Interessen for den digitale kryptovalutaen har for alvor skutt fart det siste året. Det finnes mange ulike motiver for hvorfor flere og flere ønsker å bli en del av bitcoin-universet.

For noen er det den underliggende teknologien som vekker interesse. Andre har en mer ideologisk tilnærming til det voksende fenomenet. Det er også noen som blir trigget av tanken på et eventuelt økonomisk eventyr.

– I starten var jeg interessert i hvordan bitcoin kunne løse en stor del av de utfordringene vi har i den politiske og finansielle sfæren i dag, spesielt på internett. Nå er jeg mye mer interessert i selve teknologien bak. Jeg ønsker å lære så mye som mulig fra og til andre, i og utenfor miljøet, sier Sikander Lhote.

Nysgjerrig

Det var i 2012 at han bestemte seg for å hoppe på bitcoin-toget.

– Jeg har alltid vært teknologiinteressert, så da jeg lærte litt om bitcoin ble jeg veldig interessert i å finne ut hva dette var og hvordan det fungerte.

Helt siden han kjøpte sin første bitcoin for fem år siden, har Lhote satt av et par hundre kroner hver uke for å kunne kjøpe flere.

– Min erfaring er at hvis jeg forsøker å kjøpe på bunn og selge på topp, er det veldig emosjonelt krevende. Jeg synes det er mye mer behagelig å sette av litt penger hver uke, og på den måten jevne ut alle bunnene og toppene over tid.

Lothe ønsker ikke å fortelle hvor mye han er tjent på Bitcoin, men sier han har nok til å leve av det i to år.

Dette er bitcoin Foto: GEORGE FREY / Afp Ekspandér faktaboks Digital valuta som ble laget i 2009.

Åpent for valutaspekulering via børs.

Man kjøper Bitcoin av nett-tjenester som tilbyr dette og oppbevarer dem i en egen digital lommebok.

Brukerne kan generere nye bitcoins ved å utføre «mining», gruveutvinning – dette ved å stille datakraft tilgjengelig for nettverket.

Benytter offentlig nøkkelkryptering, som blant annet skal forhindre forfalskning.

Overføres fra person til person via Internett.

Er ikke avhengig av tredjepart, som Paypal eller en vanlig bank.

Å betale med bitcoins er i utgangspunktet gratis, men en frivillig avgift kan gi transaksjonen høyrere prioritet.

Totalt antall bitcoins er 21 millioner.

Se enkel forklaring på Youtube her. Kilder: Bitcoin Norge, Casascius.com, Wikipedia, Svein Ølnes v/ Vestlandsforsking

Skulle spare til pensjon

Tanken var at pengene Lhote tjente på bitcoin skulle være en form for pensjonssparing. Nå selger han den digitale kryptovalutaen til fordel for norske kroner.

Lhote betaler kaffen sin hos The Kasbah Hub i Oslo med bitcoins. Foto: Kristine Ramberg Aasen / NRK

– Jeg har en startup innenfor hydroponi, som er dyrking av mat uten jord. Siden jeg ikke har tjent noe på dette ennå, har det vært veldig fint å kunne ta av pengene jeg har i bitcoin. Det var en viss terskel å selge de første bitcoinsene, siden jeg så på dette som pensjonssparingen min. Jeg måtte omstille hodet, men nå føles det helt greit, sier han.

Bitcoinsene selger han hovedsakelig til Sturle Sunde fra Florø, en kjent mann i miljøet, som ifølge Lhote er til å stole på.

– Det at jeg kan leve på bitcoin gir meg større frihet til å jobbe som jeg selv vil, samt bedre tid til å finne ut hvordan jeg skal drive og tjene penger på bedriften. Jeg lever likevel sparsommelig og bruker så lite penger som mulig, slik at jeg har flest mulig bitcoins igjen, sier han.

Verdien svinger

Bitcoin-verdien har svingt voldsomt den siste tiden, men kursen på den digitale valutaen har steget med nær 800 prosent på ett år, ifølge Dagens Næringsliv.

