DELER SIN OPPLEVELSE «Yousef» er en av guttene som deler sin historie med VG. Han har opplevd sexpress fra tre forskjellige frivillige ved asylmottaket han bodde på. Foto: KLAUDIA LECH, VG

Sexpress på asylmottak: Unge menn føler seg utnyttet av norske kvinner

Frivillige kvinner ved norske asylmottak innleder forhold til unge, enslige asylsøkere. De gir hjelp, penger og gaver – og de unge mennene føler seg forpliktet til sex. – Hun visste at jeg ikke hadde noe valg, sier «Yousef».

Oppdatert 22. oktober 2018

Artikkelen er over to år gammel

Høsten 2015 ankommer 22 år gamle Khaled asylmottaket på Østlandet. Uten penger, uten bagasje og uten å kunne språket. I hjemlandet Syria herjer borgerkrigen som verst.

I en by på Østlandet møter han en kvinne i begynnelsen av 50-årene. Hun er frivillig med tilknytning til mottaket.







Kvinnen er snill og omsorgsfull. Khaled føler hun er den eneste som bryr seg om ham – nesten som en mor.

Etter hvert flytter Khaled inn på et eget rom hos henne og ektemannen. Han forteller at hun styrer mye av livet hans: økonomi, skolegang, jobbintervjuer, asylsøknader. Hun kjøper klær og andre ting han trenger, tar ham med på reiser og ordner etter hvert en hybel til ham.

Og hun har sex med ham.

Vær forsiktig. Ikke fortell dette til noen.

Jeg stoler på deg.

Det skriver kvinnen i begynnelsen av 50-årene til Khaled på Messenger. VG har sett de omfattende chatloggene mellom Khaled og kvinnen.

FØLER SEG UTNYTTET: «Khaled» forteller at han føler han føler han ble utnyttet av kvinnen han så på som en omsorgsperson. Foto: FREDRIK SOLSTAD, VG

«Alle vet det»

Gjennom chatlogger, samtaler med unge, mannlige asylsøkere og intervjuer med fagpersoner tett på dem, kan VG avsløre at norske kvinner utnytter unge mannlige asylsøkere seksuelt.

– Disse forholdene gir sterke assosiasjoner til at kvinnene har skaffet seg seksuell omgang gjennom misbruk av stilling, avhengighets- eller tillitsforhold, sier professor i strafferett ved Universitetet i Bergen, Jørn Jacobsen, som mener at slike forhold kan omfattes av ulike bestemmelser i straffeloven.

Likevel finnes det ingen rutiner for varsling og oppfølging av slike saker.

– Vi er ikke kjent med at dette har skjedd i våre mottak, men vi tar disse opplysningene på alvor. UDI har ansvar for at mottakene er trygge steder å være. Beboerne skal skjermes fra uønsket oppmerksomhet fra andre, sier fungerende avdelingsdirektør i region- og mottaksavdelingen i UDI, Borghild Fløtre.

VG har snakket med fire unge, mannlige flyktninger som forteller at det ikke er uvanlig for yngre menn å ha seksuelle forhold til eldre kvinner som hjelper dem å etablere seg i Norge.

Kvinnene kalles «sugar-mammaer» av de unge asylsøkerne.

– Alle vet at det skjer. De har enten sett, hørt om det eller vet om andre som har vært i et sånt forhold, forteller en 24 år gammel syrisk asylsøker, som selv ikke har inngått en slik relasjon.

Forventer sex

To av de fire mennene VG har snakket med, har hatt slike forhold, og fått flere tilbud fra frivillige kvinner ved mottaket.

Ifølge de unge mennene har kvinnene gitt dem penger, eller kjøper gaver som elektronisk utstyr, sko og klær, og hjelper med skolegang og jobbintervjuer. De har bidratt til asylsøknadene, og tar dem med på restauranter, ferier og hytteturer.

I retur har mennene opplevd at kvinnene forventer sex.

Khaled hevder at tre andre kvinner har gitt gaver, penger og andre fordeler til asylsøkere mot sex ved samme mottak som han selv bodde på. Han kjenner både mennene og kvinnene.

