EVAKUERES: Kvinner og barn evakueres fra det siste området som IS kontrollerer i Syria, og tas hånd om av den USA-støttede SDF-miltsen. Bildet er fra mars i år. Foto: BULENT KILIC / AFP

Kripos må kutte: - Får konsekvenser for etterforskningen av krigsforbrytelser

Kripos’ evne til å etterforske krigsforbrytelser blir svekket som følge av «en krevende budsjettsituasjon». – Sjokkerende, sier SVs Petter Eide.

19. august 2019

Artikkelen er over ett år gammel

I likhet med resten av norsk politi står Kripos i det de kaller «en krevende budsjettsituasjon» blant annet som følge av regjeringens Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform og det siste disponeringsskrivet fra Politidirektoratet.

Det fører til at de i 2019 tvinges til å gjennomføre flere tiltak for å redusere kostnader.

Et av kuttene skjer i Seksjon for Internasjonale Forbrytelser (SIF) – den delen av Kripos som blant annet har som ansvar å etterforske eventuelle krigsforbrytelser begått av norske fremmedkrigere i Syria og Irak.

– Dette medfører at SIF får svekket evne til å etterforske nye saker, og konsekvenser for Kripos’ evne til å etterforske krigsforbrytelser, sier Vigleik Antun, assisterende sjef for Kripos, til VG.

– Med tiltaket følger også en risiko for at Kripos og norsk politi ikke klarer å møte de politiske og internasjonale forventningene knyttet til etterforskning av krigsforbrytersaker, fortsetter han.

Samtidig understreker Antun at kuttet ikke rammer pågående etterforskninger, og at Kripos’ kostnadsreduserende tiltak skjer på områdene der de mener konsekvensene samlet sett er minst.

Han vil ikke si eksakt beløp for hvor mye Kripos må kutte.

les også Ber Norge hente hjem familier fra Syria

Tilsyn bekrefter

En inspeksjon Det nasjonale statsadvokatembetet (NAST) gjorde ved SIF i mai i år, bekrefter at avdelingen er nede på tannkjøttet. Hovedfunnene i tilsynsrapporten, som VG har fått tilgang til, er som følger:

Dypt kritisk bemanningssituasjon på SIF som allerede var skåret inn til benet, før ytterligere kutt ble foretatt tidligere i år.

Norge kan bli en frihavn for krigsforbrytere om SIF ikke vesentlig styrkes.

Syriaporteføljen som skulle styrkes, går på sparebluss og saker ligger.

Etterretning nedskaleres fordi det ikke er nok etterforskere i den andre enden.

RESSURSMANGEL: Seksjon for internasjonale forbrytelser (SIF) skal egentlig bestå av elleve etterforskere. Da NAST gjorde tilsyn i vår, sa seksjonsleder Sigurd Andreas Moe at det per i dag kun er fem som jobber fulltid i SIF. Foto: Harald Henden

Om Syria-porteføljen skriver NAST følgende:

«Det er opprettet enkelte undersøkelsessaker i Syria-porteføljen. Ressurssituasjonen på SIF gjør det per nå nærmest umulig å etterforske dem».

les også Tysk kvinne dømt for IS-medlemskap: – Bare et tidsspørsmål før vi ser dette i Norge

SV tordner

Kuttene i SIF skjer parallelt med en pågående diskusjon i regjeringen om hva som skal skje med norske barn som er fanget flyktningleirer i Syria med gjenlevende foreldre som dro til landet for å slutte seg til jihadistgruppen IS.

Foreløpig har regjeringen kun slått fast at foreldreløse barn kan hentes hjem. Barn med gjenlevende foreldre må eventuelt separeres fra dem, med foreldrenes samtykke.

KRITISK: SV-representant Petter Eide. Foto: Helge Mikalsen

SVs Petter Eide sier til VG at han er sjokkert over kuttet i Kripos, og mener det viser hvor laber interesse det er i den norske regjeringen for å straffe nordmenn som har vært med på IS’ overgrep.

– Det er så lite prinsipielt at jeg nesten ikke har ord. Det er snakk om de verste forbrytelsene vi kan tenke oss, men Frp holder regjeringen som gissel og nekter å løfte en finger for at norske krigsforbrytere skal tas. Det som da skjer er at disse menneskene går fri og forblir ustraffet, sier Eide.

les også Han ledet krigen mot IS. Nå ber han landene om å hente «sine» krigere hjem.

