(Finnmarken) Nasjonalt forskningssenter innen komplementær og alternativ medisin (Nafkam) ved Universitetet i Tromsø har som oppgave å studere og informere om alternativ behandling. Nå slaktes et av deres nyeste prosjekter: en studie av homeopatiens bivirkninger.

– Verdiløs forskning, sier fagfolk om det statlig finansierte senterets metoder. Preben Aavitsland er lege og tidligere medisinsk redaktør i Tidsskrift for Den norske lægeforening.

Han mener flere av undersøkelsene konkluderer på altfor tynt grunnlag.

Aavitsland ber om at alternativ behandling vurderes etter samme, strenge kriterier som legemidler.

Før legemiddelselskaper kan påstå at medisin som paracet og penicillin har virkning, blir den testet i store, dobbelblindede undersøkelser. Verken testpersonene eller forskerne vet hvem som får narremedisin (placebo), og hvem som får ekte medisin.

Ikke relevant

Nafkam beskriver på sine nettsider homeopatiske midler som virkningsløse. Nå har senteret likevel satt i gang en studie av bivirkninger ved homeopatisk behandling. Studien, som er ment å gå over tre år, baseres på intervju med homeopater og brukere.

Direktør ved Nafkam, Vinjar Fønnebø, sier studien skal «undersøke bivirkningene til hele behandlingen, ikke bare de homeopatiske midlene». Blinding av både behandler og pasient i slike studier er irrelevant, sier han.

– En studie av bivirkninger kan, av etiske grunner, selvsagt ikke gjennomføres som et dobbeltblindet placebokontrollert forsøk, uttaler Fønnebø til Finnmarken.

– Denne studien har ikke som hensikt å besvare et forskningsspørsmål hvor kontrollgruppe er relevant. Kontrollgrupper brukes der man skal sammenligne effekten av behandling mot ingen eller annen behandling, legger direktøren til.

Verdiløs

Metodene slaktes av flere norske autoriteter innen medisin. Preben Aavitsland ser ikke mye poeng i å gjennomføre studien slik Fønnebø beskriver den.

– Dette blir en studie som kan si noe om folks opplevelse med å gå til homøopat. Den kan gi lite holdbar kunnskap om virkning av homøopati på sykdom eller om bivirkninger, sier Aavitsland.

Harald Sunde er til daglig lege og medisinsk fagsjef i Helse Finnmark. Han avviser også at en medisinsk undersøkelse gjennomført uten dobbelblinding har noen verdi.

– En slik studie vil være verdiløs sett med forskerøyne, sier Sunde. Sunde presiserer at han uttaler seg som lege og privatperson.

– Hvis pasienten eller legen vet hvem som får ekte medisin, vil det påvirke resultatene og tolkningene. Er man positivt innstilt til behandlingen, vil man lettere si at man er blitt bedre. I denne undersøkelsen må man regne med slik påvirkning, forklarer Sunde.

Han mener det er viktig å registrere bivirkninger, men går ikke med på at homeopatisk behandling skal vurderes etter egne kriterier.

Velkjent fenomen

Preben Aavitsland mener også homeopatisk behandling skal vurderes strengt.

– Jo sprøere teorien er, jo sterkere bevis kreves. Alternative behandlingsformer må derfor finne seg i strenge krav til dokumentasjon, sier Aavitsland.

Direktøren for Nafkam er enig i at forskerens forventninger vil spille inn. Han tror ikke dette vil påvirke utfallet av homeopatiundersøkelsen i vesentlig grad.

– Dette må en kvalitativ forsker alltid være klar over og drøfte når man presenterer sine resultater. Fenomenet er velkjent og gjelder i enhver forskningssituasjon hvor man bruker kvalitativ metode, uttaler Fønnebø.

Langt igjen

Nafkam har også gjennomført en studie av akupunkturs virkning mot kvalme etter oppkast. Undersøkelsen ble gjennomført på barn, og var ikke blindet. Resultatene i studien viste, ifølge Nafkams nettsider, at akupunktur reduserte forekomsten av oppkast i betydelig.

Forfatterne bak studien konkluderer med at akupunktur bør vurderes som standard forebygging av oppkast etter operasjon.

Også her mener Aavitsland isen knekker under beina på Nafkam.

– Både pasientene og helsepersonellet visste hvem som fikk akupunktur. Dermed er det fare for at de gunstige, men beskjedne, resultatene skyldes placeboeffekt eller velvillig tolkning. Det er langt igjen før man kan slå fast om akupunktur har noen som helst virkning på kvalme etter operasjon, sier Aavitsland.

Bør være skuffet

Legen sier Nafkam ble opprettet i kjølvannet av en ny lov om alternativ behandling.

– Noen politikere var nok overbevist om at alternativ behandling virker; det manglet bare litt forskning for å bekrefte det. De bør være skuffet i dag. Med de begrensede midler som finnes til medisinske studier i Norge, synes jeg forskning på alternative behandling bør konkurrere om ressurser etter de samme kriterier som annen forskning, avslutter Aavitsland.

I løpet av årene det har eksistert, har Nafkam drevet informasjonsarbeid og produsert mange ulike undersøkelser. Blant annet har senteret kartlagt nordmenns bruk av alternativ behandling.

Nafkam har siden år 2005 mottatt 40,4 millioner kroner fra Helse- og omsorgsdepartementet (HOD). I 2010 hadde senteret et totalforbruk på rundt 16 millioner kroner, hvorav 7,43 kom fra HOD.

Senteret registrerer eksepsjonelle sykdomsforløp, advarer mot potensielle skadevirkninger ved alternativ behandling.