Youtuberen «Tappelino», eller Benjamin Foss som han egentlig heter, ble i januar i år dømt til å betale erstatning etter et søksmål om ærekrenkelser i en video på Youtube.

Men nå er Tappelino igjen tema hos politiet for sin oppførsel på nett.

Han legger ut videoer der han snakker om og kritiserer andre. Selv mener han det er satire, og har blant annet en gruppe på Facebook der han kommuniserer med sine fans. Han lar seg ikke skremme av at han nå er politianmeldt igjen.

«Søppla hører hjemme i søppla»

Dette ble lagt ut i gruppen i juli. Foto: Skjermdump

Retusjerte bilder med humor på bekostning av andre, skjermdumper av private chatter, lenker til mediesaker og kommentarer om andre florerer i en Facebook-gruppe. Gruppa er for de ivrigste av Tappelinos fans, og innholdet er ofte pakket inn som internhumor.

Det er også kritikk og karakteristikker av andres kropp, utseende og meninger.

«Nå som grotten i Thailand er tømt og ledig, er det mulig å sende enkelte mennesker inn der? Nevner ikke navn»

«Lenge leve ytringsfrihet»

«Nam nam nam. Mer mobbing!»

«Kan jeg hjelpe til pappa? <33»

Ytringsfriheten råder

– I noen av tilfellene vil jeg si at det er mobbing. Men de som poster mener at selv om det er «hate speech» så er det fortsatt «free speech». At det er ytringsfrihet, og at de burde ha lov til å gjøre det, sier «Anders».

Han er 16 år og et av 6900 medlemmer i den lukkede gruppen på Facebook. Mange av dem er ungdom og unge voksne.

Et eksempel på en post som er lagt ut i gruppen i juli. Foto: skjermdump

Anders sier gruppa også er en arena for debatt, og at flertallet av diskusjonene er gode. Likevel vil han helst være anonym når han snakker om den.

– Det er en gjeng med ganske kvasse meninger, men det er fortsatt mye saklige og konstruktive ting, sier han.

Har anmeldt Tappelino

Mia Landsem har derimot ikke mye godt å si om forumet.

– Det er masse mobbing. Det er trakassering og seksuell trakassering, sier hun.

Hun er for mange kjent som «Datadetektiven», som sporer opp de som sprer ulovlige nakenbilder av andre. Landsem er en av personene som har fått kritikk og blitt harselert med i gruppen.

Mia Landsem ønsker å stoppe trakassering på internett. Foto: Kristine Sterud / NRK

Hun la ut skjermdumper fra gruppen på sin egen instagram-konto. Da mottok hun også kritikk for å selv henge ut andre.

– Jeg gjorde det for å vise at det er den kulturen vi har. Det er her ungene, brødrene og søstrene deres sitter, sier hun.

Hun sier hun har opplevd at gruppemedlemmer kontakter og ringer både henne, familien hennes og jobben hennes. Hun sier det er snakk om rundt 400 meldinger og forsøk på kontakt.

– Jeg tror ikke foreldre helt vet hva ungene deres gjør på nettet.

Derfor har hun også selv ringt og kontaktet foreldre til noen av dem som er under 18 år for å fortelle om trakasseringen.

Nå har hun også gått til rettslige skritt for å stoppe mobbekulturen på nett.

Denne meldingen la Tappelino ut i gruppen sin. Foto: Skjermdump

Ble stoppet under direktesending

I juli politianmeldte Landsem Foss for trusler, trakassering og hensynsløs adferd hun mener han har kommet med ovenfor henne både i Facebook-gruppen og i en direktesending på Youtube.

Politiet dukket opp på døra til Tappelino under direktesendingen og konfiskerte datautstyret hans. Han fikk pålegg om å holde seg unna internett de neste 24 timene.

Slike pålegg tror Kjersti Rønholt i KRIPOS vi kommer til å se mer til i tiden fremover. Men det kommer vi tilbake til. Mia Landsem sier nemlig hun vurderer å anmelde flere i gruppen for trakassering.

– Målet mitt er ikke få barn under 18 dømt. Målet mitt er de skal forstå at de gjør på nett, får konsekvenser utenfor nett også. Det er like kriminelt å holde på sånn på nettet som det er i skolegården.

Foss mener på sin side det ikke er hold i anklagene, men er enig i at ungdom i gruppen tidvis er i grenseland mellom mobbing og ytringsfrihet.

Vil ikke være moralpoliti

– Jeg kan absolutt innrømme at vi har hatt en god del innlegg og kommentarer som er i grenseland. Men jeg er veldig opptatt av at jeg ikke skal være en form for dommer eller moralpoliti som avgjør hva som er trakassering, eller bestemmer hva folk skal ytre seg om, sier Foss.

Bare fordi man engasjerer folk til at de skal skal kritisere en person, så betyr ikke det nødvendigvis at man skaper noen mobbekultur. Benjamin Foss

Han kjenner seg ikke igjen i at han fyrer opp en mobbekultur. Han mener han driver med kritikk av offentlige personer, pakket inn som satire.

– Bare fordi man engasjerer folk til at de skal kritisere en person, så betyr ikke det nødvendigvis at man skaper noen mobbekultur. Og det jeg har sett så er mesteparten av innleggene og kommentarene i den gruppa fra folk som prøver å skape sin egen form for satire rundt de sakene de er kritiske til, sier han.