Foto: Jon Dalsnes Storsæter / NRK

Forrige uke noterte den seg til ny rekord. På det høyeste kunne man ha solgt én bitcoin for 46.352,25 kroner.

Dersom du betaler med bitcoins, kan prisen på det du kjøper variere fra dag til dag. En kaffe vil ikke nødvendigvis koste det samme i morgen, som den gjør i dag.

– Tror du at bitcoin plutselig kan være verdt null?

– Ja, det kan i teorien skje. Det er derfor jeg kun setter av penger som jeg tåler å tape. Men jo lengre tid det går, jo tryggere blir jeg på at verdien alltid vil være over null, sier Lhote.

Ukjent oppfinner

Bitcoin ble lansert for nær ti år siden, av en person eller gruppe som brukte det japanske psevdonymet Satoshi Nakamoto. Den anerkjente professoren Bhagwan Chowdhry har tidligere uttalt at oppfinneren bør få Nobelprisen i økonomi for sitt revolusjonerende arbeid.

I mai i fjor sto den australske entreprenøren Craig Wright frem og hevdet at han er opphavsmannen til digital-valutaen. Selv om det har blitt bekreftet fra flere hold, er det ikke alle som tror at Wright snakker sant.

Etter at to magasiner i fjor skrev at Craig Wright kunne være mannen bak Bitcoins, slo australske skattemyndigheter til i hjemmet hans. Foto: DAVID GRAY / Reuters

Ideologiske årsaker

I dag finnes det flere bitcoin-minibanker i Norge. Den første var på plass hos The Kasbah Hub i Oslo i juni.

Det er også flere steder som tilbyr bitcoin som betalingsmåte. The Kasbah Hub har gitt kundene mulighet til å betale med bitcoins siden i fjor, og har merket en økning i antall brukere.

Ifølge innehaver Marie Andrea Stenfeldt er de ikke en del av bitcoin-universet for å bli rik, men av ideologiske årsaker.

Marie Andrea Stenfeldt tror kritikken av bitcoin skyldes frykten for noe nytt som ingen kan kontrollere. Foto: Hallgeir Aunan / NRK

– Bitcoin støtter filosofien som vi jobber mot, som er at vi støtter frihet og vil oppfordre til alle type systemer som går utenom en tredjepart. Å introdusere brukeren for alternativer i markedet er veldig velkomment. Jeg har vært engasjert i aktivisme en god stund, og har sett at det store problemet er sentraliserte systemer.

– Er bitcoin løsningen?

– Det er ikke nødvendigvis løsningen, men det er en del av en løsning. Det hjelper markedet til å stå på egen hånd, sier Stenfeldt.

Foto: JON DALSNES STORSÆTER / NRK

– Voldsom utvikling

Teknologien bak bitcoin, som blir kalt blockchain, spås av mange å være den neste teknologiske revolusjonen. Torsdag denne uken arrangerte BitSpace sin andre utgave av konferansen CryptoFinance, hvor utviklingen og mulighetene bak blockchain-teknologien ble diskutert.

BitSpace-grunnlegger Manuel Lains under CryptoFinance-konferansen. Foto: Hallgeir Aunan / NRK

– Vi har sett at kryptoøkonomien er i voldsom utvikling. Siden i fjor, hvor vi kjørte samme CryptoFinance-konsept, har det vært en stor tilstrømming av nye brukere, sier BitSpace-grunnlegger Manuel Lains. Han håper at de gjennom konferansen kan dytte kryptovaluta-markedet fremover i Norge.

Bjørn Bjercke, som blir kalt «Mr. Bitcoin Norge», var en av foredragsholderne under konferansen.

– Vi går inn i en verden hvor vi kan bli kvitt tillit til tredjepart, og heller verifisere ting selv, og det synes jeg er veldig interessant, sier han.

– Er vi ikke avhengig av en tredjepart som har kontroll?

