Nå er én av tre 19-åringer i førstegangstjeneste en kvinne

Hver tredje 19-åring som i sommer kalles inn til førstegangstjeneste er en kvinne. – Vi vet vel ikke helt hva vi går til, sier Stine Kvam Graftås og Amanda Christine Brastad.

Anette Karlsen

18. juli 2016 20:01 Sist oppdatert 19. juli 2016

Denne sommeren er kjønnsnøytral verneplikt en realitet i Norge. Det betyr at Forsvaret kan velge fritt mellom alle som er født i 1997, og som i fjor gjennomførte sesjon.

Hele 32,7 prosent av 19-åringene som møter til førstegangstjeneste i sommer er kvinner, og medregnet alle aldergrupper dreier det seg om 26 prosent kvinner.

Det er en klart større andel enn Forsvaret hadde sett for seg.

De unge kvinnene møter opp for å bli militærpoliti og gardister. Besetning på skip og spesialister på å styre luftvern. Rene hærsoldater. Og mye mer.

Stine Kvam Graftås prøver hjelm for første gang. Den føles litt uvant, på samme måte som førstegangstjenesten som nå venter. Anette Karlsen

Fakta Så mange møter til førstegangstjeneste i sommer I juli og august er det innkalt 4131 soldater. Hæren får 2834, Sjøforsvaret 590 og Luftforsvaret 707). Totalt er 26 prosent kvinner. Men fra 1997-kullet, som utgjør 62,5 prosent av alle som er innkalt, er hele 32,7 prosent kvinner. De første kvinnene som skal inn møter på Madla ved Stavanger (til rekruttskole for Sjøforsvaret og Luftforsvaret), på Sessvollmoen (Militærpolitiet) og på Sessvollmoen (Garden). Det første av de store kvinneinnrykkene skjer på Madla 24.–26. juli. Vis mer

Her får du full oversikt over hvilke roller jenter og gutter som nå møter tll førstegangstjeneste kan få:

I Hæren

I Sjøforsvaret

I Luftforsvaret

Kvinnelige toppoffiserer mener dette gjør Forsvaret bedre

– Når du kan rekruttere fra hele befolkningen, og kan velge ut dem som er best egnet, blir konkurransen hardere. Da blir det en kvalitetsheving i Forsvaret generelt og i forhold til hvordan vi driver operasjoner i fremtiden.

Det sier Elisabeth Natvig, kontreadmiralen som i Forsvarsdepartementet i vår ledet arbeidet med Regjeringens nye langtidsplan for Forsvaret.

– Ja. Man må anta at Forsvaret blir bedre. Når et helt årskull med jenter kommer med, blir selekteringen av dem som kalles inn hardere, sier kontreadmiral Louise Kathrine Dedichen, Norges første kvinne på general- eller admiralsnivå.

– Nettopp fordi den nye vernepliktsordningen gir flere dyktige unge å velge fra, kan det bidra til styrke Forsvaret operative evne (kampkraft, red.anm.), sier brigader Ingrid Margrethe Gjerde, første kvinnelige sjef for Garden og i dag sjef for Krigsskolen.

Ingrid Margrethe Gjerde er sjef for Krigsskolen. Torgeir Haugaard, Forsvaret

Det tok 15–20 år i Forsvaret før Ingrid Gjerde mistet frykten for at hun skulle få jobber fordi hun er kvinne.

Les leder intervjuet med hun som i dag kanskje er den blant kvinnelige toppoffiserer som har skarpest operativ erfaring.

