- Blivakker flytter til Danmark om de hever 200-kronersgrensen, sier internettgründeren Einar Øgrey Brandsdal.

Tirsdag kunne NA24 fortelle at netthandel aldri har vært billigere. Den norske kronen står svært sterkt både når det gjelder dollar, pund og euro, noe som gjør at en nå får mer for pengene enn tidligere.

Les også: Nå er netthandel historisk billig

Men dette er en sannhet med modifikasjoner. For selv om du nå får mer for pengene enn tidligere, er det andre deler av netthandelen som blir stadig dyrere.

I 1975 ble det bestemt at nordmenn skulle slippe å betale merverdiavgift og toll på varer med en verdi på under 200 kroner som ble importert til Norge.

Justeres år for år

Fordi det hvert år er en inflasjon i samfunnet, pleier regjeringen hvert år å såkalt indeksjustere de aller fleste satser. Avgifter blir økt med noen kroner, grunnbeløpet i folketrygden justeres litt - og statlige organer tillates å prisjustere sine priser. Prisen på kollektivtrafikk øker litt - og Posten justerer sine gebyrer for å fortolle forsendelser.

Fra 2012 til 2013 økte Postens fortollingsgebyr for forsendelser over tollgrensen fra 125 til 129 kroner.

Men enkelte satser blir aktivt utelukket fra denne indeksjusteringen, og forholdes uendret. Barnetrygden og 200-kronersgrensen er to av satsene som det har blitt vane for å ikke gjøre noe med, og som dermed reelt sett blir lavere for hvert år etter hvert som inflasjonen fortsetter.

Kraftig inflasjon

Det er nå 38 år siden 200-kronersgrensen ble innført, og på den tiden har inflasjonen vært hele 415 prosent.

Det betyr at 200 kroner i 1975 tilsvarer 1030 kroner i dag.

Eller om vi regner andre veien: Om de i 1975 hadde satt grensen på samme nivå som vi har i dag, burde tollgrensen da vært på rundt 39 kroner.

Om du nå kjøper en vare på internett til 201 kroner, tar Posten 129 kroner i gebyr for å innhente 50,25 kroner i merverdiavgift til staten slik at varen i realiteten koster deg 380,25 kroner.

Vil ikke bli endret

Før stortingsvalget i 2005 ønsket samtlige norske partier på Stortinget å øke tollgrensen til 400-1000 kroner, men etter valget ble det raskt klart at de rød-grønne mente konsekvensene for norske bedrifter ville bli for store hvis en gjorde det mer attraktivt å handle tollfritt på nett. Det ble derfor ikke en del av Soria Moria-erklæringen.

Foto: Joakim Løschbrandt (Mediehuset Nettavisen)

Den norske internettgründeren Einar Øgrey Brandsdal, som blant annet står bak nettbutikkene Netthandelen og Blivakker mener at en økning av tollgrensen ville gjøre det umulig å drive nettbutikk i Norge, og at han da ville flagge ut.

- Da flytter jeg hele «Blivakker» til Danmark, sier Brandsdal til Nettavisen NA24.

- Hvordan skal vi klare å konkurrere med utenlandske nettbutikker når de har 25 prosent forsprang på meg? I tillegg er jo den norske arbeidskraften dyrere, noe som heller ikke gjør det lettere, fortsetter han

Han sier at utfordringen ikke blir like stor for auksjonssiden Netthandelen, men at det på kosmetikk nærmest blir umulig.

- Snitthandelen på Netthandelen.no er på godt over 1.000 kroner, så der er det ikke så farlig, men for Blivakker er den på litt over 400 kroner og ved å øke momsgrensen til 500 kroner mer blir det da umulig å drive butikk i Norge, sier Brandsdal.

Les Det store intervjuet: - SV- og Ap-folk skal bare ha og ha og ha hele tiden

Høyre har vært et av partiene som har stått i spissen for en økning av tollfrigrensen, og har i dag programfestet at denne skal økes til 1000 kroner. Men nå gir partiet signaler om at dette ikke nødvendigvis vil bli en del av partiets program for neste stortingsperiode.

Foto: tomas@icu.no

- I Stortinget har vi foreslått en dobling til 400 kroner, men en økning til 1000 kr vil ramme norske butikker og arbeidsplasser. Det er ingen logikk i at det skal være billigere å kjøpe et produkt i utlandet. Derfor vil vi moderere forslaget fra inneværende program, forteller Høyres Arve Kambe til NA24.

Ifølge Kambe er det tilbakemeldinger fra personer som Brandsdal som har fått partiet til å endre syn.

- Det signalet tar Høyre på alvor! Derfor kommer vi ikke til å programfeste dette i neste periode, slik vi har gjort i denne perioden. Norske nettbedrifter skal ikke få ulemper fordi utenlandske bedrifter slipper skatter og avgifter. En større andel av handelen vil gå over nett, og dermed taper staten inntekter som i stedet kunne vært brukt på andre skatte- og avgiftslettelser og norske bedrifter mister sin konkurranseevne, sier han.

De betydelige administrasjonsgebyrene gjør likevel at partiet ikke ønsker å fjerne tollfrigrensen.

- En maksgrense som nå har stått stille i over 10 år, blir mindre og mindre verdt, men er et poeng for å redusere byråkratiet for stat og forbruker. Derfor skal vi ha en grense, men den må balansere flere hensyn.

Linda Hofstad Helleland, Nestleder i Høyres programkomité, forteller til NA24 at programmet for neste stortingsperiode ikke vil være ferdig før i mars, og at det enda gjenstår en del punkter.

- Personlig tror jeg komiteen vil være forsiktig med å tallfeste noe beløp, men dette kommer vi altså tilbake til, sier Helleland.