Rusopplysningen bruker en femtrinns risikoskala med verdier fra "svært lav" til "svært høy" innen seks kategorier: 1. Akutt dødelighet. 2. Giftighet over tid. 3. Avhengighet. 4. Kognitive problemer. 5. Uønskede hendelser. 6. Interaksjoner.Verdiene er basert på en skjønnsmessig helhetsvurdering av tilgjengelig kunnskap og må kun ses som veiledende. De er også relative, slik at "svært lav risiko" ikke betyr at noe er ufarlig. Risikoskalaen tar utgangspunkt i normalindivider; rus- og legemidler som tolereres godt av de aller fleste, kan likevel være farlige for noen. Den tar også utgangspunkt i normal bruk; rusmidler som er skadelige ved en viss type bruk, men sjelden brukes slik, regnes som mindre skadelige enn tilsvarende skadelige rusmidler som ofte brukes slik.⦿⦿⦿⦾⦾Dødelig alkoholoverdose rammer først og fremst personer med svekket helse, ofte som følge av langvarig alkoholbruk. Det kan imidlertid også ramme friske personer som inntar svært mye alkohol. For voksne vil døden normalt kunne inntreffe ved inntak av 3-5 g ren etanol per kg kroppsvekt i løpet av et kort tidsrom. For en person på 60 kg tilsvarer dette 0,6 til én liter brennevin eller to og en halv til fire flasker vin, mens det for en person på 90 kg tilsvarer cirka én til halvannen liter brennevin eller fire til seks flasker vin. For alkoholvarer med ulovlig høy alkoholprosent, som hjemmebrent eller legesprit, kan bare noen få desiliter inntatt i løpet av et kort tidsrom være dødelig. Risikoen for dødelig overdose er høyere for barn, og tenåringer som drikker for første gang, kan falle i koma allerede ved inntak av 1 g etanol per kg kroppsvekt.⦿⦿⦿⦿⦿Alkohol er et løsemiddel som skader de fleste vev i menneskekroppen og brytes ned i leveren til giftstoffet acetaldehyd. Alkohol er kreftfremkallende, og minst 3,5 prosent av alle kreftdødsfall på verdensbasis antas å skyldes alkoholbruk. Hyppig alkoholbruk over tid fører til fettlever, en tilstand hvor leverens funksjon svekkes. Personer med fettlever står i fare for å utvikle leverbetennelse og skrumplever ved fortsatt overdreven alkoholbruk, og kan være ekstra sårbare for forgiftning av andre rus- og legemidler. Alkoholbruk kan også utløse andre kroniske betennelsestilstander, som magekatarr og bukspyttkjertelbetennelse. Alkohol er et av de skadeligste rusmidlene for hjernen, og et høyt alkoholforbruk over tid gir økt risiko for førtidig demens. Alkohol påvirker også hjertet, og gir økt risiko for hjerterytmeforstyrrelser og slag, både ved hyppig inntak av moderate mengder over tid og ved enkeltstående inntak av større mengder. Alkohol reduserer i tillegg tarmens opptak av folat, vitamin B6 og vitamin B12, og høyt alkoholforbruk over tid kan føre til underernæring og mangelsykdommer.⦿⦿⦿⦿⦾Alkohol regnes som et av de sterkest vanedannende rusmidlene. Etter høyt alkoholforbruk over en kortere periode, eksempelvis en helg med svært mye drikking, kan man oppleve abstinenser i form av angst og søvnproblemer. Etter høyt forbruk over lang tid, ses gjerne abstinenser i form av kraftig angst og søvnløshet, eventuelt psykoser og epileptiske anfall som i ekstremtilfeller kan være dødelige. Enkeltinntak av større mengder alkohol kan gjøre brukeren mer tilbøyelig til å drikke seg full igjen i nær fremtid, da evnen til konsekvenstenkning kan påvirkes i lengre tid etter endt rus. Alkoholavhengighet har tilsynelatende en sterk genetisk komponent, og det er stor individuell variasjon i hvor euforisk alkoholrusen oppleves. De med alkoholproblemer i familien bør derfor være svært varsomme med alkohol.⦿⦿⦿⦾⦾Både hyppig bruk av moderate mengder alkohol og regelmessig inntak av større mengder (helgefyll) er forbundet med økt risiko for angst og depresjon i det daglige. Svært høyt alkoholforbruk over tid kan føre til psykoselidelser. Noen få personer kan oppleve forbigående psykotiske symptomer (vrangforestillinger, hallusinasjoner) ved inntak av en moderat alkoholmengde, uten at de har et høyt alkoholforbruk til vanlig eller noen kjent underliggende psykisk lidelse. Også inntak av større mengder alkohol kan resultere i psykotiske symptomer; disse tilfellene vil ofte ses som overstadig beruselse/blackout, da brukeren er full og gjerne ikke husker mye i ettertid. Dersom man har blitt psykotisk i alkoholrus, bør man helst slutte å drikke, da dette tilsier høy risiko for senere rusutløste psykoser.