I over ett år har statsminister Erna Solberg (H) hemmeligholdt flere av sine kalenderoppføringer, til tross for flere kritiske uttalelser fra Sivilombudsmannen.

Også finansminister Siv Jensen (Frp) satte seg på bakbeina da Dagbladet i april ba om å få vite hvem hun hadde hatt møter med. I september ble hun likevel tvunget til å gi innsyn i kalenderen sin.

Nå slår Sivilombudsmannen fast at treneringen av innsynskravet i Siv Jensens kalender var i strid med loven.

«Saksbehandlingstiden overskrider i betydelig grad lovens frist», heter det i konklusjonen fra Sivilombudsmannen som kom forrige mandag.

Samtidig må statsminister Erna Solbergs kalender gjennom en ny vurdering av hvilke møter offentligheten skal få vite at statsministeren har hatt, etter gjentatte kritiske uttalelser fra Sivilombudsmannen.

Åpnet opp om møter

I april i år ba Vegard Venli, da journalist i Dagbladet, om innsyn i finansminister Siv Jensens kalender.

I første omgang fikk Dagbladet avslag på innsynskravet, men i ettertid kom det fram at kalenderen inneholdt detaljer om møter med blant annet Rederiforbundet, ambassadørene fra Kina og Iran, en telefonsamtale med Lady de Rotschild, og et møte med leder Johan H. Andresen i Etikkrådet, milliardæren som Jensen har leid hytte av.

Legger seg flat

Etter et første avslag ba Dagbladets journalist om en utvidet begrunnelse. En slik begrunnelse skal komme så raskt som mulig, og senest innen ti dager, heter det i Sivilombudsmannens konklusjon.

Det tok likevel neste tre måneder før departementet ga et svar.

Dagbladet informerer Dagbladet gjør for ordens skyld at en samlet norsk presse i en høringsuttalelse har protestert mot forslaget om en endring av offentlighetsloven for å kunne unnta kalenderposter fra offentligheten.

Vegard Venli, som tidligere har jobbet med denne saken for Dagbladet, har som medlem av Pressens offentlighetsutvalg gitt innspill til høringsuttalelsen.

Etter en klage fra Dagbladet i februar konkluderte Sivilombudsmannen med at statsministerens e-post-kalender er åpen for innsyn i henhold til den norske offentlighetsloven.

«Saksbehandlingstiden var for lang og i strid med lovens frist», mener Sivilombudsmannen etter å ha vurdert saken. Han påpeker også at det er viktig at det offentlige behandler innsynskrav raskt, slik at det er mulig å få ut relevant informasjon mens en sak faktisk pågår, og ikke lenge etterpå.

«Dette innsynskravet var svært omfangsrikt. I tillegg reiste saken prinsipielle spørsmål om rekkevidden i offentleglova», skriver seniorrådgiver Kristina Tagmatarchi Storeng i finansdepartementet i en epost til Dagbladet.

Storeng vedgår likevel at finansdepartementet gjorde feil.

«Vi er enige i at saksbehandlingstiden har vært lengre enn den burde være. Det er ikke representativt for vår behandling av innsynssaker, og vi har beklaget», skriver hun.

Vil endre loven

Storeng viser også til at arbeidet med det nye lovforslaget hvor kalendere skal unntas innsyn, bekrefter at dette er komplisert.

Solberg-regjeringen foreslo like før sommeren et eget unntak i offentlighetsloven for opplysninger som er lagret i elektroniske kalenderoppføringer. Bestemmelsen vil ikke bare gjelde statsministeren, men alle offentlig ansatte og tillitsmenn:

«Det kan gjerast unntak frå innsyn for innføringar i elektroniske kalendrar», heter det i forslaget til ny lovtekst som kom fra departementet 4. juli, den siste uka før fellesferien.

Forslaget kom altså etter at Sivilombudsmannen to ganger hadde slått fast at kalenderoppføringer er offentlige dokumenter som man kan kreve innsyn i.

Ny vurdering

Foreløpig må regjeringen forholde seg til reglene som gjelder. Også statsministeren måtte gjennom en ny vurdering etter flere kritiske uttalelser fra Sivilombudsmannen.

I august i fjor ba Dagbladet om innsyn i alle statsministerens kalenderoppføringer for perioden 1. januar til og med 1. august det året. Det ønsket ikke Statsministerens kontor å gi.

Først ble innsynet avslått med henvisning til at oppføringene ikke er omfattet av offentlighetsloven. Den tolkningen avviste Sivilombudsmannen. Deretter argumenterte statsministerens kontor med at oppføringene måtte unntas offentlighet av hensyn til statsministerens sikkerhet.

- Min kalender er begrenset etter sikkerhetsloven. Unntak fra innsynet er med andre ord begrunnet i en sikkerhetsvurdering, sa Erna Solberg til Dagbladet tidligere i høst.

I august kom det nok en kritisk uttalelse fra Sivilombudsmannen, som Stortinget har oppnevnt for å ivareta den enkelte innbyggers rettigheter i møte med forvaltningen:

«Aktiviteter tilbake i tid som ikke har en regelmessig karakter, vil vanskelig kunne vise statsministerens bevegelsesmønster på en slik måte at det kan medføre slike skadefølger som sikkerhetsloven er ment å forebygge», heter det i uttalelsen.

Sivilombudsmann Aage Thor Falkanger reagerer ikke på at statsministeren vil holde enkelte av sine kommende møteplaner hemmelig, men at kalenderoppføringer fra møter som allerede har funnet sted, holdes skjult.

Står fast på hemmelighold

Etter Sivilombudsmannens kritikk, har Statsministerens kontor satt i gang nye vurderinger av offentlighet rundt kalenderpostene til Solberg, både bakover og framover i tid.

«Vi står fast på at statsministerens kalender ikke skal gis ut av hensyn til sikkerheten», skriver kommunikasjonssjef Trude Måseide i en epost til Dagbladet.

Måseide skriver også at Statsministerens kontor har lyttet til Sivilombudsmannen, og kommet til at det er sikkerhetsfaglig forsvarlig å gi innsyn i informasjon kontoret allerede har publisert selv på nett.

«Vi vurderer at Dagbladet kan få innsyn i informasjon om utadrettet aktivitet som allerede er offentliggjort», skriver hun.

I brev til Sivilombudsmannen av 12. oktober, skriver Statsministerens kontor også at det skal gjøres en ny vurdering av offentlighet rundt statsministerens kalenderposter i samarbeid med PST. Denne vurderingen skal være klar i løpet av de neste par ukene.