Mange flere kreftpasienter overlever nå enn tidligere, mye takket være bedre behandlingsmetoder. Men det kan dukke opp seneffekter av kreftbehandlingen.

– Man kommer ikke gjennom en inngående kreftbehandling uten at det er en pris å betale, sier professor og kreftspesialist Sophie Fosså til TV 2. Det har man ikke vært flink nok til å fortelle på forhånd til kreftpasienter, mener hun.

– Det finnes nesten ingen inngående kreftbehandling som ikke etterlater en del bivirkninger, sier Fosså.

Hun leder nasjonalt kompetansesenter for seneffekter etter kreftbehandling ved Radiumhospitalet. Hun har forsket på seneffektene i flere år og mener kunnskap om risikoen må ut til fastleger og pasienter.

Økt risiko

Man vet lite om hvor stor risikoen er og når den kan inntreffe. Men Fosså har dokumentert at særlig pasienter som får strålebehandling eller cellegift i ung alder har høyere risiko for senskader.

– Vi vet i dag at pasienter som får strålebehandling mot hjerteregionen, kan få tidligere hjerteinfarkt enn andre pasienter. De kan også få brystkreft. Derfor bør de få vite at de skal gå til mammografi etter ti år selv om de bare er 35 år gamle, mener Sophie Fosså.

– Det er ikke alle fastleger som har denne kunnskapen. Da får noen av disse pasientene ikke henvisning til mammografi når de ber om det fordi det vurderes som unødvendig, sier hun.

Fosså har laget en brosjyre for disse pasientene slik at man skal kunne selv passe bedre på. Den er til behandling hos myndighetene.

– Legene og helsetjenesten i kommunene må vite mer om senvirkningene. Derfor er det viktig med informasjon både til pasienter og leger så man kan være føre var, mener hun.

(Artikkelen fortsetter under bildet)

Radiumhospitalet i Oslo. (Foto: TV 2)

Frykt

Fosså mener man i Norden har et unikt utgangspunkt for å forske på seneffektene fordi man har gode registre og oversikt over pasientene.

– Men vil ikke dette skape engstelse hos folk som er kurert for kreft?

– Det kan skape frykt, og mye mer arbeid for fastlegene. Men det er en balansegang. Hvis man må regne med at 20 prosent av disse pasientene får brystkreft. Så er det så høyt antall at det er bedre å gjøre mammografi, mener Fosså.

Fosså har gjennom sitt arbeid møtt flere pasienter som har opplevd slike seneffekter.

– Jeg hadde en pasient som hadde fått strålebehandling for lymfeknutekreft som ungdom. Da hun var 39 år fikk hun hjerteinfarkt og fikk beskjed om det var arvelig, forteller Fosså.

– Jeg mente det kunne skyldes kreftbehandlingen og sendte henne til mammografi, men det drøyde i tid. Til slutt ble det oppdaget at hun hadde dobbeltsidig brystkreft som 42 åring. Hun sier selv i ettertid at hadde hun som pasient visst mer om senvirkningene hadde hun nok purret mer på for å få mammografi, sier Fosså til TV 2.

Fosså er Norges mest effektive forsker. (Foto: TV 2)

LES OGSÅ: Kreft rammer kvinner hardere økonomisk

Går av

Etter 43 år ved Radiumhospitalet i Oslo skal kreftforsker og lege Sophie Fosså gå av med pensjon i sommer. Hun har gjennom hardt arbeid og lange dager blitt Norges mest produktive forsker med nesten 700 publiserte forskningsartikler. I tillegg har hennes forskning og behandling betydd svært mye for tusenvis av norske menn.

– Pasientene er veldig viktige for meg. De gir meg observasjoner som jeg ønsker å forklare gjennom forskningen, sier professor Sophie Fosså til TV 2.

– Jeg kan ikke helbrede alle, men jeg kan hjelpe til å forlenge livet og gi de muligheten til å forberede seg på det som vil komme.

Sophie Fossås forskning på testikkelkreft har bidratt til at over 90 prosent av norske menn i dag overlever denne typen kreft.

Jeg har reddet mange. Men det viktige har verdt at de ikke bare lever, men også kan få barn etterpå. Jeg har vært opptatt av at kreftopererte skal ha mulighet til å leve et liv som alle andre, sier Fosså.

Pasienten må få tid

Fosså mener norske leger må gi pasientene mer av sin tid. Det nytter ikke å være rask når det gjelder å forklare diagnose og behandling til en kreftpasient.

– Tiden er et problem for mange leger og spesialister. Hvis man snakker med pasient i 30-45 minutter så får man bare «betalt» for 20 minutter. Jeg har tid til å sette meg inn i pasientens sak, men en spesialist og fastlege kan kanskje ikke ta seg denne tiden.

– Noen pasienter trenger mer tid og særlig nye pasienter. Jeg ser ofte at de ikke har forstått hvorfor de får den og den behandlingen og derfor er forklaring og forståelse svært viktig, sier Sophie Fosså.