– Nei, faktisk ikke. Det går an å lage et matematisk system hvor vi kan sitte på kjøkkenbordet hjemme, og regne ut hva som er sant og ikke i et slikt økonomisk system som bitcoin og andre kryptovalutaer har, sier Bjercke, som mener bitcoin er fremtiden:

– Kryptovaluta generelt, i verifiserbare, desentraliserte og kryptografiske systemer, er helt klart fremtiden. Det vil vise seg gjennom mange ting. Jeg tror ikke folk på gata kommer til å se dette systemet, før det allerede er implementert i de aller fleste tjenester.

Bjørn Bjercke, som blir kalt «Mr. Bitcoin Norge». Foto: Hallgeir Aunan / NRK

– En ulykke for samfunnet

Selv om kontanter, kredittkort og nåværende banksystem fremdeles virker å være foretrukket blant kriminelle, er det også mange som bruker bitcoin.

Ifølge Kripos er kryptovalutaen også vanlig å bruke blant utpressere på internett. Dette skjedde blant annet da bedrifter i Norge og flere andre europeiske land ble rammet av et hackerangrep i juni.

Les også: Teknologien som tar livet av avgiftene

Å omtale bitcoin som fremtidens pengesystem, er det flere som er skeptisk til.

– Dette er en ukontrollert valuta. Den er utenfor offentlig kontroll, og brukeren er anonym. Vi har sett at særlig kriminelle har trykket denne type kryptovaluta til sitt bryst, sier informasjonssjef Tom Staavi i Finans Norge.

Informasjonssjef i Finans Norge, Tom Staavi. Foto: Hallgeir Aunan / NRK

– Jeg mener det er en ulykke for samfunnet at vi alle skal få lov til å gjøre opp for oss anonymt, da jeg tror det kan rasere velferdsstaten. Derfor heier jeg på et system der betalingsmiddelet er åpent, etterprøvbart og kontrollert, slik norske kroner er via det ordinære banksystemet, fortsetter han.

– Sier du dette fordi dere er redde for å miste kontrollen og hele deres virke?

– Nei. Jeg liker utvikling av samfunn som til syvende og sist koker ned til landets parlament, Stortinget. Du kan gjerne mistenke meg for å mene dette bare fordi jeg gråter for vår syke mor, altså bankene, men det er ikke det dette handler om. Innad i Norge er det helt åpenbart at vi har et betalingssystem som er mye bedre enn en kryptovaluta.

– Viktig med stabilitet

Stenfeldt mener derimot at vi trenger bitcoin, for å ha et alternativ ved en eventuell reprise av finanskrisen. På spørsmål om hva Staavi tenker om dette argumentet, svarer han følgende:

– Etter finanskrisen satt alle sentralbankene seg ned og sa flere ting: Finansmarkedet må reguleres bedre, det må bygges mer egenkapital og man må ha mer kontroll på hvilke type verdipapirer som er der ute. Da er det veldig rart at vi skal løse det hele med noe som er helt uten kontroll.

– Hvis vi ser på alle land, og ikke bare Norge, hvorfor er det så viktig å ha noen som sitter med makten?

– Finansiell stabilitet er viktig. Tenk deg selv: Neste måned kan du få utbetalt lønningen din i bitcoin, eller du kan få den utbetalt i norske kroner. Hvis du velger å få den utbetalt i norske kroner, så vet du hva du kommer til å få utbetalt i lønn. Hvis du velger å få den utbetalt i bitcoins, så kan det være null, eller mye mer. Vil du velge det? Nei.

– Noen vil sikkert velge det.

– De aller fleste vil ikke det.

Tror kritikken skyldes frykt

Stenfeldt tror kritikken skyldes frykten for noe nytt som ingen kan kontrollere.

– Noen mennesker reagerer med panikk, fordi de kan miste kontrollen over noe som de gjennom mange generasjoner er vant til å ha full kontroll over.

Hun håper flere og flere steder vil akseptere bitcoin i fremtiden.

– Alt som er nytt er litt skummelt i begynnelsen, men det er ingenting å være redd for. Jeg håper Norge vil komme på banen så fort som mulig, sier Stenfeldt.

– Bitcoin kommer, uansett om vi vil det eller ikke.