Fakta Her utdyper de hvorfor de mener at kvinnene hever Forsvaret - og hvorfor kvinner trives bedre enn menn i det militære. Ingrid Margrethe Gjerde, sjef for Krigsskolen – Jeg tror at vi kommer til å merke at vi i enda større grad får riktig person til de ulike funksjonene som skal fylles. Det er meget positivt. I tillegg vil det at hver fjerde soldat som kommer inn prege kulturen i Forsvaret. Det er forskjeller på kvinner og menn, blant annet på hvordan vi kommuniserer. – I tillegg kan flere kvinner med sine perspektiver bidra til å utfordre det bestående, det er sunt for alle typer organisasjoner med nye impulser. Elisabeth Natvig, sjef for Forsvarsdepartementets avdeling for forsvarspolitikk og langtidsplanlegging. – Hovedsaken her må være at man på sikt får en jevnere fordeling, en bedre kjønnsbalanse, i alle stillinger i Forsvaret. Det betyr at kvinnene som søker seg inn både må kunne løpe fort og tenke langt, og at mange er motivert til å fortsette etter førstegangstjenesten. – Gevinsten ved bedre kjønnsbalanse er den samme som på alle andre arbeidsplasser. I en del militære operasjoner vil det også være en fordel å involvere kvinner. Om at kvinner trives enda bedre en menn sier hun: – Det kan hende at de jentene som gjennomfører førstegangstjenesten er enda mer motivert enn guttene. Og de har neppe noe press fra foreldre. Louise Kathrine Dedichen: – Oppgavene Forsvaret har er for store og viktige til at ett kjønn bør håndtere dem nesten alene. Vi trenger mangfoldet for å ivareta alle nødvendige perspektiver. Når et helt årskull med jenter kommer med blir selekteringen av dem som kalles inn hardere. Da må man anta at Forsvaret blir bedre. Om behandling av norsk ungdom i Forsvaret sier hun: – Forsvaret som system er tilpasset dagens ungdom. Inkludert måten man snakker til ungdom på. Det er en gjensidig respekt mellom befal og soldater. – Jeg har besøkt FOS (Forsvarets opptak og seleksjon, for alle som vil ta lederutdanning). Til min store glede så jeg at dagens moderne utgave ikke kan sammenlignes med den fra noen år tilbake. De er flinke med ungdom. Mange instruktører er dessuten kvinner. I dag er det mange unge som sliter med å forholde seg til autoriteter. Blir det et problem? – Jeg tror at mange setter pris på systemet, på rutinene som dominerer hverdagen i Forsvaret. Jeg registrerer at mange kjapt tilpasser seg dette systemet, og setter pris på det. Systemet har også en oppdragende effekt. Vis mer

I dag er det hard konkurranse også blant jenter om å komme inn i Forsvaret, og gjøre det best mulig her.

Men det har ikke alltid vært slik. Som i 2008 ...

Kontreadmiral Elisabeth Natvig er sjef for langtidsplanlegging i Forsvarsdepartementet. Hun ledet arbeidet med regjeringens nye langtidsplan for Forsvaret. privat

Foreldre fortviler - nåløyet enda trangere for norsk ungdom

– I praksis blir det nå vanskeligere å komme inn i Forsvaret. Vi blir nødt til å avvise enda flere som er både motivert og kvalifisert, sier Elisabeth Natvig.

– Det skal bli spennende å se hvordan dette slår ut i praksis. Hvis vi ikke er flinke til å håndtere dette risikerer vi å få et negativt omdømme. Det er press fra foreldre som vil ha barna inn i Forsvaret, sier hun.

– Det man må være forberedt på er at Forsvaret gjør ting på en annen måte enn i det sivile, sier hovedtillitsvalgt for norske soldater, Camilla Kolsrud Hansen.

– Forsvaret har vært gjennom en stor omstilling for å ta imot flere kvinner. Dette er veldig positivt for Forsvaret. Man får litt nye måter å se ting på, litt nye måter å løse ting på. Forsvaret vil speile sivilbefolkningen i enda større grad. Dette er et gode som Forsvaret trenger, sier hun.

Gutter og jenter deler rom i gardeleiren på Huseby. Også det blir nytt for Amanda Brastad (19) og Stine Kvam Graftås (18). Anette Karlsen

– Vi vet ikke hva vi går til

Plutselig står de der med hjelm på hodet og et våpen i hendene. Om få dager skal Stine Kvam Graftås (18) og Amanda Christine Brastad (19) inn til førstegangstjeneste.

