvandrere med høyere utdanning og bedre inntekt enn gjennomsnittet er mer tilbøyelig til å stemme på partier til venstre.

Professor Tor Bjørklund. Foto: UiO

En annen forklaring, som han peker på, er at de ideologisk ligger mer til venstre, men det stemmer heller ikke.

– I holdningsundersøkelser der de blir spurt om oppfatning av politiske spørsmål ligger de mer til høyre enn andre velgere som stemmer på samme parti. Det gjelder spørsmål som fordeling, syn på lønnsforskjeller for å ta noen eksempler. Det eneste områder der de ligger til venstre er i synet på innvandring. De ønsker en mer liberal innvandringspolitikk, forklarer han.

Stemmer som gruppe

Bjørklund mener at det som best kan forklare innvandrernes venstredreining er at de stemmer som gruppe.

– De oppfatter seg selv som diskriminert og en gruppe på siden av samfunnet. Selv om den enkelte ikke føler det slik, stemmer de på venstresiden i solidaritet med andre. Slik gruppestemming var vanlig i Norge tidligere. Arbeidere stemte massivt på Ap. Hvor du kom fra – hvilken sosial gruppe du tilhørte – bestemte partivalget. Så på en måte har innvandrerne reetablert gruppestemmingen, forteller Bjørklund.

Les også LES OGSÅ: Hva slags regjering kan vi få? Her er de ulike alternativene.

Ifølge Bjørklund ser man at de innvandrerne som ikke bor eller jobber i innvandrermiljøet i større grad stemmer annerledes. De føler en svakere solidaritet med gruppen.

Fakta Valgdeltagelse innvandrere * Med innvandrerbakgrunn regner SSB med innvandrere født i utlandet med to utenlandskfødte foreldre, og norskfødte med to foreldre som er født i utlandet. * Totalt var valgdeltagelsen i 2013 på 78 prosent. Blant personer med innvandrerbakgrunn var valgdeltagelsen 53 prosent, mens den var 80 prosent for majoritetsbefolkningen. * Bare norske statsborgere kan stemme ved stortingsvalg. * Ved lokalvalg kan utenlandske statsborgere stemme dersom de har bodd minst tre år i Norge. Vis mer

Avgjøre valget?

– Hvor avgjørende for valgutfallet vil innvandrervelgerne være?

– Dersom det blir så tett mellom blokkene som meningsmålingene tyder på nå, så kan det bli viktig, sier senior statistikkrådgiver i Statistisk sentralbyrå, Øyvin Kleven til Aftenposten, og legger til:

– Den største gruppen innvandrere finnes i Oslo. Her er det rundt 19 prosent av velgerne med innvandrerbakgrunn som utgjør omkring 87.000 av 457.900 stemmeberettigede. Dersom valgdeltagelsen blir den samme som i 2013, vil litt over halvparten av dem stemme, og utgjøre om lag 47.000 av de opptalte stemmene i Oslo. I Oslo blir det sannsynligvis omkring 19.000 stemmer bak hvert mandat. Så mellom to og tre mandater i Oslo kommer fra innvandrerstemmene.

Les også LES OGSÅ: Årets stortingsvalg kan bli det siste med dagens valgordning

Færre stemmer

Andelen som stemmer er jevnt over i overkant av 20 prosentpoeng lavere blant innvandrere enn ellers. Avviket er ikke blitt mindre med årene, snarere tvert imot.

Det forklarer professor Bjørklund med at det stadig innlemmes nye velgere med innvandrerbakgrunn blant de stemmeberettigede. Det tar tid å vende nye velgere til å bruke stemmeretten.

Det er sammenfallende med Alsabeehgs oppfatninger.

– Jeg skulle gjerne sett en mer omfattende forskning på årsakene til dette. Min oppfatning er at det er forskjell på de innvandrerne som vokser opp her. De får dette inn med teskje. Skolen har en viktig rolle for å forklare unge at de skal bruke stemmeretten, sier han.

I tillegg tror han det er viktig med forbilder.

– Det gjelder ikke minst i lokalpolitikken, slår han fast.