FN skal denne uken for første gang holde samtaler om drapsroboter, men et eventuelt forbud kan i beste fall komme om et år.

Autonome våpen velger selv ut mål og skyter deretter mot målet, uten noen menneskelig medvirkning.

Tre typer ubemannede våpen Ekspandér faktaboks Ubemannede: De er som dagens bevæpnede droner, der mennesker både analyser situasjonen og bestemmer om våpen skal brukes.

Automatiserte: Maskinen analyserer situasjonen og kommer med mulige reaksjoner, mens det er mennesker som bestemmer om våpen skal brukes.

Autonome: Maskinen analyserer situasjonen og kommer med mulige reaksjoner, og bestemmer også selv om våpen skal brukes.

Sagt mer brutalt; en drapsrobot kan selv velge hvem den vil drepe og deretter drepe, helt på egen hånd.

Deltagelse fra 125 land

Statlige eksperter fra rundt 125 land, i tillegg til organisasjoner som Røde Kors, Human Rights Watch og Kampanjen for å forby drapsroboter (CSKR), deltar på møtet i FNs våpenkonvensjon i Genève denne uken.

FNs våpenkonvensjon Ekspandér faktaboks Våpenkonvensjonen er FNs konvensjon for forbud mot eller begrensning av visse konvensjonelle våpentyper med særlig stor skadevirkning.

Konvensjonen består i dag av fem protokoller som hver omhandler en bestemt våpentype:

Protokoll I omhandler splintbomber. Den setter totalforbud mot våpen som avgir splinter som ikke kan ses på røntgenbilder.

Protokoll II omhandler landminer. Den forbyr bl.a. bruk av anti-personellminer som ikke oppdages av minedetektorer. Den forbyr også bruken av landminer som ikke deaktiverer seg selv utenfor inngjerdet og avmerket område.

Protokoll III omhandler brannbomber. Den forbyr bruk av brannbomber mot sivile mål.

Protokoll IV omhandler blindende laservåpen. Den forbyr bruken av laservåpen som har som hovedformål å gi varig blindhet.

Protokoll V angir forpliktelser og prosedyrer for opprydning av eksplosiver etter krig.

Kilde: Wikipedia/NRK

– Spørsmålet er hvilken grad av menneskelig styring, hvilken kontroll, vi skal ha over våpnene som brukes i krig, sier Alexander Harang til NRK.

Han er styreleder i Norges Fredslag, den norske partneren i Kampanjen for å forby drapsroboter.

Målet er å komme frem til en definisjon av hva autonome våpen er, slik at det kan danne grunnlaget for forhandlinger om et forbud. Harang lister opp tre punkter som blir tema i Genève.

Felles forståelse av hva disse våpnene er. Hvilke etiske implikasjoner bruk av disse våpnene medfører. Hva som må gjøres med det internasjonale regelverket før det er for sent.

– Bare på startstreken

Indiske Amandeep Gill skal lede forhandlingene i Genève. Foto: Rod Searcey

Indiske Amandeep Gill skal lede forhandlingene i Genève. Han advarer mot overdreven optimistiske og sier at forhandlingene bare er på startstreken.

Gill sier at det er enighet om at «mennesker må være ansvarlige for beslutninger som handler om liv og død».

Også Harang advarer mot overdreven optimisme om hva som kan komme ut av ukens møter.

– Vi er nødt til å ha 2018 for å komme frem til en operativ diskusjon og komme inn i en forhandlingsfase. Det absolutt tidligste vi kan ha en protokoll på plass er november 2018, sier Harang.

Amerikanske «USS Cole» fyrer av det autonome nærforsvarssystemet Phalanx under en øvelse i februar i år. Foto: HANDOUT / AFP

Trenger ikke være menneskelignende

Mange ser for seg rollefiguren Arnold Schwarzenegger spilte i «The Terminator», når de tenker på drapsroboter. Alexander Havang sier at det ikke er feil.