Benjamin Foss lager videoer til Youtube, og har ofte direktesendinger.

Dette sier nettforumene Ekspandér faktaboks En talsperson for Facebook sier i en mail til NRK at Facebook skal være et sted der folk kan dele ansvar, og at de jobber for å finne balansen mellom ytringsfrihet samtidig som de vil gi folk en trygg og respektfull opplevelse. – Vi tolererer ikke mobbing eller trakassering. Du får lov til å ytre deg om temaer og personer av offentlig interesse, men vi fjerner innhold som går inn for å krenke privatpersoner. De sier de sletter innhold som strider mot deres retningslinjer, og at de også kan slette hele grupper. Det finnes også et chatterom på nettstedet Discord. Her kan man være anonym, og nettstedet er i hovedsak laget for å kunne diskutere spill. Også her har det ifølge Landsem foregått trakassering. Nettforumet Discord sier de har klare retningslinjer som de ber brukerne følge. – Vi leser ikke folks private meldinger, men undersøker og tar umiddelbare grep når vi får beskjed om brudd på retningslinjene. Vi vil fortsette å jobbe for at Discord fortsetter å være et nettsted for spillere, sier de til NRK. NRK har vært i kontakt med Youtube, som sier de ikke har noe å tilføre i saken.

Lett å misforstå

Gruppemedlem Anders tror måten å bruke satiren på kan misforstås.

Benjamin Foss sier hyllingen av ham er en intern spøk de har i gruppen. Han mener ungdommene der forstår at han driver med satire. Foto: skjermdump

– Det eldre publikum skjønner nok humoren, men det er mulig det er yngre medlemmer i gruppa som tror at det kun er ment som mobbing, og så går de og mobber selv på en måte som ikke er satire.

Foss poengterer at det er lett å komme inn i gruppen selv om den er lukket.

– Hvis man føler at noe er trakasserende, så kan man rapportere det inn til Facebook på vanlig måte, så avgjør de. Facebook har strengere retningslinjer enn norsk lov, sier han.

Et eksempel der både Benjamin Foss og Maria Stavang er redigert inn i et annet bilde. Foto: Skjermdump

– Jeg synes ikke det er morsomt

Maria Stavang, eller Piateed som hun kaller seg på nett, har også fått gjennomgå i facebook-gruppen.

– Det er jo ikke kritikk, men rene personangrep, sier hun.

Maria Stavang er selv komiker, men mener Foss' måte å drive satire på ikke er morsomt. Foto: Jorunn Hatling / NRK

Hun sier det mest ubehagelige er hvordan én video utvikler seg til at flere sender meldinger, tar kontakt og fortsetter trakasseringen.

– Noen sier jeg er en offentlig person og må tåle det, men jeg synes ikke dette er morsomt eller humor. Vitsene er hverken gjennomtenkte, eller smarte. Jeg synes de er ondskapsfulle.

Dette ble skrevet sammen med en VG-artikkel som handler om youtuberen Niat Mehari Medhanie som døde i en drukningsulykke. NRK har å valgt å sladde den andre navngitte personen i innlegget. Foto: Skjermdump

Politiet følger med

Kjersti Rønholt ved Kripos sier de kontinuerlig jobber med nettmobbing, og at det viktigste verktøyet er å forebygge. Selv om noe ikke nødvendigvis er straffbart, synes hun det er ugreit med mobbekulturer på nett.

Kjersti Rønholt et leder for nettpatruljen i Kripos. Foto: KRIPOS

– På samme måte vi ville tatt tak i en sånn problemstilling på en skole eller en fritidsklubb så må man ta tak i sånne situasjoner også på internett.

Hun viser til at på samme måte som politiet har myndighet til å bortvise noen fra sentrum en sen lørdagskveld, har de mulighet til å bortvise noen fra internett over en kortere periode. Det tror hun vi vil se mer til fremover.

I løpet av året skal alle de tolv politidistriktene i landet ha egne nettpatruljer.

– Det vi ser er at hvis man prøver å snakke til ungdom og prøver å være der de er, så har det en god effekt. Ungdom generelt hører på politiet.



– Kulturen læres av de voksne

Forsker på mediebruk blant ungdom, Tijana Milosevic, sier man ikke kan skylde på teknologien om hvorfor slike kulturer oppstår.

Tijana Milosevic forsker blant annet på mediepolitikk og mediebruk blant barn og unge ved Universitetet i Oslo. Foto: UiO

Hun sier det er vanskelig å trekke linjer mellom hva som er mobbing og ikke når det gjelder innhold på Facebook.

– Det handler ikke om teknologi, men om de sosiale normene og hvordan vi tenker om hverandre, forholder oss til hverandre og hva vi tenker om ydmyking, sier hun.

Hun sier barn lærer av voksne om hva som er standarden i en kultur. Og trekker frem retorikken til Donald Trump som et eksempel populærkulturen tar etter.

Hun tror det er viktig å eksponeres for det som finnes der ute.

– Å forby tilgang på visst innhold gjør at barna ikke får gjort opp sin egen mening på rett eller galt, eller bygget opp erfaring når de møter slike ting, sier hun.