Kommentar

Europas unge velger grønt

Av Per Olav Ødegård

Foto: Roar Hagen

EU-valgene viser et grønnere politiske landskap i Europa. Unge urbane velgere foretrekker grønne partier fremfor røde eller blå.

28. mai 2019

Dette er en kommentar. Kommentaren gir uttrykk for skribentens holdning

Artikkelen er over ett år gammel

Hadde de unge bestemt alene ville vi sett en grønn revolusjon i vesteuropeiske land. En valgdagsmåling i Frankrike viser at Les Vertes (De Grønne) er det klart største parti blant de mellom 18 og 24 år. I Tyskland stemte 33 prosent av de under 30 år på Die Grünen, langt mer enn hva regjeringspartiene samlet oppnådde.

Grønne partier gjør det spesielt godt blant unge liberale velgere i byene. De er tilhengere av EU fordi de mener forpliktende internasjonalt samarbeid er en forutsetning for å løse miljø- og klimautfordringene. De Grønne plasserer seg i sentrum, eller til venstre. De markerer tydelig avstand fra en annen fremvoksende bevegelse i Europa, de nasjonalistiske partiene på ytre høyre fløy.

les også Et valg som gir EU ny troverdighet

Det er verdt å merke seg at den grønne bølgen ikke har nådd de østeuropeiske medlemslandene i EU, og i liten grad de sørlige. Det er i nordvest byene farges grønne. I stor grad skyldes det et grønt og utålmodig ungdomsopprør. Høyrepopulistene fanger opp en annen form for misnøye, den som retter seg mot Brussel, globalisering og innvandring.

I Tyskland er “Die Grünen” blitt landets nest største parti med over 20 prosent av stemmene. Bare forbundskansler Angela Merkels kristeligdemokrater (CDU-CSU) er større. I Frankrike er “Les Verts” vokst fra å være en spire til å bli det tredje største. I Finland tok de andre plass med 16 prosent, godt foran Sosialdemokratene. Grønne partier så sterk fremgang i Irland. Nederland og i deler av Belgia, særlig i EU-hovedstaden Brussel. I England og Wales mer enn fordobler de grønne sin representasjon i EU-parlamentet.

De Grønne partiene inngår som en del av det store flertall i det nye Parlamentet som ønsker et sterkt EU-samarbeid. De pro-europeiske partigruppene har om lag 505 av 751 plasser, men en endret maktbalanse gir de Grønne mulighet til å sette et tydeligere stempel på politikken de neste årene. Det kan bety strengere utslippskrav, mer ambisiøse klimamål og krav om en grønn omstilling.

les også Overraskende EU-valg: – Kan bli mer grønn politikk

I Tyskland har skolestreikene, som svenske Greta Thunberg startet, bidratt til å gjøre klima til et hovedtema i valgkampen. Fredag deltok mer enn en million ungdommer og barn i klimastreiker i 120 land. Noe av virkningen avtegnes i Europavalget. 36 prosent av tyske førstegangsvelgere stemte på De Grønne. For tyske velgere var global oppvarming denne gang viktigere enn innvandring. De Grønne tok millioner av stemmer, først og fremst fra sosialdemokratene men også kristeligdemokratene.

Den samme effekten er, paradoksalt nok, ikke synlig i hennes hjemland. Det svenske Miljøpartiet gikk tilbake 3,8 prosent til 11,4, sammenlignet med forrige EU-valg.

Det pro-europeiske sentrum i Europa består, men med en endret maktbalanse. Blokken av høyre- og sentrumspartier er svekket, men fortsatt størst. De sosialdemokratiske partiene har gått tilbake. For å få flertall trenger de støtte fra liberale og grønne partier som begge økte sin representasjon.

En annen vinner er de høyrepopulistiske og nasjonalistiske partier. Det mest bemerkelsesverdige gjennombruddet fikk Matteo Salvinis italienske Liga, som ble landet største parti. I Frankrike klarte Marine Le Pen ytre høyre parti å vinne over president Emmanuel Macrons sentrumsparti. De EU-kritiske partiene øker sin representasjon i Europaparlamentet, hvor de vil utgjøre et mindretall med om lag 23 prosent av plassene. Men disse partiene utgjør langt fra en ensartet gruppe.

les også Berlusconi danket ut Mussolini i kamp om sete i EU-parlamentet

Europavalgene kan få politiske konsekvenser i enkelte land. Mandag var det krisesamtaler i den tyske regjeringen etter det nedslående resultatet. Der Spiegel mener regjeringskoalisjonen mellom kristeligdemokrater og sosialdemokrater står i fare for å gå i oppløsning. Valgresultatet har gjort begge partier usikre på veien videre. Merkels parti gikk tilbake fra 35 prosent ved forrige Europa-valg til 28 prosent, mens sosialdemokratene falt fra 27 til 15,5 prosent.

Særlig kritisk er situasjonen for sosialdemokratene som også opplevde et sviende nederlag i parlamentsvalget høsten 2017. De ville da forlate regjeringen for å markere seg som et tydelig opposisjonsparti. Men da alle andre regjeringsalternativer falt bort, måtte SPD motvillig bli med i en ny Merkel-ledet koalisjon. Det har blitt en varslet ulykke. SPD taper velgere i alle retninger, særlig til de grønne.

Problemet for de tradisjonelle partiene i Tyskland er at de ikke appellerer til de unge. Deres mest trofaste velgere er i aldersgruppen over 60 år. I et Europavalg er det mange kryssende konfliktlinjer og store regionale forskjeller. Det er også en tydelig generasjonskløft. De grønne vinner de unge.

Også EU vant en viktig seier søndag. Valgdeltakelsen var den høyeste på 20 år. Det styrker EUs demokratiske legitimitet.

Publisert: 28.05.19 kl. 12:46