Kvinner som innleder forhold til unge menn på asylmottak, er ikke en ny problemstilling, forteller Jon Ole Martinsen i Norsk organisasjon for asylsøkere (NOAS). Dette bekreftes av Pro Senteret i Oslo og organisasjonen Utsattmann.

Utdrag fra chatloggen mellom Khaled og kvinnen. Foto: PRIVAT/KINE CAMILLA JAKOBSEN, VG

I starten prøver kvinnene ofte å møte dem utenfor asylmottaket, ifølge Khaled. De tar dem med på kino og restauranter, før de etter hvert tar steget videre.

– Ingen av guttene sier nei til det. De har bodd ett eller to år på asylmottak. Det kan se ut som en god avtale, men vi blir nok mest utnyttet, mener han.

Khaled er ikke alene om sin opplevelse. På asylmottaket møter han 22 år gamle «Yousef», som også har hatt, og fått tilbud om, slike forhold. Men det skal ta lang tid før de forteller hverandre om sine opplevelser.

Hvordan kan frivillige ved asylmottak fritt innlede seksuelle forhold til asylsøkere?

Tror han er død

Khaled er et fiktivt navn. Han vil fortelle sin historie fordi han håper det kan hindre at andre asylsøkere blir utsatt for det samme, men han ønsker være anonym, fordi han har startet et nytt liv med sin norske kjæreste.

Khaleds historie starter i Syria. Høsten 2014 tar terrororganisasjonen IS fullstendig kontroll over landsbyen han bor i. En morgen begynner de å skyte innbyggerne. Khaled løper mot den tyrkiske grensen, men blir tatt igjen.

Flere skudd treffer ham. Han forsøker å krype, men besvimer. Familien tror han er død.

Etter to uker på sykehus blir han skrevet ut. Men det vil ta flere lange måneder før han er frisk nok til å kunne reise fra Syria. Samtidig mister stadig flere venner og bekjente livet i borgerkrigen.

Khaled blir frisk nok til å rømme fra landet. Han oppholder seg i Tyrkia en stund, før han betaler for en plass på en overfylt plastbåt som tar ham til Hellas. Khaled kan ikke svømme.

TRENGTE NÆRHET: Khaled forteller at han trengte fysisk kontakt etter et år på flukt, men han ville ikke ha sex med kvinnen. Foto: FREDRIK SOLSTAD, VG

Flukten videre gjennom Europa var svært vanskelig, forteller han. Da han endelig kommer til Norge, er han blakk og ensom. Det tar tre måneder før han for første gang får se norske penger.

Han hater livet sitt.

Høsten 2015 åpnes akuttovernattinger på flere steder i Norge. Selv om mottakene skulle være akuttmottak, blir flere familier og enslige asylsøkere boende på dem i flere uker og måneder.

Store deler av den norske befolkningen strømmet til for å hjelpe da flyktningkrisen rammet for tre år siden.

Akuttmottaket Khaled bodde på, opplyser at 561 asylsøkere bodde der året asylmottaket var i drift. I samme periode bidro omkring 400 frivillige ved mottaket.

85 prosent av dem var kvinner. Noen bidro en fast dag i uken, andre en helg i måneden og noen var der gjennom hele perioden mottaket var åpent.

Alle frivillige måtte levere politiattest og skrive under på taushetserklæring. De frivillige var forsikret, hvis det skulle skje noe med dem på mottaket.

En snill kvinne

Khaled blir med en ny bekjent fra asylmottaket på et gratis arrangement for flyktninger. På kurset møter han kvinnen i begynnelsen av 50-årene, som er frivillig for flere asylsøkere. Han opplever henne som snill, omsorgsfull og hjelpsom. Khaled forteller henne om flukten fra Syria.

Dagen etter får Khaled en badebukse av henne. Hun vil at han skal lære seg å svømme.

Kvinnen er offentlig ansatt i en fremtredende posisjon, har god økonomi, er gift og har voksne barn. Hun engasjerer seg for asylsøkernes situasjon. Hun er aktiv på asylmottaket og i det frivillige nettverket. De møter asylsøkerne utenfor mottaket ved flere anledninger.

Utdrag fra chatloggen mellom Khaled og kvinnen. Foto: PRIVAT/KINE CAMILLA JAKOBSEN, VG

VG har valgt å anonymisere kvinnen av hensyn til Khaled.

