Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Som en håndsrekning til det tidligere militærdiktaturet Myanmar (Burma) etterga Norge i 2013 ei gjeld på 3,2 milliarder kroner.

Men snart er tida inne for å få noe tilbake.

Dagbladet kan nå fortelle at delvis statseide Telenor fra 2019 har oppnådd fritak for selskapsskatt i Myanmar, som er nummer 148 av 188 land på FNs HDI-indeks over menneskelig utvikling.

«Tax holiday»

Telenor vant i 2013 en av to ettertraktede mobillisenser i Myanmar, etter lengre tids posisjonering i landet.

I et brev til Finansdepartementet i august i år skriver Telenors fungerende finansdirektør Morten Karlsen Sørby at Telenor «forhandlet frem en avtale om såkalt «tax holiday» i forbindelse med sin etablering i landet».

- Dette indikerer at norske selskapers etikk er mindre enestående enn man liker å si. Det er synd at Telenor ikke bidrar med skatt i noen av de viktigste årene i Burmas historie, med den første demokratisk valgte regjeringen på 50 år, sier Audun Aagre i Støttekomiteen for Burma til Dagbladet.

Telenor har ikke tilsvarende skatteinsentiv i noe annet land.

Gunstig fritak

I sitt brev forklarer Sørby at Telenor fra februar 2019 skal «gå over i en femårsperiode hvor det ikke finner sted ordinær selskapsbeskatning».

Det kan være svært gunstig.

I 2019 har Telenor unnagjort mange oppstartinvesteringer, som trekker ned fortjenesten og dermed også skatten. Når fruktene for alvor kan begynne å høstes, slår skattefritaket inn.

Telenor har fram til september i år til sammen investert 1,5 milliarder dollar - omkring 13 milliarder kroner - i Myanmar.

I de tre første kvartalene av 2016 var Telenors inntekter i landet 5,3 milliarder kroner. Myanmar ble dermed landet med størst inntektsvekst fra samme periode året før, med 57 prosent. Driftsoverskuddet ble en halv milliard i tredje kvartal, og 1,7 milliarder i årets ni første måneder.

- Like vilkår

Ifølge Telenors kommunikasjonssjef Cathrine Stang Lund ble fritaket innvilget av Myanmar Investment Committee («MIC») i 2013.

«Tilsvarende skatteinsentiv er tilgjengelig for alle utenlandske investorer, for å tiltrekke internasjonal kapital til Myanmar», skriver hun til Dagbladet.

Myanmars Foreign Investment Law fra november 2012 sier at utenlandske selskaper skal gis skattefritak «for en periode på fem etterfølgende år inkludert året for kommersiell oppstart».

Det står ikke der at perioden kan begynne drøyt fem år etter oppstart.

«Insentivet ble gitt av MIC med like vilkår for oss og konkurrenter, altså at insentivet begynner etter fem år», skriver Stang Lund til dette.

«Konkurrenter» vil i praksis si det andre selskapet som fikk mobillisens i 2013, Ooredoo.

Ifølge Stang Lund har Myanmar også for andre bransjer innvilget et skatteinsentiv etter fem år. Hun beklager at Morten Sørby Karlsens formulering, at Telenor «forhandlet fram» skattefritak, «ikke var helt presis».

- Forkastelig

Forfatteren av boka «Skatteparadisene og den internasjonale selskapsskatteretten», Gregar Berg-Rolness, mener det er veldig uheldig at multinasjonale selskaper kan forhandle om skatten sin.

- Det er en helt forkastelig ting. Det er egentlig utrolig at et norsk statseid konsern kan oppføre seg slik i møte med et utviklingsland, sier Berg-Rolness, som er tidligere fungerende fylkesskattesjef i Vestfold.

Norge ga i 2015 Myanmar 256 millioner kroner i bilateral bistand. Telenor har siden 2013 betalt 47 millioner dollar, drøyt 400 millioner kroner, i direkte skatter i landet.

- Staten gir med en hånd og tar med en annen, sier Gregar Berg-Rolness.

- Sterk forhandlingsposisjon

- Denne typen skattefritak tapper utviklingslandene for milliarder, sier daglig leder Sigrid Klæboe i Tax Justice Network i Norge. Hun sier at dette ofte skyldes selskapenes sterke forhandlingsposisjon.

- Hvis ikke investerer selskapene i et annet land, sier hun.

«Landets regjering mener at man vil være i stand til å sikre samfunnsnyttige tiltak og utvikling av disse, selv om det gis skatteinsentiver til utenlandske investorer», skriver Cathrine Stang Lund.

Hun mener at det ikke er snakk om styrke i en forhandlingsprosess, fordi skatteinsentivet ikke er unikt for Telenor.