Sammen med Aftenposten får de en prøvesmak, Graftås skal selv bli gardist.

– Vi vet vel ikke helt hva vi går til, sier Brastad, som skal inn i Sjøforsvaret.

Fakta Slik blir de første dagene i førstegangstjeneste for jentene og guttene Kø. Utlevering av utstyr, som uniformer, sekker, bager. Opplæring i hvordan utstyret skal tas vare på. Inndeling i tropper og lag, og på rom. Etter hvert utdeling av våpen, for de fleste standardvåpenet HK 416. Konstant dårlig tid. Dette møter ungdommene som møter til rekruttskole i Forsvaret. Det blir mye fysisk de første dagene, og høyt aktivitetsnivå. For mange kommer også fysiske tester dag to eller tre, og tar mye tid den dagen det gjennomføres. Underveis blir de litt sluttet orden (marsjering og annen bevegelse som gjøres i grupper), og oppstillinger. Revelje er kl 0600 og i begynnelsen er man normalt sliten etter langvarig tjeneste kvelden før. Man skal rekke å spise og vaske rommet før inspeksjon ca kl 0715. Oppstilling er normalt kl 0725-0730, men dette kan variere. Alle må gå i uniform de to første ukene. Første helg må de være i leiren, den andre kan de reise ut, da i uniform. Siden får de normalt fri i helgene. Vis mer

Nervøse for de fysiske kravene

På Huseby møter de Thea Mausethagen (19) og Elise Sjulstad (19) som har to måneder igjen før de er ferdig med sin førstegangstjeneste i Garden.

Selv om de er raske til å anbefale både Forsvaret og Garden, legger de ikke skjul på at rektruttskolen var hard. Og at kravene var de samme for menn og kvinner. Det får Graftås og Brastad til å utveksle nervøse blikk.

– Jeg er litt stresset over det fysiske, fordi jeg har alltid vært svak, sier Graftås.

Men hun blir raskt beroliget av Mausethgaen, som forteller at hun selv ikke var godt trent da hun begynte i Forsvaret.

– Det går helt fint. Du blir sterk av rekruttskolen, forklarer hun.

Kvinner har inntatt den aller tøffeste skansen i det norske forsvaret – nemlig å trene seg til å bli spesialsoldat.

1400 ble spurt – ti kom seg gjennom første kull av ekstremutdanningen.

– Jeg har lært hvor langt et menneske kan gå, og hvor mye det bor i meg, og hvordan man fungerer i et lag. I tillegg har jeg fått en fysisk og mental robusthet jeg vil ha med meg videre i livet, sa Tora (23) til Aftenposten i august i fjor.

Fakta Dette avgjør hva slags oppgaver man får etter rekruttskolen Litt handler om hva slags kompetanse man har med seg inn i Forsvaret. Om man har noe akademisk eller yrkesrettet erfaring. Men mye handler også om ønsker, og ikke minst hva man viser av motivasjon og holdninger. Midtveis i rekruttskolen, etter fire av åtte uker, møter hver soldat en gruppe offiserer der ønsker og kvalifikasjoner gjennomgås. Mange vil få vakt- og sikringsoppgaver dit de kommer, andre får selvstendige og til dels svært krevende oppgaver, som om bord i skip og med håndtering av avanserte våpensystemer i Hæren. Vis mer

Det er absolutt ikke noe problem å dele rom med gutter, sier Mia Cathrine Kristiansen (t.v.) Aftenposten møtte henne og løytnant og troppssjef Kristine Hammer under storøvelsen Cold Response i mars. Ørn Borgen

Ikke mye skiftetid, men lite drama

Både Huseby og Madla har det blitt bygd om flere kaserner med tanke på det store innrykket av unge kvinner. På Madla bor gutter og jenter hver for seg, på Huseby deler de rom.

