Norge bør opprette og drifte asylmottak i land i Afrika og Asia.

Flyktninger som reiser til hjemlandet på ferie kan miste oppholdstillatelsen.

Ekteskap ikke skal legges til grunn for innvandring til Norge.

Søskenbarnekteskap skal forbys.

Innvandrere må jobbe og bo i Norge i ti år før de kan få statsborgerskap.

Kun norske statsborgere skal være medlemmer av folketrygden.

Utenlandsk arbeidskraft skal betale inn til en «personlig folketrygdkonto», og dersom det innbetalte beløpet ikke dekker en eventuell sykmelding eller utførhet, må arbeidsinnvandreren forlate landet.

Dette er kun noen av de drastiske forslagene «Fremskrittspartiets Bærekraftutvalg» kommer med. Målet er kraftige kutt i innvandringen til Norge.

– Noen av disse forslagene vil være ganske enkle for oss å kvittere ut, andre vil vil trenge litt mer tid på å vurdere, sier Frp-leder Siv Jensen til NRK.

Intern uro i Frp

Siden april har Fremskrittspartiets bærekraftutvalg jobbet for å utmeisle partiets nye asyl- og innvandingspolitikk. Utvalget har vært ledet av nestleder Per Sandberg og Per-Willy Amundsen. Også Christian Tybring-Gjedde har vært sentral.

UTVALG: Christian Tybring-Gjedde fra Oslo Frp har deltatt i arbeidet med rapporten. Foto: Siv Sandvik / NRK

I en 43 sider lang rapport som NRK har fått tilgang til tegner utvalget et dystert bilde av hva som kan skje med den norske velferdsstaten dersom innvandringen fortsetter på samme nivå som i dag.

– Jeg er veldig glad for at innholdet i denne rapporten blir kjent. Jeg tipper det ikke tar lang tid før våre motstandere begynner å angripe det som står der, men vi trenger en debatt om norsk innvandringspolitikk, sier Jensen.

Men NRK kjenner til at ledelsen i Frp i utgangspunktet hadde bestemt seg for at rapporten ikke skulle offentliggjøres i sin helhet. Innad i partiet har det hersket sterk misnøye om at ledelsen kun ville presentere bruddstykker av innholdet før valget.

Frykter velferdsstaten vil bukke under

Jensen understreker overfor NRK at Frp ennå ikke har tatt stilling til hele rapporten, men at hun er enig i at «hver stein må snus» for å få ned innvandringen til Norge.

Jeg finner ingen regnefeil, men det er forskjell på det, og det å bruke tallene i gale sammenhenger og ha misvisende sammenligninger. Erling Holmøy, SSB.

Flere av tiltakene utvalget kommer med vil innebære enorme omveltninger, ikke bare for Norge, men for hele FN-systemet. Gruppa vil blant annet endre hele asylinstituttet, si opp dagens Flyktningkonvensjon og utfordre EØS og Schengen-samarbeidet for å sikre at Norge får mer kontroll over hvem og hvor mange som kommer til landet.

– Vi må endre asylinstituttet, og da må vi se nærmere på de internasjonele avtalene som regulerer dette, sier Jensen.

Rapporten går ut fra et premiss om at dagens innvandring ikke er bærekraftig.

Fremskrittspartiets utgangspunkt bygger på Finansavisens utregninger som igjen bygger på en SSB-rapport om de økonomiske virkningene av innvandring.

«Regnskapet viser at for hver R3-innvandrer (ikke-vestlig, journ. anm.) som kommer til Norge, påtar staten seg i gjennomsnitt en fremtidig netto kostnadsforpliktelse på 4,1 millioner kroner,» står det i utvalgets rapport.

Artikkelen fortsetter under videoen:

NETT-TV: Frp mener Norge ikke har råd til dagens innvandring. Du trenger javascript for å se video. NETT-TV: Frp mener Norge ikke har råd til dagens innvandring.

Beløpet på 4,1 millioner går over en periode på 86 år, der også utgifter knyttet til barn og eventuelle barnebarn er regnet med.

