De møtes for å skrive sammen eller spise middager. Men av og til oppstår det så heftige «redigeringskriger» at noen må lukke skjermen og telle til ti.

Når timen er over og klassekameratene haster hjem, blir Trym Arnesen sittende ved pulten for å bidra til verdens største nettleksikon.

– Jeg sitter etter skoletid når jeg ikke skal hjem, og jeg har det hele tiden i bakhodet når jeg er hjemme, sier 17-åringen fra Bærum til TV 2.

Han er én av rundt 1.200 aktive bidragsytere, eller wikipedianere som de kaller seg, for bokmål-versjonen i Norge. Rundt 170 er aktive på nynorsk. Alt gjør de på fritida si, uten å få betalt.

De mest engasjerte wikipedianerne møtes dessuten en gang i måneden for å skrive sammen, dele erfaringer eller gå på restaurant sammen.

Delvis gøy, delvis nyttig

For Trym begynte det for to år siden med en artikkel om blåskjerm.

– Jeg syns det var synd at de ikke hadde artikkelen om blåskjerm på norsk, så jeg begynte med å oversette den. Etter hvert var det noen andre som kom inn i artikkelen og pusset litt på den. Så fortsatte jeg med den, og det gikk fram og tilbake, og jeg var hekta, sier han til TV 2.

Etter det har han laget artikler «fra bunnen av», både om emner han kan litt om, og emner som han er interessert i. Det går mye i spill, språk og vitenskapsfolk, forklarer han.

– Jeg gjør det delvis fordi det er gøy, delvis fordi jeg gjør noe nyttig.

Men klassekamerater og venner forstår ikke helt at han gidder å bruke to til tre timer hver dag på å opprette eller redigere Wikipedia-artikler.

KUNNSKAPSTØRSTE: Kjetil Ree (t.v), Astrid Carlsen og Gustavo Góngora Goloubintseff er alle svært engasjert i Wikipedia. Foto: Laila Nguyen / TV 2

– Det første de spør, er «hvorfor?» Jeg prøver å si at det ikke er bortkastet arbeid. Men for de fleste på min alder er jo Wikipedia hovedkilden til alt som er, så de skal ikke klage, sier 17-åringen.

Carl I. Hagen fornøyd

– En måned kan jeg bestemme meg for at norske Wikipedia burde ha artikler om alle statsrådene fra 1920-tallet. Da leser jeg biografier og oppretter artikler. Folk flest bryr seg sikkert ikke, men noen gjør det! Og artiklene kan være nyttige om 100 år, sier Kjetil Ree (33) ivrig.

Han er programvareutvikler, bor i Oslo og har vært en aktiv bidragsyter for Wikipedia Norge i elleve år.

Ree skriver om politikk, geografi og historie. Han anslår at han i løpet av elleve år har redigert 50-70.000 artikler. Hvor mange artikler og bilder han har laget og lastet opp, har han gitt opp å telle.

Skal han ut å reise, så skriver han Wikipedia-artikler om reisemålet før han drar.

– Så vet jeg hvor jeg skal reise og hva jeg skal gjøre, sier han.

Ree skriver om det han har lyst til å lære om, og forteller at den eneste grunnen til at han de siste elleve årene har sittet ti timer i uka på Wikipedia, er «fordi det er gøy»:

– Jeg husker følelsen den første gangen jeg redigerte en artikkel. Tiden fløy! Jeg ble fort hekta.

I 2007 deltok han på Wikipedias artikkelkonkurranse, hvor temaet var norske biografier. Artikkelen hans om Carl I. Hagen vant.

– Carl kjempet om å bli Oslo-ordfører på den tiden, så han kom på prisutdelingen. Han dukket jo opp på alt som kunne føre til at navnet og bildet hans kom i avisen. Men det var veldig gøy, for han likte artikkelen om seg selv, ler Ree.

Arkitektur og tautersau

Norske wikipedianere er mellom 15 og 90 år gamle. De aller fleste, faktisk 90 prosent, er menn.

Kjersti Lie (69) fra Trondheim er en av få kvinnelige wikipedianere.

Lie er pensjonist, sivilarkitekt og har jobbet som sjef for et av bibliotekene ved NTNU. For sju år siden begynte hun å opprette Wikipedia-artikler om norsk arkitektur.

– Jeg ble fenget av Wikipedia og ble wikipedianer på min hals. Nå skriver jeg om ting jeg har peiling på og ting jeg ikke har peiling på. Det er spennende og artig å grave fram kilder og gamle dokumenter, sier hun.

WIKI-KVINNEN: Pensjonisten Kjersti Lie (69) beskriver Wikipedia-skrivingen som noe av det mest meningsfylte hun gjør. Foto: Privat

Blant annet har hun skrevet en artikkel om tautersau.

– Det begynte med at jeg skrev om bygningene rundt NTNU. Deretter skrev jeg om en gård, og det viste seg at gårdseieren hadde eid tauter. Jeg fant ut at det var uenighet om opphavet til den gamle sauerasen der ute, så jeg leste det jeg kom over om tautersauer.

Som kilder brukte hun artikler fra lokalaviser og avhandlinger om norske saueraser, mailet med skotske saueeiere og leste gamle middelalderdokumenter.

Slik kvalitetssikres Wikipedia * Samskriving – flere skriver sammen, ikke én ekspert * Frivillige som sjekker loggen av endringer og sletter tull og tøys og hjelper nybegynnere * Alle endringer kan spores: Endringslogg tilgjengelig for alle * Innhold skal ha referanser * Uenighet skal avgjøres med konsensus

– Dette er noe av det mest meningsfylte jeg gjør. Jeg syns det er fint å bidra litt. Nå skriver jeg en artikkel om hårarbeid.

– Hva er det?

– Nettopp! Det er smykker av menneskehår. Den er ikke ferdig ennå, jeg holder på innimellom når det ikke er godt vær. Jeg jobber kanskje en time eller to hjemme hver dag. Dessuten har jeg gamle øyne som ikke tåler å se på skjerm så godt, forteller hun.

Norske Wiki-artikler med flest redigeringer 1) Oslo‏‎ (2 751 revisjoner) 2) Liste over elver i Norge‏‎ (2 696 revisjoner) 3) USA‏‎ (2 679 revisjoner) 4) Andre verdenskrig‏‎ (2 625 revisjoner) 5) Versjoner av Fedora‏‎ (2 598 revisjoner) 6) Bergen‏‎ (2 571 revisjoner) 7) Liverpool FC‏‎ (2 421 revisjoner) 8) Manchester United FC‏‎ (2 346 revisjoner) 9) Cannabis (rusmiddel)‏‎ (2 270 revisjoner) 10) Henrik Wergeland‏‎ (2 255 revisjoner) * Statistikk per 25. juli

Krigen om Karibia

En gang leide Kjetil Ree og andre wikipedianere en bil, kjørte til Hamar, tok bilder og skrev Wikipedia-artikler om byen.

Men det er ikke bare kameratskap blant bidragsyterne. Bak tastaturene foregår det heftige diskusjoner, ofte dreier det seg om artiklene skal skrives på riksmål eller bokmål.

En konflikt som varte i over seks år, var en artikkel om Karibia. Stridens kjerne gikk ut på om regionen heter «Karibia» eller «Karibien».

En wikipedianer skrev blant annet at diskusjons- og hersketeknikkene som ble brukt, var noe av det styggeste han hadde sett.

«Det er ingen spesiell glede knyttet til å fortsette språkdiskusjonen rundt denne artikkelen», var det en annen som uttrykte. Kranglingen inneholdt «latterliggjøring», «utskjelling», «personrettede kommentarer», «politikk» og «egeninteresser» ble det også skrevet.

Kjetil Ree husker konflikten godt.

– Diskusjonen var sikkert tjue ganger så lang som selve artikkelen, flirer han.

Selv forsøker han å ikke føle eierskap til artikler.

– En gang skrev jeg om Sovjetunionen og hadde brukt lang tid og lest kjempemange bøker. Så begynte folk å redigere. Mange av endringene var etter min mening ikke til det bedre, men jeg lot være å gjøre noe med det, for det er samfunnet som bestemmer til slutt. Når diskusjonene blir for opphetede, må jeg ta en pause.

Karibia-konflikten som varte fra 2006 til 2011, ble løst med en avstemning. Karibia-fløyen vant til slutt, og artikkelnavnet ble låst for redigering av administratorene.

Friminuttene

Ettersom alle kan bidra på Wikipedia, blir det også mye tull. Spesielt utsatt er sidene når elever har friminutt eller ferier.

Engelske Wiki-artikler med flest redigeringer 1) George W. Bush‏‎ (46,011 revisions) 2) List of WWE personnel‏‎ (44,119 revisions) 3) United States‏‎ (36,231 revisions) 4) Wikipedia‏‎ (34,182 revisions) 5) Jesus‏‎ (28,539 revisions) 6) Michael Jackson‏‎ (28,454 revisions) 7) Catholic Church‏‎ (26,826 revisions) 8) List of programs broadcast by ABS-CBN‏‎ (25,471 revisions) 9) Barack Obama‏‎ (25,082 revisions) 10) Adolf Hitler‏‎ (24,880 revisions) * Statistikk per 25. juli

– Da får du for eksempel: Lisa klina med Hans på fredag. Så lages det en artikkel eller skrives inn i en artikkel. Du kan tenke deg, 13-14-åringer fulle av hormoner, forteller daglig leder Astrid Carlsen i Wikimedia Norge, som er en organisasjon som støtter opp om de ulike Wikimedia-prosjektene som Wikipedia.

En del brukere er blitt utestengt på grunn av vandalisme, useriøse brukernavn eller sjikane. Carlsen advarer mot å tulle med artiklene.

– Det er aktive brukere som er blitt valgt til administrator, samt en patruljør-gruppe, som går igjennom og sjekker alle endringene.

– Jeg skjønner at det er gøy å sjekke hvor lenge noe kan stå på Wikipedia, men husk at man bruker tiden til frivillige som må gå gjennom og luke ut useriøse endringer i stedet for å bruke tiden sin på å forbedre sidene, sier hun.

Få Wikipedia-kvinner

De aller fleste wikipedianere er menn. Kun 10 prosent av bidragsyterne er kvinner.

Carlsen sier det gjøres mye både i Norge og internasjonalt for å forsøke å rette opp i ubalansen.

Blant annet holdes det egne skriveverksteder for kvinner rundt én gang i måneden.

– Det er ingen ny problemstilling, det er gjort mye forskning på hvordan historien er skrevet av menn, for menn. Det er selvfølgelig ikke slik at menn skriver om fotball og kvinner skriver om sysaker, men slik det er nå, er det ikke et representativt utvalg. Kjønnet man har, tar man med i skrivingen, sier hun.