Heidi og Lars Ottesens familie er ikke som de fleste andre familier. De har nemlig elleve barn.

Mariann (23), Cecilie (17), Lillian (16), Henrik (14), Nikolai (12), Linnea (9), Fredrik (8), Alice (7), Ronja (4), Jakobine (3) og Agneta (1).

Men det stopper ikke der. I januar får søskenflokken en lillebror.

– Det gleder vi oss veldig til. Vi ville ikke vært foruten alle disse sjarmtrollene, sier Heidi.

– Vi er bare glad for å få en til, sier Linnea (9).

Mange søsken betyr mange å leke med. Foto: Kristin Skjefstad Isaksen / NRK

Når paret fra Sortland får spørsmål om hvorfor de har så mange barn, er det ikke så lett å svare.

– Det har egentlig bare blitt sånn. Etter at vi fikk Mariann gikk det seks år før vi fikk neste. Så ble det giftermål og barn nummer tre, etter hvert fire. Og sånn fortsatte det, sier Heidi Ottesen.

– Det går som regel greit å ha så mange. Det er bare herlig, sier pappa Lars Ottesen.

Fødselstallene stuper

I forrige uke fortalte NRK at antall fødsler i Nord-Norge er redusert med 35 prosent siden 1995, og aller verst er det i Finnmark og Nordland.

Til sammenlikning er nedgangen i resten av landet på ni prosent.

I fjor var fruktbarhetstallet i Norge på 1,56 barn per kvinne. Det er det laveste som noen gang er målt i Norge.

Kjøkkenbordet er langt, like langt som andre kjøkkenbord er når de er slått ut. Men slik er det hos Sortland-familien hver eneste dag. Foto: Kristin Skjefstad Isaksen / NRK

Sårende kommentarer og blikk

Heidi og Lars har gjort sitt for å få opp fødselstallene. Men med så mange unger er det ikke til å unngå at familien blir lagt merke til.

– Av og til får vi negative kommentarer. For eksempel at folk spør «hva skal dere med alle de ungene?» og «klarer dere å ta vare på alle?».

– Det er veldig sårende. Noen ganger spør jeg tilbake «ja, hva skal du med unge?», sier Heidi.

Begge opplever at folk har mange spørsmål om hvordan det er å ha så mange barn.

– De spør hvordan vi klarer det, at vi må ha veldig mye skittentøy. Men vi er vant til det, og har rutiner på sånt slik at det fungerer, sier Lars.

Men familien får også positive kommentarer fra folk som synes det er artig at de har blitt en storfamilie.

Med så mange søsken kan det være godt å melde seg litt ut av og til også, og dykke dypt inn i en god bok – eller et reklameblad, som Alice (7) gjør her. Foto: Kristin Skjefstad Isaksen / NRK

Ikke alene

Selv om familien av og til kjenner på at de er litt annerledes, så er de ikke alene.

Ved utgangen av 2018 var det 155 kvinner i Norge med 12 eller flere barn, ifølge Statistisk sentralbyrå.

I Norge har åtte av ti barnefamilier ett eller to barn. Andelen familier med ett barn er størst i Finnmark, etterfulgt av Oslo.

Andelen familier med minst fire barn er høyest i Sogn og Fjordane, der nesten fem prosent av familiene har fire eller flere barn.

– Supert å være mange

I flokken på Sortland er alle enige om at det er positivt å ha mange søsken.

– Det er faktisk fint. Du har søsken når du trenger dem, og det er mange å være sammen med. Det er godt å ha en stor familie, sier Linnea.

Linnea (9), Ronja (4) og Fredrik (8) gleder seg til å få enda en lekekamerat når lillebror kommer til verden i januar. Foto: Kristin Skjefstad Isaksen / NRK

– Er det mye kaos hos dere?

– Nei, ikke i det hele tatt. Vi krangler litt, men så blir vi fort venner igjen.

– Vi kan kalle det søskenkjærlighet, sier Cecilie (17).

For å få hverdagen til å gå rundt er Heidi hjemme med de tre minste, mens Lars er på jobb. Mariann som er eldst har flyttet hjemmefra for å studere.

– Først sender jeg de som går på barneskolen ut døra. Og så har jeg min egen lille barnehage her.

Og når lillebror kommer til verden i slutten av januar er det mye hjelp å få.

– Ja, vi kan holde han. Og hvis mamma trenger en bleie så kan vi hente, sier Linnea.