Dersom innvandringen fra ikke-vestlige land fortsetter som i dag, vil det koste staten 3051 milliarder kroner fram til 2100, hevder Frp-rapporten.

SSB advarer mot feil sammenhenger

Forskningsleder i Statistisk sentralbyrå, Erling Holmøy, sier til NRK at Frps rapport tar opp viktige problemstillinger rundt hvordan innvandringen påvirker norsk økonomi.

På forespørsel fra NRK har han lest rapporten der Frp kommer med en rekke tall og tabeller som viser hvor dyr innvandringen er.

– Jeg finner ingen regnefeil, men det er forskjell på det, og det å bruke tallene i gale sammenhenger og ha misvisende sammenligninger, sier han.

Han mener blant annet at dette utdraget fra rapporten kan misforstås:

«For å sette kostnaden på 4,1 millioner i perspektiv: I 2011 betalte hver person over 17 år i gjennomsnitt 95.300 kr i skatt. Det betyr at én gjennomsnittsnordmann må betale skatt i 42 år for å finansiere de statsfinansielle kostnadene ved én R3-innvandrer (ikke-vestlig innvandrer, journ. anm).»

Mange av oss vil finne det urettferdig å betale høye skatter og avgifter for å finansiere et høyt velferdsnivå for mennesker som selv burde bidratt. Frps bærekraftutvalg

Holmøy viser til at tallet på 4,1 millioner strekker seg over en tenkt periode på 86 år. Alle statens utgifter er med, også de knyttet til at nye innvandrere får etterkommere.

– Regnestykket på 4,1 millioner går jeg god for. Men her har man altså en sammenligning av en sum som går over 86 år, med en sum som går over 365 dager. At de tallene er veldig forskjellige, bør ikke overraske noen, sier han.

Jensen: – Ikke bærekraftig

Siv Jensen er ikke i tvil om at kostnadene hele velferdsstaten i fare.

– Det er ikke bærekraftig. Derfor har vi satt i gang et arbeid for å se på hvordan vi kan stramme inn norsk politikk, sier hun.

Asylsøkere reiser nå halve jorda rundt, typisk til Europa og andre vestlige land, og søker om permanent opphold for deretter å søke om opphold for resten av familien på familiegjenforening (...) I realiteten må dette kunne defineres som en velferdsinnvandring, som dertil går på bekostning av reelle flyktninger. Frps bærekraftutvalg

Nå kommer det rundt 16.000 ikke-vestlige innvandrere til Norge hvert år. Flere steder i rapporten som NRK har fått tilgang til operer utvalget med en ønsket reduksjon til mellom 1500 og 5000 nye innvandrere i året.

– Frp har lenge sagt at vi trenger en stopp i innvandringen til Norge. Akkurat hvilket nivå vi ender på kan jeg ikke si nå, men det er vel ingen hemmelighet at Frp går inn for drastiske kutt i innvandringen, sier Jensen.

For å få til det går altså Frps bærekraftutvalg inn for at Flyktningkonvensjonen må endres.

Bakgrunnen er at Frp hevder at avtalen fra 1951 «misbrukes i stor skala».

Partiet viser til at Flyktningkonvensjonen sprang ut fra 2. verdenskrig, der flukten gikk til nærmeste trygge land:

«Bærekraftutvalget konstaterer at dagens situasjon i Europa og andre vestlige land er at asylsøkere fra andre verdensdeler ikke søker midlertidig beskyttelse, men permanent opphold og deretter opphold for resten av familien gjennom familiegjenforening. I realiteten er dette en form for velferdsinnvandring, som etter Bærekraftutvalgets vurdering bryter med Flyktningkonvensjonens intensjoner.»



Men Jensen medgir at det er en vanskelig og tidkrevende oppgave å endre hvordan verdenssamfunnet behandler flyktninger.

– Dette må settes på kartet i internasjonale fora. Dette er ikke noe Norge kan gjøre alene, sier hun.

