FNs klimapanel mener mengden atomkraft bør øke med 500 prosent. I stedet legges den ned.

Verden står overfor enorme utfordringer i tiårene som kommer. Verdens CO2-utslipp må kuttes med 45 prosent innen 2030 - og 100 prosent innen 2050 - for å kunne nå 1,5-gradersmålet i Parisavtalen.

Innen dagens nyfødte havner i 30-årene, skal alt netto CO2-utslipp fjernes.

I samme tidsrom øker verdens befolkning kraftig, og hundrevis av millioner løftes ut av fattigdom. Det vil øke energibehovet betydelig.

Les også: IEA: Spår rekordhøye oljepriser og økt etterspørsel til 2040

Strøm, strøm, strøm

Det er ingen annen måte å nå dette målet på enn en massiv omlegging av energisektoren fra fossilt til elektrisitet.

Ifølge Bloomberg står verdens elektrisitetsproduksjon for 42 prosent av alle CO2-utslipp, og trolig enda mer av metanutslippene. Tallet vil øke når strøm i fremtiden må drive transport, varme bygg og holde industrien igang.

Verdens kraftproduksjon fordelt på produksjonsmetode. Foto: IEA

- Enhver plan for utslippsreduksjon må ha strømsektoren i sentrum. Ikke bare er det den største utslippskilden, men det er også den med flest løsninger som er klare for markedet, skrev Bloomberg NEF-grunnlegger (New Energy Finance) Michael Liebrich i en kommentar tidligere i år.

Bloomberg New Energy Finance-grunnlegger Michael Liebrich. Foto: (Chatham House/CC BY2.0)

Bygger fornybart, legger ned utslippsfri produksjon

Og verden har startet med mer utbygging av fornybar energi, i all hovedsak vind og sol. Spesielt Tyskland har gått i spissen med milliarder av euro i subsidier til deres «Energiwende» - den nasjonale planen for overgangen fra fosilt til fornybar i alle sektorer.

Behovet er også enormt: Bloomberg-eksperten mener man må bygge ti ganger så mye sol- og vind som dagens samlede kapasitet i hele verden i løpet av knappe 11 år for å nå klimamålene.

Med motstanden mot norsk vindkraft i mente, er det lett å tenke at det vil være uoverkommelig og at verden omfavner alle andre utslippsfrie løsninger. Men slik er det ikke.

Verden har allerede en helt utslippsfri løsning på strømproduksjon i atomkraft, som både fungerer når det er vindstille og mørkt. Likevel prøver deler av verden aktivt å kvitte seg med med nettopp den nullutslippsløsningen.

Ryggmarksrefleksen til de fleste er at atomkraft er farlig, men statistikken viser noe helt annet:

Atomkraft er statistisk sett den klart tryggeste formen av kraftproduksjon. For fornybar kraft er det ikke sammenlignbare tall, men for vannkraft er det blant annet risiko rundt demninger som brister. Foto: (Out World in Data)

Ett atomkraftverk genererer nesten like mye som alle vindmøller i Danmark

Når verden nå ruller ut stadig mer fornybar strømproduksjon, har Tyskland bestemt seg for at «Energiewende» er en god anledning til å legge ned alle sine 17 utslippsfrie atomkraftverk innen 2022. Kun 7 er nå operative.

Landet vil heller fortsette med klimaverstingen brunkull frem til på 2040-tallet, enn å fortsette med atomkraft.

Nedstengningen er av betydelig omfang:

- I fjor produserte EONs Isar-2-kraftverk i Bayern 11,5 TWh med strøm. Til sammenligning produserte alle 6100 vinturbiner i Danmark 13,9 TWh, skriver Liebrich.

- Ja, ett godt drevet tysk atomkraftverk produserte like mye nullutslippstrøm som 83 prosent av alle vindturbiner i Danmark.

Atomkraften har blitt vesentlig redusert i OECD-landene, og mer skal legges ned. Veksten i vind og sol har vært stor, men det samme har gass gjort.

I OECD-landene er atomkraftens andel av strømproduksjonen redusert fra ca 24 til 17 prosent. Gass har erstattet hele nedgangen i atomkraftproduksjon og litt til det siste tiåret.

