Norske elever lærer om samhold og rosetog når 22. juli er tema. Lise Granlund mener skolen også må undervise i Anders Behring Breiviks radikalisering.

UTDANNING

Hva skjedde 22. juli 2011?

Mange lærere kvier seg for å gå inn i spørsmålet og diskutere terroren med elevene. I flere lærebøker behandles ikke temaet overhodet.

– Spørsmålet om hvorfor det skjedde er like viktig, men det er det ikke blitt snakket mye om i skolen, sier Lise Granlund, skolebokforfatter og lærer ved Rosenvilde videregående skole i Akershus.

Under Holbergprisens lærerseminar på Litteraturhuset i Bergen i dag vil hun problematisere fraværet av en 22. juli-undervisning som tør å ta tak i det ubehagelige og kontroversielle.

For i norske klasserom er det rosetog, samhold og mantraet «mer demokrati, mer åpenhet» som har dominert fortellingen om det dødeligste angrepet i Norge siden andre verdenskrig.

Granlund har selv satt sammen et undervisningsopplegg der tema er Anders Behring Breiviks radikalisering forut for at han tok livet av 77 mennesker på Utøya og i regjeringskvartalet.

22. juli-undervisning: • «Hvordan undervise om Anders Behring Breivik og 22. juli?» er et av temaene på lærerkonferansen som i dag arrangeres av Holbergprisen i skolen og Fritt Ord-konkurransen i Bergen. • Tidligere har forskere slått fast at undervisningen om 22. juli er apolitisk og fokuserer på samholdet etter terroren. • Det finnes foreløpig ingen gjennomgang av hvordan skolebøker behandler 22. juli.

– Må se på samtida

– Å snakke om rosetogene er en enkel måte å undervise om 22. juli på. Det er mindre kontroversielt enn å snakke om Breivik og handlingene hans. Da unngår man å tråkke noen på tærne, sier Granlund.

I 2015 publiserte forskerne Marie von der Lippe og Trine Anker sine funn fra intervjuer med 100 elever i videregående skole og fastslo at «elevene i liten grad har fått anledning til å arbeide med 22. juli-tematikker».

I den grad terroren har vært tema i undervisningen, har man fokusert på en nasjon i sorg og samhold. Verken «Breiviks handlinger, ideologi, motiver eller bakgrunn har vært behandlet», ifølge elevene.

Forskerne pekte på risikoen for at historien om 22. juli-terroren dermed blir redusert til en enkelthendelse og en gal manns verk.

– Det er viktig at elever ikke bare skal forstå Adolf Hitler som høyreekstrem, men at de også ser på sin egen samtid. Mange elever møter jo på høyreekstreme ytringer og holdninger på internett, argumenterer Granlund.

Problemet er ikke nødvendigvis at det undervises for lite i ideologi, radikalisering og terror, tror læreren.

– Det snakkes masse om det i samfunnsfagene, for eksempel. Men det er ikke blitt knyttet sammen med undervisningen om 22. juli og Breiviks ideologi.

Vil forklare Breivik

Lærerseminaret arrangeres i forbindelse med morgendagens Holberg-debatt «Propaganda, Facts and Fake News».

Holbergprisen i skolen og Fritt Ord-konkurransen har invitert Granlund til lærerseminaret fordi hun sammen med Silje Erdal har behandlet 22. juli-terroren og Breiviks ideologi i en skolebok om sosiologi og sosialantropologi.

– Vi starter boka vår med å prøve å forstå Breiviks handlinger ut fra flere ulike perspektiv, sier Granlund og påpeker at boka viser at tida før og etter 22. juli ikke bare var og er preget av harmoni, men løfter fram hva som splitter det norske samfunnet.

Det legges opp til at elevene skal undersøke måter å forklare og forstå Breivik. Den første forklaringsmodellen elevene studerer, ser på bakgrunn, oppvekst og psykologiske årsaksforklaringer. Den andre modellen tar for seg ekstremisme og radikalisering, og setter Breiviks ideologiske bakgrunn i kontekst med blant annet radikaliseringen hos de to bærumsøstrene som vervet seg til IS.

Granlund håper tabuet i skolen rundt 22. juli er blitt mindre siden Anker og von der Lippes forskningsfunn.

– Nå har det gått såpass lang tid at det sannsynligvis ikke sitter like mange som er direkte berørt i klasserommet. Det kan gjøre det lettere for lærerne å snakke om dette.

yngvildt@klassekampen.no