Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Finansminister Siv Jensen (Frp) legger nå fram sitt første langtidsvarsel for norsk økonomi i den såkalte Perspektivmeldingen.

Her ser regjeringen fram mot 2060, og regner på kostnadene ved å finansiere norske velferdsordninger. Fra 2030 vil offentlige utgifter øke raskere enn inntektene hvis vi ikke gjør endringer, ifølge beregningene. Fra da av vil også oljeinntektene ha mindre slagkraft inn i økonomien.

- Fra 2030 av må vi ha fem milliarder mindre i utgifter hvert år for å gå i null, konkluderer statsminister Erna Solberg (H) innledningsvis.

Finansminister Jensen legger til at de siste tiårene har vært en historisk god periode for Norge, en periode som ikke kan vare evig. Hun sier Norge kommer til å slite med å finansiere velferdsstaten dersom vi ikke jobber smartere.

- De siste tiårene har vært en gyllen periode for norsk økonomi. Viktige økonomiske trender har pekt vår vei. Nå brytes de trendene, sier Jensen.

Proteksjonisme

Hun sier oljeinntektene vil minke, samtidig som befolkningen vår blir stadig eldre.

- Statens pensjonsfond utland ventes ikke å vokse så mye som for, og oljeprisen ventes ikke tilbake til det samme nivået som noen år tilbake. Samtidig blir befolkningen eldre, som gjør at en større del av befolkningen står utenfor arbeidslivet, og medfører større utgifter i eldreomsorgen, sier Jensen.

I 2060 vil det være fire eldre for hver tiende arbeidstaker i Norge. I dag er det tallet 2,3.

Jensen ytret også bekymring for proteksjonistiske trekk i verden forøvrig.

- De siste årene har vi også sett tegn til proteksjonisme, og det kan vise seg å få store konsekvenser for et lite land som Norge, sier hun.

Tre hovedområder

Ifølge perspektivmeldingen er det sentralt at Norge lykkes godt innen de følgende tre hovedområdene for å være godt rustet for framtida.

Et trygt arbeidsliv med lav ledighet og høy sysselsetting

Velstandsveksten må nå fram til alle

Få mer igjen for innsatsen, både i private og offentlige virksomheter

Tidligere denne uka fortalte Jensen Dagbladet at perspektivmeldinga kom til å slå fast at innvandringen har bidratt til økt ulikhet i Norge.

- Perspektivmeldinga viser at høy innvandring betyr større ulikhet i samfunnet vårt. Her i Norge har de aller fleste alle fått ta del i velferdsveksten, vi har små forskjeller. Men siden 2005 har innvandringen og andelen fattige innvandrere økt kraftig, sa finansministeren.

Ledighet går ned

Samtidig faller arbeidsledigheten i Norge. I mars ble det 1 500 færre helt arbeidsledige her i landet, ifølge sesongjusterte tall fra Nav. Det var registrert 81 300 helt arbeidsledige, en nedgang på 8 000 personer sammenlignet med mars i fjor. Arbeidsledigheten er nå på 2,9 prosent, ned fra 3,2 prosent i mars i fjor.

Nedgangen i ledigheten fortsetter på Sør- og Vestlandet, men det var Hedmark og Telemark som hadde den største prosentvise nedgangen i antallet helt ledige i mars, ifølge NTB.

SSB-forsker Rolf Aaberge ga da Jensen rett i at innvandring er en viktig faktor for å forklare hvorfor ulikheten i Norge øker år for år.

- Det vi ser er at det to hovedfaktorer som bidrar til at ulikhetene i Norge har økt de siste årene: Økning i antall familier med lave inntekter på grunn av økt innvandring fra fattige land og økning i inntektsandelene til de rikeste i samfunnet, forklarte han.