Khaled og kvinnen får god kontakt. Han føler en omsorg han ikke har kjent på lenge. Noen bryr seg om ham. Han bygger opp et nettverk, i stor grad gjennom kvinnen.

En dag får Khaled plutselig beskjed om at han blir flyttet til et asylmottak i en annen by. Han er fortvilet over at han igjen må begynne på nytt og ikke kan fortsette med et prosjekt han er en del av på Østlandet.

Han ringer kvinnen, kanskje hun kan hjelpe?

Flytter inn

Kvinnen møter ham på mottaket han må forlate. De gråter sammen. Hun sier hun skal gjøre det hun kan for at han får bli i byen på Østlandet. Men Khaled må likevel flytte.

I det nye mottaket han flytter til, får han et tilbud fra kvinnen om å bo hos henne og mannen en stund. Han takker ja med en gang.

Ifølge UDIs hjemmesider kan voksne asylsøkere med arbeid og bolig, som kan forsørge seg selv, flytte ut av et asylmottak. Det samme gjelder hvis familie, eller andre, er villige til å forsørge og gi dem et sted å bo.

Khaled får sitt eget rom hos kvinnen. Han forteller at kvinnen gir ham klær og gaver, verdt flere tusen kroner. Khaled sier han synes det er for mye. Han planlegger å betale henne tilbake når han får jobb.

Kvinnen hjelper ham med jobbsøknader, asylsøknader, bosted og andre praktiske ting. Khaled begynner å kalle henne «mom», men merker at hun er skeptisk til det. Han skjønner ikke hvorfor. Hun er jo som en mor for ham.

Da han er alene i huset med kvinnen for første gang, skjønner han det. Han husker at han får en melding på Messenger: «Jeg har følelser for deg.»

– Da våknet jeg. Alt ble annerledes. Jeg tenkte: «Så det er derfor jeg er her», sier Khaled.

Har sex

Kvinnen inviterer ham inn i stuen på vin og film. Under filmen begynner hun å stryke ham i håret og på låret. Da filmen er ferdig, tar hun opp et kondom fra bukselommen, forteller han.

IKKE UVANLIG: Khaled forteller at han kjenner til flere frivillige kvinner som har innledet seksuelle forhold til asylsøkere. Foto: FREDRIK SOLSTAD, VG

– Hun hadde planlagt det. Jeg følte at hvis jeg sa nei, så kunne jeg miste henne. Da ville jeg mistet noe viktig. Hun var viktig for meg, sier Khaled.

Han sier at han opplevde det som en form for tvang. Om han avviste henne ville han miste henne – den eneste som hjalp og støttet ham i Norge.

– Hun fikset alt. Leilighet, skole, hun dro med meg på jobbintervjuer. Hun kontrollerte alt. Jeg kunne dårlig engelsk og norsk, forteller Khaled.

Kvinnen hjalp Khaled med å skrive asylsøknader, og med å få opphold i Norge.

Khaled oppgir at de har hatt sex flere ganger. I en av chatloggene på Facebook snakker kvinnen og Khaled om et samleie. Kvinnen skriver:

Hun: Hva var fint?

Han: Rommet ditt.

Hun: Å være med meg?

Han: Ja, da vi hadde … sex.

Hun: Jeg er glad.

Han: Jeg også.

Hun: It is wrong, but it is good.

Utdrag fra chatloggen mellom Khaled og kvinnen. Foto: PRIVAT/KINE CAMILLA JAKOBSEN, VG

Ville ikke ha sex

VG møter Khaled flere ganger i løpet av vinteren og våren 2018. Denne dagen har han valgt en kafé. Barneskrik, summingen av samtaler og en hardtarbeidende kaffemaskin overdøver Khaled. Likevel ser han forsiktig rundt seg i lokalet.

Det ellers store smilet hans er blitt erstattet med et alvorlig blikk.

– Hva tenker du om det nå?

Øynene hans blir blanke. Stemmen blir lysere, mykere og lavere. Khaled klemmer hardt om glassflasken med cola.

– Jeg blir lei meg av å tenke på det nå. Jeg trengte fysisk kontakt etter et år på flukt og flere måneder på asylmottak, sier han.

Men han ville ikke ha sex med kvinnen. Khaled hadde hørt om dem som lå med eldre kvinner mot penger og gaver, men han hadde aldri trodde han ville være en av dem.

– Emosjonell tvang

Professor i strafferett ved Universitetet i Bergen, Jørn Jacobsen, mener forholdene gir sterke assosiasjoner til misbruk av stilling og avhengighetsforhold: Dersom de betrakter kvinnene som venner, kan det være snakk om misbruk av et tillits- eller avhengighetsforhold. Når kvinnene i tillegg har påtatt seg en formell stilling som frivillig, er det snakk om misbruk av stilling.

Slik Jacobsen ser det, er det en ytterligere situasjon, i tillegg til den materielle ubalansen, som går på alderen, livssituasjonen og sårbarheten til mennene.

–Det er ikke kun snakk om sexkjøploven, men like mye noe som retter seg mot å utnytte en posisjon man har. Her kan det være snakk om emosjonell eller følelsesmessig tvang, sier Jacobsen.

Blir fristet

I likhet med Khaled kom Yousef som 22-åring til Norge som enslig asylsøker i 2015 fra Syria. Yousef ønsker også å være anonym. Han forteller det er ekstremt tabu å snakke om forholdet han hadde til kvinnen, og skammer seg mye. For halvannet år siden fortalte han Khaled om sitt forhold til en kvinne fra Bergen.

Yousef forsto hverken norsk eller hadde gode engelskkunnskaper de første månedene i Norge, men han ville se landet og lære seg språket. I likhet med Khaled hadde han ingen penger og lite klær.

FIKK FLERE TUSEN KRONER: Yousef sier det er enkelt å si ja til pengene når du ikke har klær til å skifte, eller penger til å kjøpe mat. Foto: KLAUDIA LECH, VG

Han møter en kvinne i 40-årene på en datingapp hvor alle kan sende meldinger til alle. Kvinnen er ikke tilknyttet asylmottaket.

Yousef og kvinnen møtes flere ganger, forteller han. De går turer sammen. Kvinnen kjøper klær og andre ting Yousef trenger. På kvelden spiser de på dyre restauranter. Yousef føler hun tar vare på ham som en mor ville gjort. Men de har sex.

– Hun visste at jeg ikke hadde noe valg. Jeg lå med henne for gavene og pengene, sier Yousef. Han mener kvinnen var veldig direkte.

Yousef forklarer at det er enkelt å bli fristet av gavene og pengene når du ikke har klær til å skifte, eller penger til å kjøpe mat. Kontrasten fra et liv på flukt og på asylmottak til luksusleiligheter og gourmetmiddager var stor.

– Jeg hadde vært på flukt i ett år. Jeg hadde ingen penger, ingenting. På asylmottaket fikk vi 500 kroner en eller to ganger i måneden, men det holdt bare til noen middager, forteller Yousef.

Tilbud fra frivillige

Ifølge Yousef brukte kvinnen mellom 15 000 og 20 000 kroner hver gang de møttes.

– Jeg følte at hun gikk etter flyktninger. Norske gutter ville ikke sagt ja. Jeg tror hun følte at hun eide meg. På hotellrommet beordret hun meg rundt. Hadde jeg hatt oppholdstillatelse på den tiden, hadde jeg ikke trengt å ligge med henne. Hun visste hva hun gjorde, sier Yousef.

Etter at forholdet med kvinnen var slutt, fikk Yousef tilbud om et såkalt sugar-forhold med tre nye kvinner, hevder han.

Alle tre kvinnene skal ha vært frivillige ved asylmottaket.

SEXPRESS: Etter Yousef avsluttet det seksuelle forholdet med kvinnen, fikk han tilbud om gaver og penger mot sex fra tre andre frivillige ved mottaket. Foto: KLAUDIA LECH, VG

To av kvinnene oppsøkte ham på asylmottaket og var helt åpne om at forholdet skulle dreie seg om gaver og betaling mot sex, ifølge Yousef. Den siste kvinnen oppsøkte ham på et arrangement i regi av mottaket. Hun var mer diskret. Men han var ikke i tvil om hva hun ville.

Yousef takket nei til alle tre. Han tror de frivillige kvinnene så at han plutselig hadde nye, dyre klær og sko – og at det var åpenbart hvor det kom fra.

– Jeg skammer meg mye. Når jeg står foran speilet, kan jeg spørre meg hva jeg har gjort mot meg selv. Jeg blir lei meg av å tenke på det, det er noe jeg må ha med meg resten av livet. Noen ganger tenker jeg at det hadde vært bedre å bli i Syria, sier Yousef.

Yousef forteller at han aldri fikk informasjon om hvor han skulle henvende seg om han opplevde uønskede seksuelle tilnærmelser, eller uønsket seksuell kontakt, på asylmottaket.

Selv om Yousef og Khaled ble gode venner, tok det lang tid før de fortalte hverandre om sine opplevelser.

– Det er skambelagt å snakke om sånt i vår kultur, sier Yousef.

Kjønnsforskjell?

Samfunnet har en stereotypisk holdning til kjønn, mener spesialkonsulent ved Pro Sentret, Ulla Bjørndahl. Pro Sentret er Oslo kommunes tjenestetilbud for mennesker som har med erfaring med å selge eller bytte sex.

– Jeg er sikker på at mottakene hadde hatt en helt annen bevissthet hvis det var unge jenter og godt voksne menn. Kanskje også hvis det var godt voksne menn som skulle inn til disse guttene, sier hun.

SAMFUNNETS HOLDNINGER: Bjørg Norli (t.v) og Ulla Bjørndahl ved Pro Sentret mener samfunnet har en stereotypisk holdning til kjønn. Foto: THERESE ALICE SANNE, VG

Bjørndahl påpeker at det også har preget asyldebatten. Hun viser til holdninger om at asylsøkere ikke skal «komme hit og voldta norske kvinner».

– Gutter som kommer fra land med mindre kunnskap om kropp og seksualitet, vil være enda mindre bevisst på at de kan bli utnyttet enn norske gutter, sier Bjørndahl.

Det mener også lederen for Pro Sentret, Bjørg Norli.

– Det er høyere terskel for å tenke at unge gutter kan bli utnyttet av voksne kvinner. Det er et tema mange synes er vanskelig, sier hun.

Fleipet bort

I 2016 kartla Pro Sentret hjelpeapparatenes kunnskap om salg og bytte av sex blant unge i Oslo. Under kartleggingen fortalte flere aktører som jobber med unge, om unge asylsøkende menn med relasjoner til eldre norske kvinner, forteller Bjørndahl.

Det var forskjellige ansatte fra helsevesenet, oppsøkere, helsestasjoner, frivillige organisasjoner, skoler og andre som var i kontakt med unge mennesker generelt.

Men når organisasjonene spurte om kvinnene de bodde hos, ble det ofte fleipet bort. Guttene kunne svare «du vet», blunke og ikke snakke mer om det.

– Det kan godt hende noen kalte dem «sugar-mamma» også, men de som var i kontakt med de unge mennene visste ikke hvordan de skal takle det eller følge opp, sier Bjørndahl.

Avsluttet forholdet

Etter hvert klarte ikke Khaled å ha sex med kvinnen lenger. Han hevder han avsluttet det seksuelle forholdet og ble gradvis mindre avhengig av kvinnen.

I chatloggene VG har tilgang til, skriver kvinnen at hun ikke skjønner hvorfor, men Khaled er bestemt på at han ikke kan fortsette som før.

Utdrag fra chatloggen mellom Khaled og kvinnen. Foto: PRIVAT/KINE CAMILLA JAKOBSEN, VG

Nøler med hjelp

Nestleder i Utsattmann, Bjørn Aasmoe, jobber til daglig med menn som er blitt utsatt for overgrep ved SMISO Troms. Organisasjonen Utsattmann hjelper menn med å finne frem til støttesentre, fastleger og psykologer og jobber for å skape bevissthet rundt overgrep mot menn.

Aasmoe bekrefter at han gjennom sitt arbeid med Utsattmann har hørt om problematikken med kvinnelige ansatte og frivillige ved asylmottak, som utnytter unge, enslige asylsøkere.

– Men det er veldig vanskelig å si noe om omfanget. De som er utsatt for dette, både de under og over 18 år, søker sjelden hjelp, eller venter lenge med å oppsøke hjelp, sier Aasmoe.

Han anbefaler å kontakte Utsattmann, eller et støttesenter i nærheten, dersom du er blitt utsatt for overgrep, eller føler deg utnyttet i et avhengighetsforhold.

Ikke lenge etter forholdet er avsluttet, blir Khaled bedt på middag av en annen frivillig kvinne ved samme mottak. Under middagen tilbyr hun et forhold hvor hun gir ham gaver og penger – mot sex.

Khaled ble sjokkert over hvor direkte kvinnen var. Han synes kvinnen ble ubehagelig da han takket nei.

Store mørketall

Aasmoe understreker at overgrep skjer overalt, og ikke kun i større byer.

– Jeg kjenner til flere tilfeller, uten å kunne gå nærmere inn på forholdene av hensyn til guttene, opplyser Aasmoe.

Likevel kan han bekrefte at det ligner veldig på utnyttelse av maktforhold og posisjon mellom kvinner og de yngre, sårbare guttene og mennene.

Flyktninger er en veldig sårbar gruppe, fordi de ofte er avhengig av noen, noen andres omsorg, praktisk hjelp og å bli sett og bekreftet, påpeker Aasmoe.

– I dette ligger også seksualiteten. Utnyttes det på noen måte, er det snakk om overgrep i samme grad som når menn begår disse handlingene mot jenter, sier han.

På generelt grunnlag forteller Aasmoe at erfaringen fra hjelpeapparatet tilsier at kvinnelige overgripere oftest begår overgrep i en omsorgssituasjon.

NESTLEDER I UTSATTMANN: Bjørn Aasmoe forteller at ofte venter lenge med å oppsøke hjelp. Foto: Utsattmann

– Gutter og menn med kvinnelige overgripere blir ofte utsatt for overgrep i omsorgssituasjoner, altså seksuelle krenkelser i situasjoner der det kan være vanskelig å skjønne hva som skjer – eller komme seg ut av det, forteller han.

Aasmoe tror mange menn føler seg alene om det og velger å ikke snakke om overgrep. Han mener det er store mørketall.

Skaper avhengighet

Jon Ole Martinsen er seniorrådgiver i Norsk organisasjon for asylsøkere (NOAS). NOAS har som formål å ivareta asylsøkeres rettssikkerhet.

– Jeg kjenner til forholdene du beskriver. Relativt unge menn som er sammen med middelaldrende kvinner på grunn av fordelene og tjeneste man får av å være i et slikt forhold. Det er ingen ny problemstilling, sier Martinsen.

Men å si noe om hvor ofte NOAS oppdager slike forhold, vil være spekulativt, ifølge Martinsen.

– Vi ser innimellom at det er forhold mellom personer som har oppholdstillatelse og ikke, hvor maktrelasjonen er noe ubalansert. Enten det er alder, eller andre ting, som gjør at man fort havner i et avhengighetsforhold til den som har oppholdstillatelse, sier han.

Martinsen omtaler disse forholdene som avhengighetsforhold. Konsekvensene av å gå ut av et slikt forhold kan oppleves som dramatiske for de uten oppholdstillatelse, påpeker Martinsen.

Han mener enkelte ikke ville vært i slike forhold om livssituasjonen hadde vært annerledes.

Gjengangere

Martinsen er opptatt av å understreke at det finnes mange nyanser av forhold som inngås på asylmottak. Han forteller at han også har opplevd flotte, gjensidige kjærlighetsforhold.

– Det gjelder på tvers av kjønn, og samme kjønn og ikke kun unge menn som blir utnyttet av norske kvinner. Men vi har sett forhold mellom unge, ressurssvake gutter og middelaldrende kvinner, sier han.

NOAS har opplevd gjengangere blant de frivillige, forteller Martinsen.

– Det finnes enkelte som bevisst går inn for det. Det gjør jo at vi blir urolige, sier han.

– Blir de registrert på noen måte?

– Det blir ikke registrert på noen måte. Det er preget av enkelthistorier, noe som gjør det vanskelig å ta tak i. Hvor utbredt det er, er vanskelig å si.

– Finnes det noen varslingssystemer?

– Vi har ikke fått noen rasende e-poster. Det er mer det som avdekkes med arbeid i den enkelte sak. Det er også veldig viktig å presisere at man ikke skal mistenkeliggjøre de flotte relasjonene som har vært. Det vi snakker om her, er at det finnes noen unntak hvor den ene parten blir misbrukt.

– Hva med disse «gjengangere», blir de registrert på noen måte?

– Vi har ikke noe system som fanger dem opp. Hvis det var ved en registrering av barn eller søknad om samboerskap – da ville det kunnet bli fanget opp. Men det er sjelden at det er snakk om det i disse tilfellene.

Flyttes videre

Tidligere forsker i Fafo, Silje Sønsterudbråten, har forsket på omsorg for enslige mindreårige asylsøkere i Norge. Gjennom arbeidet med rapporten «Et trygt sted å vente» besøkte hun en rekke asylmottak og snakket både med ansatte og beboere på mottak, for å kartlegge hva slags omsorg ungdommer trenger og får.

– Det er ikke noe som tilsier at disse guttene blir ekstremt mye mer modne på 18-årsdagen. De har ikke mindre behov for omsorg, og blir ikke i større grad i stand til å ta risikovurderinger, eller se konsekvenser av handlinger de gjør, sier Sønsterudbråten.

Hun forteller at mange asylsøkere bor på mottak for enslige mindreårige frem til de fyller 18 år, da flyttes de på mottak for voksne.

Flere ansatte har uttrykt bekymring for den praksisen overfor Sønsterudbråten.

– Alle gjør feil

Khaled har i dag fått oppholdstillatelse. Han har frem til nylig hatt kontakt med kvinnen.

Khaled hevder utdraget er fra tiden etter han avsluttet det seksuelle forholdet. Foto: PRIVAT/KINE CAMILLA JAKOBSEN, VG

– Jeg synes det var galt av henne, hun brukte meg jo. Men hun har sagt unnskyld. Hun sier hun angrer på oppførselen mot meg og mannen sin, sier Khaled.

Etter at VG tok kontakt med kvinnen, oppsøkte hun Khaled i hans hjem. VG var til stede under møtet der Khaled konfronterte kvinnen med at han har følt seg brukt og utnyttet. Kvinnen bekrefter det seksuelle forholdet. Hun er gjort kjent med innholdet i saken, men vil ikke kommentere det som kommer frem.

Khaled er til tross for alt takknemlig for det kvinnen har gjort for ham.

– Hun er et godt menneske. Det er urettferdig å si at hun er et dårlig menneske – alle gjør feil, ingen er perfekt, sier Khaled.

Nå studerer, jobber og bor han for seg selv. Han har en kjæreste på sin egen alder som han er veldig glad i, forteller han.

Mottaket: – Forferdet og skuffet

Organisasjonen som drev mottaket Khaled bodde på, skriver dette i en epost til VG:

– Svært mange frivillige la ned en betydelig og uvurderlig innsats under flyktningskrisen. Vi er både forferdet og skuffet over å høre disse beretningene fra VshG om at noen av dem misbrukte tilliten som ble vist dem, både av oss og av mennesker som kom til asylmottaket i en svært sårbar livssituasjon.

Mottaket ble etablert i løpet av svært kort tid under flyktningkrisen og tidsnøden gjorde nødvendigvis rekrutteringsprosessene presset. Likevel var vi meget opptatt av kvalitetssikring av våre ansatte og frivillige så langt det lot seg gjøre. Politiattest var påkrevd fra alle frivillige, og det ble gitt opplæring og jevnlig oppfølging, hvor det blant annet ble lagt vekt på bevisstgjøring rundt rollen som frivillig og forebygging av uønskede relasjoner.

Vi jobbet med beboerne for en kultur hvor det skulle være mulig å henvende seg til ansatte hvis de hadde bekymringer. Dessuten, ettersom mange hadde dårlige erfaringer med politiet, oppfordret vi også dem til å komme innom for å ta en kaffekopp slik at det skulle legges til rette for tillit mellom beboere og politi.

Vi er veldig lei oss for å høre at dette likevel har skjedd.

Publisert: 22.09.18 kl. 09:02 Oppdatert: 22.10.18 kl. 11:46

Les også