FORSKERE: Lege og statistiker Per-Henrik Zahl ved Folkehelseinstituttet har sammen med overlege Jan Mæhlen ved Oslo universitetssykehus analysert 14 år med mammografiscreening i Norge. Konklusjonen er knallhard: - Mammografi gjør mer skade enn nytte, sier Zahl til VG. Foto: Fredrik Solstad, VG

Hvert år blir 800 kvinner brystkreft-pasienter uten grunn

Svært mange norske kvinner får vite at de har brystkreft uten at de har det, ifølge en ny norsk studie.

Karoline Flåm

Synnøve Åsebø

Oppdatert 21. februar 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

Hvert år får rundt 800 norske kvinner brystkreftbehandling, uten å egentlig ha brystkreft, viser studien. Nå advarer flere eksperter mot en massiv overdiagnostisering.

Grunnen? Mammografiscreeningen - som alle kvinner blir kalt inn til:

- Vil du holde deg frisk, bør du holde deg unna mammografiscreening, fastslår lege og statistiker Per-Henrik Zahl ved Folkehelseinstituttet.

Zahl understreker at han uttaler seg som forsker, og ikke på vegne av Folkehelseinstituttet.

Han har sammen med overlege Jan Mæhlen ved Oslo universitetssykehus analysert 14 år med mammografiscreening i Norge.

Og funnene er krystallklare:

**Mammografitesting har ført til at langt flere blir behandlet for brystkreft. Men økningen skyldes slett ikke at flere blir fanget opp tidlig. Den skyldes at mange får diagnosen helt unødvendig, ifølge studien.

**Hvert år får cirka 1300 kvinner diagnosen brystkreft som følge av mammografiscreening. Av disse er det hele 800 som får diagnosen unødvendig - og en unødig og potensielt dødelig behandling igangsettes.

- Får disse kvinnene rett og slett en feilaktig brystkreftdiagnose?

- Hvis du spør en patolog vil han nok si at diagnosen ikke nødvendigvis er feil, fordi han har oppdaget en svulst. Men vi vet jo at svært mange svulster forblir ufarlige eller forsvinner helt av seg selv. Dette dreier seg altså om helt ufarlige ting som feilaktig blir behandlet som brystkreft.

- Mammografi er en utmerket måte å finne svulster som ikke er farlige. Men det er en elendig metode om man vil oppdage svulstene som faktisk er farlige. Disse oppdager kvinnene selv, fordi de selv merker en kul som har forandret seg, legger han til.

Blir alvorlig skadet

Forskeren er særlig kritisk til overdiagnostiseringen fordi den potensielt kan være svært skadelig, i verste fall dødelig:

- Jeg tenker at dette er en av de største skandalene i moderne medisin, sier Zahl, og utdyper:

- Behandlingen innebærer jo ofte strålebehandling eller cellegift. En del blir alvorlig skadet av behandlingen, noen dør.

- Hvor mange dør?

- Det har jeg ikke nøyaktige tall på. Men hvis man anslår at to prosent av de som får cellegift dør av det, så blir det 16 dødsfall i året blant dem som feilaktig har fått en brystkreftdiagnose. Det er bare et talleksempel, men dette bør helt klart kartlegges og forskes mer på.

Nå retter forskeren kraftig skyts mot helsemyndighetene og mot Kreftforeningen, som han mener bevisst har holdt tilbake informasjon om hvor skadelig mammografien kan være.

Samme diskusjon pågår også i flere andre land, der nytten av mammografi nå er under kraftig debatt.

- Man må jo se nytten av dette i forhold til kostnaden det har. Man har argumentert med at man kan leve med kostnadene, fordi mammografi reduserer dødeligheten. Men det stemmer ikke, dødeligheten har ikke gått ned.

- Og kreftforeningen sier at jo tidligere man oppdager svulstene, jo bedre sjanser har man. Det stemmer heller ikke, vitenskapelig sett. Ingen av de 500 som hvert år får en «riktig» brystkreftdiagnose etter mammografi, reddes.

Av alle kvinner som dør av kreft, har 15 prosent brystkreftdiagnose. I 2009 døde 671 norske kvinner av bryskreft, i følge tall fra Kreftregisteret.

- Så du mener kvinner bør holde seg helt unna mammografi?

- Ja, vil du holde deg frisk, ville jeg holdt meg unna mammografi. Du ville ikke gått til en tannlege som borrer i stykker de friske tennene dine.

- Hva bør man gjøre i stedet?

- Man bør undersøke seg selv. Det som reduserer dødeligheten er bedre behandling og nyere medisin. Ikke mammografi, som gjør mer skade enn nytte.

- Har redusert dødeligheten

- Min umiddelbare reaksjon er at dette er fryktelig trist. Vi har sett at brystkreftdødeligheten har gått ned etter at vi startet programmet, og det er jo nettopp det som er formålet, sier Berit Damtjernhaug i Kreftregisteret, som leder Mammografiprogrammet.

- Men det overrasker meg ikke at de går ut med denne kritikken, for de dukker opp med jevne mellomrom, påpeker hun, uten at hun vil spekulere i hvorfor kritikken kommer.

Damtjernhaug presiserer at Zahl og Mæhlen bygger sine tall kun på statistiske metoder. Hele det norske mammografiprogrammet skal nå evalueres av seks forskergrupper.

- Noe av det de skal se på da er dødelighetsreduksjon, og vi tror at det i løpet av 2012 vil foreligge resultater fra disse. Men inntil da - og også videre - er det viktig at kvinner ikke lar seg skremme av dette, og at de fortsetter å møte opp, sier hun.

Gode prognoser

Damtjernhaug får støtte fra assisterende generalsekretær i Kreftforeningen, Ole Alexander Opdalshei.

- Kvinner må ikke la seg skremme. De må fortsette å møte til mammografi, sier han.

- Prognosene for dem som blir rammet av brystkreft er veldig gode. Blant dem som oppdager brystkreft i et tidlig stadium er 95 prosent i live etter fem år. Det underbygger viktigheten av å oppdage kreften tidlig, sier han.

- Stort sett alle europeiske land har et mammografiprogram, og dette er også i tråd med anbefalingene fra WHO. Vi mener at mammografiscreening har en dokumentert effekt i forhold til dødelighet blant kvinner som følge av brystkreft.

PS! Studien blir publisert i Tidsskrift for Den norske legeforening i dag.

Publisert: 21.02.12 kl. 09:08 Oppdatert: 21.02.12 kl. 13:07

Les også

Mer om Helse