Isar-2-reakotren i Bayern er verdens nest mest produktive atomkraftverk. Som alle andre atomkraftverk i Tyskland, skal det legges ned. Foto: S8z11 (Wikimedia/CC BY-SA3)

Får ikke ned CO2-utslippene når atomkraft kuttes

Resultatet er at Tyskland for tiden bruker milliarder på å erstatte én nullutslippsteknologi med en annen.

Liebrich viser til at Tyskland og Storbritannia for tiden har omtrent lik fornybar andel på 34-36 prosent, men at atomkraft-strategien skaper enorme forskjeller:

- England beholdt sin atomkraft-kapasitet samtidig som de la til fornybare kilder, og har halvert sin CO2-intensitet på strømproduksjon til 222 gram CO2/kWH, har Tyskland valgt å stenge sin atomkraft. Det gjorde at de satt igjen med en CO2-utslipp på 490 gram per kWh, skriver Liebrich.

- Hadde Tyskland stengt ned sine kullkraftverk i stedet, så kunne tallet nå vært like over 300 gram, påpeker Bloomberg-eksperten.

Se video: Tsjernobylkatastrofen på 75 sekunder:

Cicero: Mer kjernekraft er et godt bidrag - halvparten av FNs scenarier antar en atomkraft-økning på 500 prosent

Ifølge klimaforsker Bjørn Samset i Cicero, er FNs klimapanel klare på at atomkraft er en del av løsningen for verdens klimaproblemer:

- Parisavtalen sier at vi skal begrense global oppvarming til to grader, og helst ned mot 1,5. Det innebærer at CO2-utslippene må ned med flere prosent i året, frem til vi er netto utslippsfrie en gang mellom 2050 og 2070. Og siden utslippene først og fremst kommer fra energiproduksjon ved bruk av fossile brensler, innebærer Parisavtalen i realiteten en total omlegging av den globale energisektoren i løpet av bare noen tiår, sier Samset til Nettavisen.

Klimaforsker Bjørn Hallvard Samset ved Cicero. Foto: CICERO

- Det bringer oss til kjernekraften: I dag står kjernekraft for ca. 10 prosent av energiproduksjonen - og denne er så å si fri for utslipp av drivhusgasser. Om vi bygger ned den eksisterende kapasiteten, som i utgangspunktet er ønskelig av en rekke grunner (avfall, faren for ulykker, mulighet for spredning av bombemateriale), blir det enda vanskeligere å legge om energisektoren i tide til å klare klimamålene. En eventuell utbygging gjør det lettere. Så hvis klimaet er eneste målestokk, er mer kjernekraft et godt bidrag til blandingen av energikilder.

Ifølge Samset er nedbygging av atomkraften noe som i praksis gjør det umulig å nå 1,5-gradersmålet.

- FNs Klimapanels spesialrapport om 1,5 grader viser hvordan en slik avveining ser ut i praksis. Til rapporten ble det utarbeidet et stort antall mulige veibaner for utvikling av samfunnet, som blant annet inneholder antakelser om fremtidig energibruk og -produksjon. Disse veibanene ble kjørt gjennom økonomiske modeller og klimamodeller, og så sjekket forskerne etterpå hvilke av dem som er forenelige med et 1,5-gradersmål. Og svaret var, ikke overraskende, at jo mer kjernekraft, jo lettere blir det å holde målene. Og videre, om dagens andel av kjernekraft bygges ned så blir det så å si umulig å få det til, siden det setter ytterligere krav til hvor raskt vi bygger ut fornybare kilder som sol og vind.

Han viser til at de har lagt frem fire veibaner for hvordan 1,5-gradersmålet kan nås:

- I to av dem fortsetter kjernekraft omtrent på dagens nivå, mens kuttene i drivhusgasser kommer henholdsvis fra en sterk reduksjon i energibruk eller en økning i energi fra sol, vind og vann. I de to andre øker kjernekraft med rundt 500 prosent (!), i tiårene mellom 2030 og 2050. Det er altså tatt hensyn til at en slik utbygging vil kreve noen år med planlegging - for eksempel for å få ned kostnadene for trygge gen-III kraftverk, spre teknologien verden over, og kanskje å utvikle bedre gen-IV fast breeders, sier Cicero-forskeren.

