Norge selger oljeaksjer av ren egeninteresse. Ikke for å redde verden. | Øystein K. Langberg

8. mars 2019 14:57 Sist oppdatert 12. mars 2019

Trine Skei Grande åpnet Venstres landsmøte fredag med en klimaseier. – Dette hadde ikke skjedd uten Venstre, sa hun. Ned Alley, NTB scanpix

Venstre fikk en etterlengtet klimaseier. Men hovedargumentet for å trekke Oljefondet ut av oljeaksjer, er å trygge Norges gigantiske formue.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Regjeringen har besluttet at Oljefondet skal gå ut av olje- og gasselskaper som hovedsakelig driver med leting og produksjon.

Det smaker godt for kriserammede Venstre, som fredag åpnet sitt landsmøte i Trøndelag. Klimaminister Ola Elvestuen omtaler nedsalget som «den viktigste klimabeslutningen vi er blitt enige om som en del av regjeringen».

Utgangspunktet for beslutningen hadde imidlertid ingenting med å redde verden å gjøre. Den handlet om å trygge Norges formue. Selv de som tror og håper at oljealderen vil vare i hundre år til, kan støtte dette forslaget.

Diskusjonen startet for alvor med et brev fra Norges Bank til Finansdepartementet i 2017. Her anbefalte banken at Oljefondet skulle selge oljeaksjene sine. Rådet var «utelukkende basert på finansielle argumenter», understreket banken, altså ikke ut fra et bestemt syn på utviklingen i oljebransjen eller et ønske om å kutte klimautslipp.

Mange egg i samme kurv

I stedet handler dette om spredning av risiko. Norges Bank mener at for mange av Norges egg er plassert i samme kurv, «oljekurven».

Ett egg er eierskapet i Equinor, som er verdt rundt 440 milliarder kroner.

Et annet egg er statens fremtidige oljeinntekter, anslått til 6000 milliarder av Finansdepartementet.

Et tredje egg er Oljefondets aksjer i olje- og gasselskaper, som var verdsatt til 321 milliarder ved utgangen av 2018.

Det er dette siste egget Norges Bank ville kvitte seg med. Ved å investere pengene i andre sektorer og bransjer, kunne det jevne ut noe av den voldsomme oljeskjevheten i statens samlede anslåtte formue.

Nasjonens fremste økonomer har imidlertid vært delt i synet på forslaget. Et utvalg ledet av NHH-rektor Øystein Thøgersen kom til motsatt konklusjon av Norges Bank i en rapport som ble lagt frem i fjor. Ved en stor nedtur i oljemarkedet vil fondets eierskap i oljeselskaper bety relativt lite fra eller til i tapt formue, mente utvalget.

Les også Norge kan tape tusen milliarder over natten. Det er kun et spørsmål om tid. | Øystein K. Langberg

Lite skritt i riktig retning

Til slutt gikk regjeringen for en mellomløsning: å selge en andel av Oljefondets olje- og gassaksjer. De vil kvitte seg med såkalte oppstrøms energiselskaper, altså selskaper i hovedsak driver med leting og produksjon. Ved årsskiftet eide fondet 134 selskaper i denne kategorien til en samlet markedsverdi av rundt 70 milliarder kroner, ifølge Finansdepartementet. Det betyr at store energiselskaper som BP og Exxon Mobil, som også har andre aktiviteter, ikke blir kastet ut.

Det er dermed et ganske lite egg som tas ut av kurven, og Norges sårbarhet overfor oljeprisendringer vil ikke endre seg veldig mye med dette grepet. Det er likevel et skritt i riktig retning.

Selv de som tror og håper at oljealderen vil vare i hundre år til, kan støtte dette forslaget

Stor internasjonal oppmerksomhet

Finansminister Siv Jensen understreker at norsk oljepolitikk ligger fast og at endringen handlet om å spre risiko, men både regjeringspartnerne i Venstre og miljøbevegelsen tar det som en stor seier. Forslaget fra Norges Bank ville aldri fått så mye støtte og oppmerksomhet uten den klare klimasymbolikken.

«Vi jubler for avgjørelsen», skriver Natur og Ungdom, mens organisasjonen Zero mener det «viser at regjeringen tar klimarisiko på alvor».

Klimaminister Elvestuen sier at det å redusere oljeavhengigheten, bare er «en del av begrunnelsen». «Det andre er det vi sier til verden», uttaler han til NTB.

Reaksjonene viser at verden følger med, og at den fokuserer mer på klima enn finansteori. Financial Times sendte ut en hastemelding da nyheten ble kjent fredag ettermiddag. Avisen slo fast at beslutningen ville sende «sjokkbølger gjennom energisektoren». Aksjene i de internasjonale oljegigantene falt betydelig på nyheten.

Nedsalget kutter ikke et eneste gram CO₂ i seg selv, men det har utvilsomt gitt miljøbevegelsen en kraftig vitamininnsprøyting og Venstre en seier å selge. Og så er norsk økonomi blitt litt mindre sårbar.