Samtidig sier han at de kan se helt annerledes ut enn vi er vant til å tenke. Det trenger ikke å være noen menneskelignende roboter av noe slag.

For eksempel kan nærforsvarssystemet Phalanx defineres som et autonomt våpen, og det er allerede utplassert på rundt 200 amerikanske krigsskip.

Et mulig bilde fra fremtiden Ekspandér faktaboks En drone sirkler over et tilsynelatende øde fjellområde. Kameraene om bord sveiper over bakken og sender bildene tilbake til en operatør et sted i USA. Operatøren ser fire menn med skjegg og geværer over skulderen. Han sender av gårde en kommando, ett sekund senere skytes en rakett ut fra dronen og tre sekunder senere er de fire skjeggede mennene døde. Slik er hverdagen i dag i Pakistan, Afghanistian, Jemen, Somalia og deler av det nordlige Afrika. Bare i de pakistanske stammeområdene på grensen til Afghanistan er over 3500 mennesker drept i droneangrep det siste tiåret. De fleste av dem var militante muslimer, noen få titalls var på CIAs liste over terrorister, mange hundre var uskyldige sivile som var på feil sted til feil tid. Om få år kan operatøren et sted i USA være gått ut på dato. Bildet av de fire bevæpnede mennene vil bli sendt opp til dronen. En datamaskin om bord vil analysere situasjonen ut fra et sett parametere, og deretter selv ta beslutningen om å la leve eller død. Kommer datamaskinen til at situasjonen svarer til programmeringen for «tommelen ned», vil de fire skjeggede mennene på bakken være døde uten at noe menneske har fattet en beslutning om å drepe dem.

Mange advarsler

En rekke kjente forskere og andre har de siste årene advart mot utviklingen av drapsroboter.

Nærforsvarssystemet Phalanx er et autonomt våpen som allerede er utplassert på rundt 200 amerikanske krigsskip. Foto: Photographer's Mate Airman Kenny Swartou, Photographer's Mate Airman Kenny / U.S. Navy

Rundt 1000 forskere, blant dem den britiske fysikeren Stephen Hawking og Apple-medgründer Steve Wozniak, skrev for to år siden under på et opprop mot utviklingen.

I et åpent brev til FN i august i år advarte 116 spesialiser fra 26 forskjellige land mot utviklingen av autonome våpen.

Blant dem var Teslas toppleder Elon Musk og Mustafa Suleyma, grunnlegger av Googles kunstig intelligens-prosjekt Deep Mind.

Nobelprisvinner engasjert

Jody Williams fikk Nobels fredspris i 1997 for sitt arbeid i kampen mot landminer. De siste årene har hun engasjert seg i Kampanjen for å forby drapsroboter og skal være med på møtet i Genève.

Jody Williams fikk Nobels fredspris i 1997. Nå er hun engasjert i kampen mot autonome våpen og skal delta på møtet i Genève. Foto: PEDRO NUNES / Reuters

Da NRK intervjuet Williams for fire år siden sa hun «at hun ikke kunne skjønne hvordan noen kan tenke tanken på å lage maskiner som dreper mennesker på egen hånd».

Hun viste da til nettsiden til robotprodusenten Boston Dynamics. Se robotene til Boston Dynamics her.

– Vi har ikke noe problem med de robotene, men tenk deg hvor enkelt de kan utstyres med våpen. Det er virkelig skremmende, sier hun.

Dårlig tid

Flere av verdens store våpenprodusenter, som USA, Russland, Kina, Storbritannia, Frankrike og Israel, satser stort på autonome våpen.

– Den typen våpensystemer vi snakker om her, er fremtidens våpen, sier Harang.

Han mener at det ikke er for sent å få kontroll over utviklingen, men at det haster.

– Denne utviklingen går veldig fort. Da vi startet kampanjen i 2012, så vi for oss at vi hadde fem år på oss. Det er nå det, sier Harang.