Salget reguleres av delstatsmyndighetene, og er skattlagt. De håndhever en streng aldersgrense på 21 år, og det er begrenset hvor mye det er lov å kjøpe av gangen. Det er ikke lov å bruke cannabis og kjøre bil, og som med alkohol, er det ikke lov å røyke på offentlige steder. Det hele ser ut til å gå ganske så udramatisk for seg.

Etter folkeavstemninger høsten 2012 ble Colorado og Washington de to første delstatene i USA til å legalisere og regulere kjøp og salg av cannabis. Selv om cannabis fortsatt er ulovlig på føderalt nivå, har selv president Obama medgitt at han har vanskelig for å se at det er noe særlig verre enn alkohol. I fjor ble Uruguay første land i verden som startet med statlig produksjon og distribusjon av cannabis. Statsledere i Colombia, Bolivia og Guatemala har gått i spissen for det samme. En legaliseringsbølge skyller over det amerikanske kontinentet. Før eller siden vil den også nå Europas bredder. Nå skal debatten tas i FN.

Det er all grunn til å være skeptisk til en aggressiv kommersiell cannabisindustri, spesielt en som vil henvende seg mot unge, som tar mest skade av bruken. I likhet med alkohol, er det ingen som sier uhemmet bruk er helt ufarlig. På samme måte bør alkoholindustrien holdes strengere i tøylene. Men når USAs aldrende filantrop og milliardærinvestor George Soros spytter inn millioner av dollar for å legalisere cannabis, er det ikke for å tjene seg rik i et voksende marked. Det er heller ikke motivasjonen for Uruguays president Jose Mujica, som leder an legaliseringsdebatten i praksis. Det var neppe heller Thorvald Stoltenbergs motiv, når han sammen med FNs tidligere generalsekretær Kofi Annan i 2011 gikk inn for å legalisere cannabis. De to var medlemmer av The Global Commission on Drug Policy, som klart og tydelig anbefalte legalisering av den omstridte planten.

Det handler om å avslutte en feilslått «krig mot narkotika», som har gitt enorme menneskelige kostnader både i importland som USA og i eksportland som Colombia og Peru. Gjennom Mellom-Amerika, på vei mot USA, legger narkotikasmuglerne igjen en stygg sti av vold og kriminalitet. I Mexico har narkotikakartellenes brutale kamp tatt livet av rundt 80.000 mennesker de siste åtte årene. I USA ødelegger strenge narkotikalover livene til utallige unge og voksne. Fulle fengsler har gjort lite for å løse narkotikaproblemet. Selv i Norge kan det å bli tatt i å bruke cannabis stenge deg ute fra jobber som krever plettfritt rulleblad.

Så langt klarer innbyggerne i Colorado seg bra, til tross for dramatiske advarsler fra motstandsbevegelsen. Guvernør John Hickenlooper gleder seg over forventede skatteinntekter på 134 millioner dollar, og melder ikke om noen dramatisk økning i verken kriminalitet eller avhengighet. 1. juli åpnet Washington sitt første utsalgssted for cannabis. Alt tyder på at andre delstater vil følge etter.