PST ville selv bestemme når de skulle følge loven om mobilovervåking

Stortinget vedtok lovverket om falske basestasjoner i 2013. Nå kommer det frem hvordan Politiets sikkerhetstjeneste (PST) ville forholde seg til det.

PST-sjef Benedicte Bjørnland mente varslingsplikten for såkalte "mobilregulerte soner" var i strid med taushetspliktbestemmelsene. Nå varsler PST all bruk av mobilovervåking til tilsynsmyndigheten. Her fra pressekonferansen da PSt avviste Aftenpostens mobildata fra Oslo. De mente dataene viste naturlige variasjoner og at verdiene var ugyldige og kunne være manipulert. Braastad, Audun

26. jan. 2016 16:00 Sist oppdatert 26. januar 2016

Sommeren 2013 vedtok Stortinget at politiet og Politiets sikkerhetstjeneste (PST) fikk utvidede fullmakter til å bruke falske basestasjoner til å overvåke eller stoppe mobiltrafikk i Norge.

Fra de folkevalgte var det imidlertid en forutsetning at politiet og PST skulle varsle tilsynsmyndighetene hver gang de setter opp basestasjonene, såkalte IMSI-catchere.

PST ville "godkjenne" varsling til Telenor og Netcom

Nå kan Aftenposten avsløre hvordan PST ønsket å forholde seg til loven Stortinget hadde vedtatt.

PSTs syn på den lovpålagte varslingen av mobilovervåking kommer frem i et utdrag fra et brev som er gradert "strengt fortrolig".

Brevet handler om hvordan sikkerhetstjenesten skal varsle Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom), slik de er forpliktet til etter loven dersom de overvåker mobiler med falske basestasjoner i et område.

Fakta Mobilovervåkingssaken I 2014 avslørte Aftenposten at mobilovervåkingsutstyr høyst sannsynlig var i bruk flere steder i Oslo, blant annet ved Stortinget. Etter seks måneders etterforskning henla Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og Oslo politidistrikt saken i juli i fjor som intet straffbart forhold. De mente dataene til Aftenposten viste naturlige variasjoner, og at flere av verdiene var ugyldige og kunne være manipulert. Etterretningstjenesten i Forsvaret støttet PST i konklusjonen om at det ikke var noe som tydet på at falske basestasjoner er blitt brukt i Oslo. Et utvalg satt ned av justis- og beredskapsminister Anders Anundsen etter Aftenpostens avsløringer, slo fast at fremmede stater og kriminelle bruker falske basestasjoner i Norge. Det kom også frem at teleselskapene hverken har verktøy eller systemer for å avsløre slik mobilovervåking. I oktober i fjor bevilget justis- og beredskapsminister Anders Anundsen (Frp) 11,6 millioner kroner over statsbudsjettet til NSM for å avdekke falske basestasjoner. Vis mer

I utdrag fra brevet kommer det frem at PST i fjor mente varsling unntaksvis – av hensyn til sensitiviteten – måtte kunne utsettes «eller eventuelt helt utgå».

Samtidig krevde PST at tilbyderen av mobilnett (for eksempel Telenor og Netcom) i områder der de driver mobilovervåking, ikke skulle varsles om at det foregår overvåking «uten PSTs godkjennelse».

De har hittil ikke villet snakke om det, men nå gjør de det:

Les også Slik overvåker norske myndigheter mobiler i Norge

Varslet Stortingets kontrollutvalg

- PST innhenter alltid rettens kjennelse når vi benytter imsi-fangere i kriminalitetsbekjempelsen. All vår bruk av imsi-fangere er lovlig. PST er i tillegg underlagt et særskilt kontrollregime gjennom EOS-utvalgets inspeksjoner ved DSE annenhver måned, hvor også tvangsmiddelbruk som bruk av imsi-fangere rutinemessig blir gjenstand for kontroll. PSTs bruk av tvangsmidler, herunder imsi-fangere, er således gjennomregulert, sa PST-sjef Benedicte Bjørnland på en pressekonferanse 26. mars i fjor. Braastad, Audun

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) ble så overrasket over ordlyden i brevet fra PST at de få dager senere valgte å varsle både Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings— og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget) og Justis- og beredskapsdepartementet.EOS-utvalget kontrollerer blant annet PSTs bruk av skjulte tvangsmidler.

