Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Da juryen enstemmig gikk inn for å vedta byggingen av det nye Munchmuseet i Oslo i 2009, beskrev de Lambda-bygget som et «lystårn», som i kontrast til operaen skulle være lyst og gjennomskinnelig.

«Bygningen er elegant og ikonisk i dens enkelhet og vil bli et lystårn i fjorden som introduserer et fantastisk sted for å nyte Oslos unike landskap», het det blant annet i juryens begrunnelse, ifølge Arkitektnytt.

Men nå, som bygget er blitt oppført, er det ikke alle som er like enige i den beskrivelsen.

Arkitekt Gaute Brochmann, som er redaktør av tidsskriftet Arkitektur N og byutviklingsskribent i Morgenbladet, er skeptisk til hvordan Munchmuseet og deler av Bjørvika ser ut.

- Når jeg kommer fra Kvadraturen, ser Munchmuseet ut som en truende svart skygge, en koksgrå kloss, som luter seg over Operaen, sier Brochmann til Dagbladet.

LYSTÅRN: Da juryen enstemmig gikk inn for å bygge det nye Munchmuseet, ble det beskrevet som et lystårn. Foto: Estudio Hererros Vis mer

- Munchmuseet suger

Arkitekten og redaktøren var i utgangspunktet positiv til det nye Munchmuseet ut fra tegningene, men blir mer og mer skeptisk etter hvert som bygget reiser seg og fasaden blir mørkere.

- Jeg vi si at Munchmuseet suger, både i betydningen at det ikke ser bra ut - men også i betydningen at det suger alt lys ut av Bjørvika, sier Brochmann.

Da han først fikk se tegningene av bygget, framsto det som et blått, skimrende og transparent hus, men nå har arkitekten og skribenten endret syn.

- Nå framstår bygget som grått, svart og ugjennomtrengelig. Det som i tegningene viste et bygg med elegant knekk på toppen, framstår som en koksgrå koloss bestående av nesten tre like deler, sier han.

- Ser trist ut

Lambda-prosjektet, som er tegnet av den spanske arkitekten Juan Herreros, har i mange år høstet kritikk. Blant dem som var imot bygging av et nytt Munch-museum i Bjørvika, var arkitekt Didrik Hvoslef-Eide.

Hvoslef-Eide sin største innvending mot Lambda var at han mente det hindret byutviklingen i Oslo øst. Sammen med to andre arkitekter tegnet han et alternativt forslag for et nytt museum på Tøyen, for å vise at det var fysisk mulig å legge et nytt museum der, og for å styrke lokalsamfunnet.



Han har fulgt saken helt fram til i dag, forteller han til Dagbladet.

- Bygningen ser nå litt trist og grå ut, med noen aluminiumsprofiler som ødelegger den transparente virkningen som uttrykt i konkurranseprosjektet.

KOKSGRÅ KLOSS: Arkitekt Brochmann mener Lambda er en koksgrå kloss. Foto: NTB scanpix Vis mer

Hvoslef-Eide har vært særlig bekymret for at det nye Munchmuseet sperrer av forbindelsen mellom Operaen og Ekebergåsen, som han mener er en viktig akse i Bjørvika.

- Når jeg ser på Lambda nå i dagslys, ser det ganske mørkt og trist ut. På baksida er det kommet opp en betongfasade som er helt begivenhetsløs. Den triste veggen sperrer for Operaen, det som vi kunne være litt stolte av i Bjørvika.

Han mener dette er spesielt iøynefallende midt på dagen.

- Nå er jo hele Bjørvika gjennomgående grå. Det er et paradoks at til og med arbeidsbrakkene matcher med Lambda.

Han understreker at bygningen kanskje kommer til å ta seg bedre ut på natta, da lyset kommer på.

- Men da blir det veldig likt andre glassbygg, mener han.

- Et signalbygg

Dagbladet har ringt Kultur- og Idrettsbygg som har ansvaret for å føre opp bygningen. De bekrefter at fasaden i hovedsak er ferdig, med unntak av små justeringer.

- Det nye Munchmuseet er et signalbygg, og det er derfor naturlig at det er mange som engasjerer seg. Vi som byggherre er svært stolte over få være med på å bygge det nye museet, sier Eli Grimsby, direktør i Kultur- og idrettsbygg, Oslo kommune til Dagbladet.

- Det som er sikkert, er at glass og perforerte aluminiumspaneler vil framstå helt annerledes når lyset skrus på og museet tas i bruk enn under bygging. Fasaden vil også reflektere vann, lys og himmel på ulike måter i løpet av døgnet og årstidene.

Grimsby sier at de perforerte bølgepanelene skal gi publikum muligheten til å glimte ut til fjorden og byen, slik at utsikten blir en del av museumsopplevelsen. Hun mener også det er en fantastisk utsikt fra toppen av museet.

Aluminiumspanelene skal dessuten ifølge Grimsby også imøtekomme de høye klimakravene til bygget, samt at overflatene er tilpasset sånn at de ikke skal lage for sterke refleksjoner av sollyset.

- Det nye Munchmuseet er bygget for å ivareta kunsten på best mulig måte både med tanke på lys og temperatur, sier hun.

- En firkanta klump

Også Carl Ivar Hagen (Frp), som sitter i Oslo bystyre, har vært en sterk stemme i opposisjonen mot Lambda. Han var først og fremst imot å bruke mange milliarder på et nytt museum, og ville heller at pengene skulle gå til velferdstjenester.

- Først og fremst ville vi ikke bruke så mye penger på det formålet. Jeg synes ikke det er noen fantastiske fine greier i det hele tatt. Jeg har aldri likt det, verken tegningene eller det jeg ser blir bygget nå, sier han og forklarer:

- Det er en firkanta klump. Det er en vanlig firkantet bygning, og så er det den «tilten» på toppen i de øverste etasjene.

Hagen mener at når man bruker så mange millioner på en bygning, så må alle være fornøyde med den.

- Hadde det vært en fantastisk flott bygning som hadde gjort seg da man kom seilende inn fra sjøen, ville det vært noe annet. Jeg er ingen arkitekt, jeg er et vanlig menneske, men jeg synes ikke det er noen vakker bygning.