Det er kun hudfargen og navnet Liban Hassan Nur som røper at bergenseren vi møter opprinnelig er fra et annet land.

– Jeg kom hit som åtteåring. Og jeg har jobbet for å bli integrert. Jeg har mange norske venner og det forklarer hvorfor jeg snakker flytende bergensk, smiler Liban som nå har blitt 24 år.

– Har du med deg en «neger»?

En fin vårdag i mai 2016 var Liban og noen venner invitert til russetreff på Os, like syd for Bergen. Stemningen var fin da de ankom stedet klokken 23 lørdag kveld. Men straks kameratene gikk ut av drosjen, fikk Liban et varsel om hva han hadde i vente.

– «Har du med deg en neger, Torgeir» spurte en av festdeltagerne som sto like i nærheten. Han snakket da direkte til kameraten min, om meg, forteller 24-åringen til TV 2.

Liban sier han ble lei seg, og tok det opp med vedkommende.

– Jeg spurte hvorfor han kalte meg «neger» og sa at han jo ikke kjente meg. Vedkommende sa da unnskyld, husker Liban.

Ble lurt bort fra festen

Festen fortsatte, men Liban følte at han som kalte ham «neger» hele tiden observerte hans bevegelser og fulgte etter ham der han gikk.

– Han «blikket» meg hele tiden. Jeg traff på ham overalt. Det endte med at vi ble enige om å gå utenfor og snakke ut om tingene. Ettersom det var høy musikk, sa han at vi kunne gå et stykke unna, sier Liban.

Liban og gjerningspersonen gikk noen hundre meter til de var ute av syne for festdeltakerne og russen som festet på området.

– Han fiklet voldsomt med å få sigarettene opp av lommen, og vi gikk lengre og lengre bort fra festen. Da vi kom et stykke unna dukket det plutselig opp 5-6 personer til. Da skjønte jeg at jeg var blitt lurt. Det hele gikk så fort for seg.

– Full av blod

Så fikk Liban rundjuling, og mistet bevisstheten.

Etter en kort stund våknet han til, liggende blodig og forslått på bakken. Han viser TV 2 plassen han ble slått ned på, en industritomt, langt unna både bilvei og bebyggelse. Liban sier at han ble filmet flere ganger og sparket mens han lå nede.

– Capsen min var borte, skjorten full av blod og hadde voldsomt vondt i ansiktet. Jeg ble sparket da jeg lå nede, forteller Liban.

«Se, en skamslått neger!»

En av de som var til stede da han ble slått filmet det hele. Og mens han lå blodig på bakken skrek gjerningsmannen: «Se en skamslått neger, du må faen ikke komme her, din jævla fitte».

I dommen fra Bergen tingrett står det at tiltalte «gikk deretter ned på en fest i nærheten og viste frem videoen til flere av deltakerne på festen».

Videre står det: «Retten finner det bevist at tiltalte slo fornærmede Liban Hassan Nur tre ganger i ansiktet med knyttet hånd. Slagene medførte at fornærmede falt i bakken og mistet bevisstheten en kort stund».

Rekordmange hatkrim-anmeldelser

I 2017 ble det registrert rekordmange anmeldelser knyttet til hatkriminalitet. Fra 216 anmeldelser i 2012 ble det i fjor registrert hele 549 saker.

– Vi registrerer en betydelig økning i antall anmeldelser. Vi tror det i hovedsak skyldes at flere er tilbøyelig til å anmelde, at folk er mer oppmerksom på at vi ønsker anmeldelser og at vi er blitt bedre som etat til å fokusere på disse sakene og registrere disse korrekt, sier seksjonssjef Harald Bøhler i Politidirektoratet (POD) til TV 2.

Hatkriminalitet har de siste årene fått økt offentlig oppmerksomhet, nasjonalt og internasjonalt. Ifølge straffeloven defineres hatkriminalitet slik: Lovbrudd som har sin bakgrunn i negative holdninger til faktisk eller oppfattet etnisitet, religion, homofil orientering og/eller nedsatt funksjonsevne.

– Betydelige mørketall

Ifølge en fersk rapport fra POD som bl.a. omtaler anmeldelser av hatkriminalitet i 2017 står det at det er grunn til å tro at hatkriminalitet kan ha betydelige mørketall, det vil si at handlinger ikke blir kjent for eller anmeldt til politiet.

– Vi tror vi har mørketall knyttet til både visse grupper i befolkningen som underrapporterer eller ikke ønsker å anmelde eller ikke tror at de kan anmelde. Vi tror også at vi har mørketall knyttet til anmeldelser i seg selv fordi det også er andre undersøkelser som tyder på det, sier Bøhler.

Han legger til at også registreringen av sakstyper har blitt bedre, men feilregistrering kan føre til at man ikke har den fulle og hele oversikten over denne type saker.

– Betyr økningen i antall anmeldelser at det hardner til i Norge?

– Vi har ikke holdepunkter for å si at det er tilfelle, slik en har registrert i andre land hvor hendelser har sammenheng med hatkriminlaitet, sier Bøhler.

Anmelder ikke hatkrim til politiet

Det er et problem at noen etniske grupper ikke anmelder saker til politiet, selv om de blir utsatt for hatkriminalitet og noen ganger vold.

– Det synes vi er synd. Saker som er krenkende eller voldelig bør anmeldes, og det håper jeg at man gjør. Og vi håper at man nå også ser at politiet tar disse sakene på fullt alvor, presiserer Bøhler overfor TV 2.

Han tror at skepsis til norsk politi og frykt for å anmelde noen ganger skyldes dårlige erfaringer man selv har med politiet i det landet man opprinnelig kommer i fra.

Liban fryktet represalier

Til TV 2 forteller Liban at han var usikker på om han skulle anmelde saken til politiet.

– Og jeg hva også usikker på hva som kom til å skje etter anmeldelsen. forteller Liban til TV 2.

Dette bet også etterforsker Anne Lyssand seg merke i da hun etterforsket saken:

– Fornærmede var veldig fortvilet og jeg fikk en veldig klar følelse av at han var redd for represalier, redd for at tiltalte skulle gjøre noe med ham, samle en gjeng og ta ham på nytt, sier politioverbetjent Lyssand til TV 2.

Hun understreker at politiet erfarer at frykt gjør at mange ikke anmelder.

– Jeg anbefaler folk som er utsatt for hatefulle gjerninger å ta kontakt med politiet. Vi har god kapasitet og prioriterer dette høyt og kan diskutere sakene med fornærmede, sier Lyssand til TV 2.

– Vi ble forskjellsbehandlet

Liban Nur fikk rundjuling, ble filmet av gjerningmannen som så spredte voldsvideoen på sosiale medier og skrøt av hendelsen. ​Strafferammen for dette er 6 års fengsel. Likevel ble gjerningsmannen dømt til 110 timer samfunnsstraff.

– Det var forferdelig, også å treffe vilt fremmede som hadde sett videoen på sosiale medier. Folk jeg ikke kjente fra før spurte hvordan det gikk med meg.

– Hadde det vært meg som hadde gjort dette så hadde nok det endt med fengsel.

– Tror du det?

– Ja, det tror jeg uten tvil. Når forklaringen til den lave straffen var at han var ustraffet og skoleflink og hadde en fremtid... sier Liban med gråten i halsen.

– Du valgte å ikke anke dommen?

– Min advokat mente jeg skulle slå meg til ro med dommen. Ta pengene, du kommer ikke videre og risikere å tape saken og få saksomkostningene i neste runde, sier Liban.

Da saken ble etterforsket nektet gjerningsmannen lenge for at han sto bak voldsepisoden. Ifølge Liban turde ingen av de som hadde kopi av voldsvideoen å gi denne til politiet.

– Det endte med at jeg måtte få tak i denne, og fikk videoen etter at faren til en som hadde kopi, oppfordret til at jeg skulle få den. Først da innrømmet gjerningsmannen at han sto bak volden.



Voldsvideoen ble et fellende bevis i saken mot den voldsdømte mannen som i dag er 19 år gammel.



TV 2 har forsøkt å få uttalelser fra gjerningspersonen, men har ikke lykkes med å få tak i ham.