— Vi fant det riktig å informere om at varslingsplikten, etter vår mening, ikke ble fulgt, sier John-Eivind Velure, avdelingsdirektør i frekvensavdelingen i Nasjonal kommunikasjonsmyndighet.

I brevet skriver Nkom at de anser det "naturlig at lovgiver, gjennom dertil oppnevnt kontrollorgan, blir gjort oppmerksom på at de forutsetninger lovgiver fikk presentert ved behandling av lovendringen, ikke medfører riktighet".

Fakta Slik lokker IMSI-catcheren til seg mobilen En vanlig metode for kjente IMSI-grabber eller aktive overvåkingssystemer er å gjøre følgende fire steg: 1: Sette opp en falskt Location Area Code eller en falsk celle på ubrukt radiokanal for å tvinge telefoner i nærheten til å gi fra seg informasjon da den må kommunisere med basen og for eksempel gjøre en «Location Update». 2: Etablere den falske cellen som en nabocelle som tar del i overtagelsen av din telefon fra forrige celle i området du er i ferd med å forlate. 3: Gjøre en grabbing av IMSI-nummeret ditt for å sjekke om den de leter etter er i området. 4: Velge seg ut telefonen man leter etter og utføre flere type manipulasjoner av verdier som gjør at den falske cellen som er satt opp er den som tjener telefonen din, og ikke den offisielle cellen til teleselskapet. Vis mer

Reagerte sterkt

Nkom skriver i brevet at dersom PST ikke kan sette opp mobilovervåking uten å bryte "minst ett av regelsettene", anser det at den eneste "juridisk farbare vei" er at PST ikke bruker mobilovervåkingsutstyret før "motstriden eventuelt løses av lovgiver".

Til PSTs ønske om at de selv skal "godkjenne" at Nkom varsler selskapene som eier mobilnettene, svarer Nkom at de hverken har "ønske om, eller mulighet til, å unndra seg det ansvar og den myndighet som er lagt til oss etter loven".

Overvåket i strid med loven

I mars i fjor avslørte Aftenposten atnorsk politi og Politiets sikkerhetstjeneste (PST) ikke varslet slik loven sier.

PST-sjef Benedicte Bjørnland mente varslingsplikten var i strid med taushetspliktbestemmelsene.

Etter Aftenpostens artikler i fjor vinter vedgikk justis— og beredskapsminister Anders Anundsen (Frp) og lovavdelingen i Justisdepartementet at dette var feil, og at politiets bruk av mobilovervåking ikke var blitt varslet.

— Jeg vil sørge for at PST etterlever dette, sa Anundsen den gang.

PST: Varsler ved alle tilfeller

PST opplyser til Aftenposten at de nå varsler ved alle tilfeller. Nkom bekrefter også at det nå er enighet om varslingen.

— PST følger retningslinjene for varsling som er utarbeidet av Nkom, sier avdelingsdirektør Velure.

Frem tilAftenpostenskartlegging av mobilovervåkingsutstyri Oslo før jul 2014 hadde hverken politiet eller PST fulgt varslingsplikten en eneste gang. Som Aftenposten skrev i går kom det i fjor 35 varsler om bruk av mobilovervåkingssoner.

EOS-utvalget vil følge opp

EOS-utvalget skrev i sin årsmelding for 2014 at de vil følge opp PSTs varsling til Nkom. Utvalgsleder Eldbjørg Løwer sier til Aftenposten at de kommer til å omtale dette nærmere i årsmeldingen for 2015, som legges frem i vår.

Fakta Dette sier ekomloven § 6-2a. Mobilregulert sone Politiet og Nasjonal sikkerhetsmyndighet skal varsle myndigheten uten ugrunnet opphold etter at frekvenser som er tildelt andre, er tatt i bruk. Varsel skal angi frekvensområde, tidsrom og sted. Myndigheten avgjør i samråd med politiet eller Nasjonal sikkerhetsmyndighet om og i tilfelle når rettighetshavere skal underrettes. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding