Her kan IS-kvinnene og barna deres bo

I denne leiligheten kan norske IS-kvinner sone med barna sine, hvis de kommer til Norge.

Søvn. Mat. Stabilitet. Det er det barn av norske IS-kvinner vil trenge dersom de kommer til Norge, mener Heidi Brynhildsen i Kirkens Bymisjon. Olav Olsen

16. apr. 2019 11:19 Sist oppdatert 16. april 2019

Saken er oppdatert med kommentar fra barne- og familieministeren

Fem leiligheter med hager, trampoliner, vårblomster og kosedyr står klare hos Nanna Marie Senter for foreldre og barn på Nordstrand i Oslo.

Der kan norske kvinner med IS-bakgrunn ta med seg barna sine og flytte rett inn i de røde, koselige rekkehusene – vel å merke dersom de kommer hjem til Norge.

Les også Trønderkvinne (32) blant de siste ut av IS-staten. Aftenposten møtte henne i Syria: «Den beste tiden i mitt liv»

Og dersom politi og barnevern vurderer det som trygt og riktig.

Lekeplass, trampoline og tett oppfølging. På Nanna Maries Senter vil fagfolk kunne vurdere IS-kvinnenes omsorgsevne for egne barn, samt barnets utvikling. Olav Olsen

– Vi må nesten forutsette at dette er barn som kommer med traumer. De har levd i en helt ekstrem situasjon. Her kan de få stabilitet og trygghet, forklarer Heidi Brynhildsen, virksomhetsleder på familiesenteret, som er ett av 18 norske familiesentre og en del av Kirkens Bymisjons barnevernstiltak.

Det offentlige barnevernet betaler for plasser i dette og andre private sentre.

– Søvn, mat og medisinsk hjelp er det første barna til de norske IS-kvinnene vil trenge, om de får komme hjem til Norge, mener Brynhildsen.

– Jo tidligere de får hjelp, jo bedre. Traumer kan påvirke barn lenge. Men mye kan repareres med riktig hjelp.

– Vi må nesten forutsette at dette er barn som kommer med traumer. De har levd i en helt ekstrem situasjon. Her kan de få stabilitet og trygghet, forklarer Heidi Brynhildsen fra Kirkens Bymisjon. Olav Olsen

– Vi vil være en del av løsningen

Norge jobber, ifølge utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide, aktivt med å finne gode løsninger for barn av norske fremmedkrigere i Syria.

Hjemme i Norge mener flere humanitære organisasjoner at regjeringen må være tydeligere på at de prioriterer dette arbeidet.

Fredag inviterte de seg til et møte med Utenriksdepartementet og Barne- og likestillingsdepartementet for å fortelle hva de kan bidra med om barna hentes hjem. En stor del av barna er svært små, noen bare babyer.

– VI vil gjerne være en del av løsningen, sier Brynhildsen.

Les også Når barna fra IS kommer hjem | Reidar Hjermann

Duplo og sprinkelsenger står klare. Senteret har også psykolog og muligheter til å samarbeide med medisinsk helsepersonell.

– Barna kan være skadet og trenger aller først hjelp til å stabilisere livene sine. Etter hvert kan vi under oppholdet kartlegge mors omsorgsevne, barnets utvikling og samspillet mellom barnet og foreldrene, sier Brynhildsen, som har sprinkelsenger og tripptrappstolene klare.

Alle barn trenger kosedyr og trygge omgivelser. Olav Olsen

Det integrerte botilbudet har mange års erfaring med å ta vare på familier som sliter. Her har det bodd flere kvinner som er dømt til soning, men som av ulike årsaker får sone med barnet sitt.

Det er sannsynlig at flere av de norske IS-kvinnene vil bli dømt etter norsk terrorlovgivning. Senteret har ingen tidligere erfaring med terrordømte beboere, og mener det ideelle vil være at senteret tar imot én og én kvinne.

– Vi er vant til å samarbeide tett med politiet, som må vurdere sikkerheten, både når det gjelder rømningsfare og sikkerheten rundt kvinnene. Dette kan også være et sted der kvinnene og barna deres bor i påvente av en dom, forklarer Brynhildsen.

Husene er utstyrt med alarm og senteret har faste sikkerhetsrutiner.

Noen har bodd her før. På veggen henger FNs barnekonvensjon, side om side med barnetegninger og malerier. Olav Olsen

Disse barna er ikke terrorister

På veggen henger FNs barnekonvensjon, side om side med barnetegninger av påskeegg. Utstyret tilpasses etter behov og hvem som flytter inn i leiligheten. Vanlig botid er tre til seks måneder, forteller Brynhildsen.

– Vi har et veldig raust bomiljø. De som er her, er midt i krevende prosesser og har nok med seg selv, sier Brynhildsen.

Noen av barna er så store at de skal gå på skole. Da er det opp til mor å bestemme hvor mye hun vil fortelle om barnets bakgrunn til skolen og andre omgivelser. Hvis de fungerer bra, går de på skole i nærmiljøet, sier Brynhildsen.

– Men det er viktig at de kommer i en vanlig skolesituasjon så fort som mulig. Disse barna er ikke terrorister, sier hun.

Ropstad: Skal ikke lide for foreldrenes valg

Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad sier han vil bidra til at Norge tar imot barna på en god måte, dersom de kommer hit.

– Som statsministeren har sagt før, skal ikke barn lide for foreldrenes valg. Krigen i Syria er en stor tragedie som har rammet sivilbefolkningen hardt. Som alltid er det barna som er de mest sårbare, sier han i en e-post.

Ropstad sier han er kjent med at flere frivillige organisasjoner er villige til eventuelt å stille opp med sine tiltak.

– Men jeg ønsker ikke å gå inn i de konkrete forslagene nå, sier han.

Rett til hjelp, omsorg og beskyttelse

Barne- og familieministeren påpeker at disse barna, som alle andre barn, vil ha rett til nødvendig hjelp, omsorg og beskyttelse om de kommer hit.

– Dersom barnevernstjenesten er bekymret for barnets omsorgssituasjon, må den undersøke forholdene og vurdere behovet for barnevernstiltak. Samtidig må barnevernet ta initiativ til at også andre relevante tjenester utreder barnets behov for for eksempel helsehjelp og tilrettelegging for deltakelse i barnehage, skole og fritidsaktiviteter, sier han.

Ellers er han opptatt av at alle barn som har behov for hjelp, omsorg og beskyttelse, skal få individuell oppfølging og hjelp.

– Det kan være stor variasjon i hva som er riktig tilbud avhengig av hva som er best for det enkelte barnet, påpeker han.

Statsråden gir uttrykk for at lokale barnevernstjenester i varierende grad vil ha kompetanse til å vurdere og ivareta disse barnas behov.

– Dersom det er behov for det lokalt, vil Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) kunne bidra med oppfølging og veiledning av berørte barnevernstjenester, sier han om.