– Kjønnspoeng fører til at en jente med 4,9 i snitt stiller likt med en gutt som har 5,1 i snitt. En fare er at man går bort ifra akademias aller viktigste prinsipp, nemlig at kvalitet trumfer alt, sier stortingsrepresentant Sivert Bjørnstad i Frp.

Bjørnstad tror at fremtidens arbeidsmarked krever at man får tak i de beste studentene til de beste studiene uavhengig av kjønn.

– Bør bestemme selv

Marianne Aasen (Ap) mener utdanningsinstitusjonene bør få bestemme selv når det gjelder kjønnskvotering.

– Institusjonene bør selv bestemme da det er de som best vet hvordan opptakene fungerer, og når det er nødvendig med kjønnskvotering som virkemiddel, sier Aasen.

LES: Jentene tar over prestisjestudiene

60 prosent kvinner

På de fleste sivilingeniørstudiene ved NTNU gis jenter to tilleggspoeng, som legges til gjennomsnittet av karakterene.

Ellers er 60 prosent av studentene ved Universitetet i Oslo kvinner, og på de mest krevende studiene blir det stadig færre mannlige studenter. Universitetene i Bergen og Tromsø opplever den samme tendensen.

Marianne Aasen (Ap) mener at 60 prosent ikke er veldig dramatisk.

– Jeg tror vi har mye å gå på fortsatt, men det bør ikke nærme seg 85 prosent og oppover.

LES: Universitet slår likestillingsalarm