Utviklingen på kjernekraft har stoppet opp - kostnaden øker

Atomkraftens største problem er at frykten for atomulykker nesten har satt en stopper for forskning og utvikling. Ulykken i Fukushima ble langt på vei spikeren i kista. Den forskningen som fortsatt er der, er i liten grad koordinert.

Det er heller ikke like regler for industrien. Dette gjorde at blant annet franske EDF måtte redesigne sine reaktorer for det britiske markedet.

For tiden er det en rekke eksempler på gigantiske overskridelser, både i tid og penger, på de få nye atomkraftprosjektene som finnes.

Atomkraftverket Hinkley Point C er under bygging i England, og har blitt fremhevet som et skrekkeksempel på kostnaden ved nye atomkraftverk. Foto: (EDF Energy)

Historisk har atomkraft vært en billig løsning, men de store overskridelsene på nye atomkraftverk som er satt i drift - eller snart skal settes i drift - endrer dette. Atomkraftverket Hinkley Point C i England har fått garantier for en kraftpris tilsvarende nesten 1,1 kroner per kWh langt inn i fremtiden.

Strømprisen på Nordpool-børsen har de siste månedene stort sett vært mellom 0,3 og 0,5 kroner.

Lav investeringsvilje

På grunn av alt dette er det stadig flere sier at man heller bør satse på andre former for fornybar kraftproduksjon, fremfor atomkraftverk.

Dette har resultert i mindre vilje til å investere i atomkraft og dermed forsvinner stordriftfordelene som atomkraft-utbyggingen kan gi: Blant annet er Hinkley-kraftverket omtalt som et pilotkraftverk, der intensjonen er å bygge flere identiske kraftverk til langt lavere pris etter at man har lært av feilene man gjorde.

Hinkley-kraftverket antas å koste over 20 milliarder britiske pund, mens selskapet bak mener de nå kan bygge nye reaktorer til en tredel av prisen.

Norge har hatt flere forskningsreaktorer for fremtidens atomkraft, men har nå stoppet all aktivitet. Det innebærer også bråbrems for forskning på thorium, som er et radioaktivt stoff som kan benyttes i reaktorer i stedet for uran som ikke genererer det samme farlige avfallet.

Les også Norges siste atomreaktor stenges – milliardopprydning venter

Forskningen på saltsmeltereaktorer (SMR), som gjør atomkatastrofer nær umulig, går også svært sakte. De mest optimistiske snakker om at noe kanskje er klart for markedet mot slutten av 2020-årene.

Bloomberg-ekspert Michael Liebreich mener situasjonen nå er prekær:

- Min mening er at vind og sol ikke kan tilby nok strøm til å avkarbonisere økonomien på kort sikt. Den altoverskyggende prioriteten er å holde eksisterende atomkraft i drift. Når det kommer til nye anlegg, er ikke økonomien i dagens kraftverksdesign god nok. Så for guds skyld: La oss satse seriøst på utvikling av saltsmeltereaktorer og forske på atomteknologien som kan følge, konkluderer han.

Greenpeace: - Meningsløst å krangle om atomkraft

Frode Pleym, leder i Greenpeace, mener at risikoen ved atomkraft gjør ikke gjør den til en mulig løsning på klimakrisen:

- Alle er enige om at atomkraft er fritt for klimagasser, men det gjør det ikke mindre farlig. Det har skjedd, og kommer til å skje, ulykker i forbindelse med atomkraft. Da må vi heller investere i energi som faktisk nytter, uten en slik risiko, og som vil være mye bedre for verdens miljø og klima.

Greenpeace Norge-leder Frode Pleym. Foto: Victoria Gjersøe (Greenpeace)

- Vi mener det er meningsløst å krangle om en potensielt farlig energikilde, når vi har mange trygge løsninger å velge mellom. Å la atomkraft bli framtidens energikilde er uklokt, og vil være å gå baklengs inn i framtida.

- Atomkraft er en av flere ting som FN mener behøves i en overgangsfase. Det kan vi ha uten å bygge ut ny atomkraft. Greenpeace mener ikke at vi skal fase ut atomkraft over natta, dette kommer til å ta flere tiår. Men når energisparing, rein og fornybar energi tar over, trenger vi rett og slett ikke atomkraft, kull og olje, sier han.

I neste artikkel ser vi på vind- og solkraftens enorme, og lite omtalte problem: Fornybar strøm har et enormt og kjempedyrt problem de færreste tenker på