RUS OG KRIM: – I motsetning til hva Tore Sandvik gir et inntrykk av, er forskningslitteraturen klar nok på at vi ikke kan hevde at straff fører til redusert bruk av illegale rusmidler, skriver Kenneth A. Johansen. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

Debatt

Ikke riktig å straffe rusbrukere

Et så viktig spørsmål som straff for narkotikabruk fortjener en kunnskapsbasert debatt. Arbeiderpartiets Tore O. Sandvik bidrar ikke.

22. februar

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

KENNETH ARCTANDER JOHANSEN, daglig leder RIO Rusmisbrukernes Interesseorganisasjon

Unge mennesker i Portugal bruker dobbelt så mye narkotika som unge i Norge som følge av at landet avkriminaliserte bruk og besittelse av illegale rusmidler i 2001, hevder han. Men ifølge European Drug Report har Portugal en utbredelse på 8 prosent cannabisbruk blant unge, mens Norge ligger på 10 prosent (EMCDDA, 2019).

Ifølge avskrekkingsteorien han postulerer, vil oppmykning i lovverket føre til økt bruk, mens skjerping vil føre til mindre bruk. Tre forskere ved EMCDDA forsøkte å bekrefte denne teorien ved å finne en sammenheng mellom skjerping eller lemping av straffansvaret og cannabisbruk blant personer mellom 15 og 34 år. De undersøkte ti europeiske land som hadde gjennomført lovendringer over en femtenårs periode, og fant ingen slik sammenheng.

les også Tore O. Sandvik: Det er en enorm samfunnsgevinst i å holde narkotikabruken nede

Flere har forsøkt. Det har vært sett på sammenhengen mellom cannabislover og bruk blant ungdom i 27 land, uten å finne noen slik sammenheng. En gjennomgang av 41 forskningsartikler som så på effekten på bruk blant personer under 25 år som følge av liberalisering av cannabislover, konkluderte med at avkriminalisering av cannabis ikke førte til økt bruk. Skoleundersøkelser i 38 land utover 2000-tallet fant heller ingen statistisk signifikant effekt av liberalisering av lovverket på cannabisbruk.

Faktisk, har det vært funnet en negativ sammenheng i en studie som så på narkotikabruk hos personer mellom 15-24 år, i femten EU-land, som fant at sannsynligheten for narkotikabruk den siste måneden, var lavere i stater der besittelse til eget bruk ikke var straffbart.

Men ingen tror at avkriminalisering har ført til mindre bruk. På samme måte som ingen tror at straff har ført til mer bruk, til tross for at vi i Norge så at bruken økte i takt med skjerping av straffer utover 1990-tallet.

les også Fra straff til hjelp – hvordan lykkes i praksis?

I boken «Drug Policy and the Public Good» skriver Babor m.fl. (2018) at på grunnlag av foreliggende forskning som ser på endringer i bruksprevalens og sanksjoner i mange ulike land, er kort-tids effektene beskjedne, dersom de overhodet kan finnes.

I motsetning til hva Sandvik gir et inntrykk av, er forskningslitteraturen klar nok på at vi ikke kan hevde at straff fører til redusert bruk av illegale rusmidler. Straff er samfunnets sterkeste virkemiddel for å fordømme uønskede handlinger, og krever en solid begrunnelse. Straff er et tiltenkt onde som setter personer i gjeld, i fengsel og som gir dem et rulleblad som begrenser mulighetene deres på arbeidsmarkedet. De som mener at statsmakten skal bruke straff mot narkotikabruk, må begrunne dette svært godt der fordelene med god margin overgår ulempene.

Dersom formålet med straffen er å hindre utbredelse av bruk, slik Tore Sandvik påpeker, underbygger ikke forskningen kravet om fortsatt straff.

Publisert: 22.02.20 kl. 11:16