Krever amnesti

Det er Politiets sikkerhetstjeneste som i dag har ansvaret for å etterforske hvorvidt norske borgere har deltatt i IS. De har tidligere vært krystallklare på at alle norske borgere som har sluttet seg til IS, risikerer straffeforfølgelse dersom de kommer seg hjem med livet i behold.

Kripos-seksjonen som rammes av kutt har på sin side ansvaret for å undersøke om fremmedkrigerne har begått krigsforbrytelser, som drap på sivile, i løpet av konflikten.

Strafferammen for å delta i en terrororganisasjon er inntil seks års fengsel. For krigsforbrytelser er strafferammen opptil 30 år.

les også Dette gjør Europa med IS-krigerne

Folkerettsekspert Mads Harlem sier til VG at han er bekymret for både budsjettkuttene i Kripos og påtalemyndighetens sin praksis når det gjelder straffeforfølgning av nordmenn som har vært tilknyttet IS i Syria og Irak.

– Selv om Norge har rett til å bruke terrorbestemmelsene, er disse uegnet og lite hensiktsmessige å bruke i dette tilfellet. Terrorbestemmelsene vil når de brukes på handlinger begått i væpnet konflikt ramme hvilken side i konflikten du har tilhørt og ikke hvilke overgrep du kan ha medvirket til i konflikten, sier han.

FOLKERETTSEKSPERT: Mads Harlem i International Commission of Jurists. Foto: Frode Hansen

Han mener at Norge ikke vil overholde sine internasjonale forpliktelser hvis påtalemyndigheten ikke også straffeforfølger nordmenn som vært tilknyttet IS i Syria og Irak for krigsforbrytelser eller folkemord.

– Det er selvsagt langt mer ressurskrevende å etterforske og bevise krigsforbrytelser, enn å kun påvise at noen har vært medlem av IS. Men skal vi overholde våre internasjonale forpliktelser, må vi holde norske IS -medlemmer ansvarlig for de krigsforbrytelser de kan ha medvirket til i Syria og Irak, sier Harlem.

BAKGRUNN: Arven etter IS.

På den annen side mener han at Norge må vurdere amnesti til de som ikke har begått eller medvirket til krigsforbrytelser. Dette kan i teorien gjelde enkelte av de norske IS-kvinnene, som hevder de ikke har gjort annet enn å lage mat og passe barn.

les også Dette er de norske IS-kvinnene

– Disse kvinnene har deltatt i en væpnet konflikt. Dette innebærer at Norge både er forpliktet til å straffeforfølge krigsforbrytelser, men skal også vurdere om det skal gis amnesti hvis deres rolle i grusomhetene IS har begått har vært helt perifere, sier Harlem.

– Styrket

Justisminister Jøran Kallmyr (Frp) avviser at regjeringen har kuttet i Kripos’ budsjetter. Han viser til at regjeringen derimot har styrket Kripos’ budsjetter, og sier at antall ansatte i Kripos har økt fra 521 i 2016 til 602 i 2019.

– Kripos har aldri hatt bedre arbeidsvilkår enn de har nå, sier Kallmyr til VG.

AVVISER: Justisminister Jøran Kallmyr (Frp) kjenner seg ikke igjen i at Kripos har fått budsjettene sine kuttet. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

Justisministeren sier han heller ikke kjenner seg igjen i påstanden om at Kripos og norsk politi ikke oppfyller internasjonale forventninger.

– Politi og påtalemyndighet, og også PST og Kripos som har et særlig ansvar for etterforskning av krigsforbrytelser, følger opp disse sakene med fullt fokus på at Norge skal bidra til å få straffet alle som har bidratt til eller deltatt i grusomheter. Det har vært en samlet styrking av både PST og Kripos, så jeg føler meg trygg på at disse sakene blir håndtert på en god måte.

Han viser også til at Norge arbeider for en internasjonal løsning for å straffe forbrytelser i Syria og Irak.

– Det er et godt prinsipp at man blir dømt der forbrytelsene faktisk har funnet sted. Det er en rekke land som nå klart ser behovet for en internasjonal løsning hvor man straffeforfølger i regionen, sier Kallmyr.

Videre slår han fast at det er uaktuelt å åpne for amnesti for nordmenn som dro til Syria og Irak for å slutte seg til IS.

– Det kommer aldri til å skje på min vakt at vi gir amnesti til IS-kvinner som har deltatt i forbrytelser mot menneskeheten.

Publisert: 19.08.19 kl. 17:35