⦿⦿⦿⦿⦿Alkoholrusens virkning på impulskontroll og dømmekraft gjør alkoholpåvirkede overrepresentert i ulykker, vold, voldtekt og selvmord. Alkohol fører i større grad enn andre rusmidler til aggresjon, og det anslås at 70-80 prosent av dem som er involvert i voldsepisoder, er alkoholpåvirket. Alkohol er også spesielt farlig i trafikken grunnet kombinasjonen av svekket reaksjonsevne og økt risikovilje. Nyere forskning viser at også bakrus fra alkohol er trafikkfarlig, selv om alkoholen er ute av blodet. (Å kjøre i en slik tilstand vil kunne være straffbart etter vegtrafikkloven § 21 første ledd.) Alkoholens virkning på brukerens dømmekraft gjør også at evnen til å kontrollere inntaket svekkes etter hvert som promillen stiger. Dette kombinert med at rusen er kortvarig, slik at man må drikke jevnt for å opprettholde "lykkepromillen", gjør alkohol lett å ta for mye av sammenliknet med enkelte andre rusmidler. Uerfarne brukere bør derfor ha et bevisst forhold til hvor mye de har tenkt å drikke, og helst planlegge dette i forveien.⦿⦿⦿⦿⦿Alkohol er et av de mest problematiske rusmidlene å kombinere med andre rusmidler. Samtidig er slik kombinasjon svært vanlig, både fordi alkohol er det mest utbredte og eneste lovlige festrusmiddelet og fordi svært mange debuterer med andre rusmidler fordi de mister hemninger i alkoholrus.Kombinasjon av alkohol medellergir betydelig økt risiko for overdose og pustestans. Det gir i tillegg økt risiko for oppkast i bevisstløs tilstand. Kombinasjon med andre sentraldempende, someller, er også risikabelt. Kombinasjon med visse dissosiativer, someller, øker risikoen for bevisstløshet og kvelning ved oppkast, eventuelt også pustestans dersom alkoholpromillen er høy nok. Er det mistanke om at en bevisstløs person har fått i seg både alkohol og et annet sentraldempende stoff, skal man ringe 113 og plassere personen i stabilt sideleie.Kombinasjon medstoffer gjør at man merker mindre av alkoholens sentraldempende virkning frem til den sentralstimulerende virkningen avtar. Risikoen for overdose er høyest ved bruk av kortvarige sentralstimulerende, som for eksempeleller enkelte, samt når alkohol inntas på "nedturen" (slutten) av den sentralstimulerende rusen. Samtidig bruk av alkohol og kokain fører til produksjon av stoffet kokaetylen i kroppen, som likner kokain i virkning, men varer lenger. Kokain, alkohol og kokaetylen er alle skadelige for hjertet, og kombinasjonen øker risikoen for hjerterytmeforstyrrelser, slag og infarkt på både kort og lang sikt.Kombinasjon av alkohol medellerer i utgangspunktet ikke spesielt farlig for kroppen. Lave doser psykedelika vil normalt kun gjøre at man føler seg mindre full, mens høye doser psykedelika vil kunne oppleves forvirrende og ubehagelige i kombinasjon med større mengder alkohol. Ved kombinasjon med cannabis er rekkefølgen avgjørende: Inntas cannabis før alkohol, vil dette normalt føre til langsommere promilleøkning, mens inntak av alkohol før cannabis vil kunne forsterke cannabisrusen betydelig, noen ganger i overveldende grad. Mange vil kunne oppleve svært ubehagelige effekter ved inntak av cannabis etter større mengder alkohol, som svimmelhet, oppkast og kraftig desorientering.Alkohol er farlig å kombinere med andre stoffer som belaster lever eller nyrer, eksempelviseller. Inntas store mengder alkohol og et eller flere slike rusmidler i kombinasjon, øker risikoen for overdose og organsvikt idet organene ikke klarer bryte ned stoffene fort nok. Dette gjelder også ved samtidig storinntak av legemidler som belaster disse organene, blant annet vanlige smerte- og betennelsesdempende somellerAlkohol har problematiske interaksjoner med en rekke andre lovlige legemidler. Du kan skaffe deg en fullstendig oversikt ved å bruke interaksjonssøket til Statens Legemiddelverk