– Det blir dere vant til veldig fort. Vi enser ikke hverandre i det hele tatt, sier Sjulstad.

Gardistene forteller at det generelt er lite privatliv i Forsvaret, men at guttene får beskjed om å gå ut et par minutter når jentene skal skifte.

– Egentlig er vi glade for at det ikke var så mange jenter i vårt inntak, sier Mausethagen, og sender Brastad og Graftås et megetsigende blikk.

– Dere vet hvordan jenter kan være. Det blir mye overtenking og drama.

Fakta Stor årlig undersøkelse: Jenter trives enda bedre enn gutter Hele 54 prosent av jentene trives «meget godt» i Forsvaret. 35 prosent. trives «ganske godt». For gutter er tallene 41 og 40 prosent. To prosent av jentene og det samme for guttene sier de trives «dårlig». Det viser siste utgave av den store, årlige soldatundersøkelsen, der svært mange deltar. Vis mer

Torild Skard, i Landsstyret for Norsk Kvinnesaksforening (NKF), er blant skeptikerne til kvinnelig verneplikt. Ørn E. Borgen

Fakta Kvinnesaksleder skeptisk i 2007 - er det fortsatt I 2007 intervjuet Aftenposten en rekke kvinneprofiler om kjønnsnøytral verne, som da var et stort stridstema. Blant de skeptiske var Torild Skard, i Landsstyret for Norsk Kvinnesaksforening (NKF). Vi anser kvinnelig verneplikt som en total misforståelse av likestillingsbegrepet og likestillingslovens intensjoner. Kvinner skal verdsettes og tildeles makt og ressurser på linje med menn. Men kvinner og menn behøver ikke å være like eller gjøre de samme tingene for å bli likestilt. Vi vil sterkt advare mot at det øves press fra samfunnets side for å få kvinner inn i det militære og særlig at det innføres tvungen verneplikt, sa Skard. – Problemer som måtte knytte seg til verneplikten må løses på eget grunnlag, ikke ved å trekke inn en ny, hittil utenforstående gruppe. Vi reagerer også mot metodene som brukes, ved at Forsvaret fremstilles som mer «sexy» enn før for å virke tiltrekkende, sier Skard. Nå sier Skard, æresmedlem i foreningen men ikke aktiv i noen lederrolle: – Årsaken er da som nå at jeg er imot det jeg kaller en mekanisk likebehandling, der man gjør kvinner mest mulig lik menn. Noen ulikheter er faktisk positive, og utnyttes i stedet for begrenses. En annen grunn er at jeg har vært opptatt av fredsspørsmålet, og gjerne skulle ha prioritert at kvinner fikk ledende posisjoner for eksempel i et fredsdepartement. I dag er det ulike holdninger blant kvinnesakskvinner til kvinnelig verneplikt, Vis mer

Fakta Dette får du ut av førstegangstjenesten - i kroner og studiepoeng 5000 kroner i måneden. 32000 kroner i dimmepenger ved fullført tjeneste. Økonomiske støtteordninger for husleie og renteutgifter. To tilleggspoeng og mulighet til å ta opp fag fra videregående. Vis mer

Alice Asplund ble tvunget til å bade naken foran 30 medsoldater.

Her kan du lese om hva Forsvaret har gjort for unngå at noe sånt skjer igjen.

Som soldat på førstegangstjeneste i Norge i 2016 må du forberede deg på å bli kalt inn igjen flere ganger etter endt tjeneste.

Les om hvordan et regjeringsoppnevnt utvalg ser for seg fremtidens verneplikt.

Så å si alle kvinner i Forsvaret går rundt og lurer på om de er kvotert inn. Det skrev Aftenposten i fjor sommer.

Det legges et slør av mistenksomhet over alle kvinner, het det i en rapport, som møtte stor motstand i Forsvaret.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding