Vi må dyrke enhet fremfor mangfold og multikultur, mener forskere. Kun det kan sikre demokratiets fremtid.

LONDON (Aftenposten): Ikke utdanning. Ikke inntekt. Ikke sosial klasse. Forskere har funnet en langt mer komplisert forklaring på protestbølgen bak Brexit og Trump. Det kan endre vestlige samfunn.

Chris Ostwalds butikk «Really British» fikk enn kjølig mottagelse da den åpnet i Nord-London. 75,6 prosent av innbyggerne i bydelen stemte for å bli i EU ved folkeavstemningen i juni. Øystein K. Langberg

17. des. 2016 21:30 Sist oppdatert 19. desember 2016

Ideen var enkel: «Really British» skulle bli en butikk som feiret alt knyttet til britiskhet og den britiske levemåten. Men i løpet av kort tid befant Chris Ostwald (54) seg midt i en nasjonal debatt om identitet, nasjonalisme og rasisme.

– Det finnes åpenbart noen som mener at patriotisme og nasjonal stolthet er det samme som rasisme, sier Ostwald til Aftenposten.

En stor gruppe mennesker i vestlige demokratier kjenner seg ikke igjen i reglene for hva det er sosialt akseptabelt å si og gjøre, mener forskere. Dette er personer som er opptatt av patriotisme, skeptiske til mangfold og legger stor vekt på orden og fellesskap. Nå gjør de politisk opprør.

Øystein K. Langberg, Europa-korrespondent, i London

– Folk som ikke deler de liberale verdiene, blir for fort stemplet som rasister eller underutviklede mennesker. Vi må slutte å mase om at mangfold er noe alle bør være komfortable med og at forskjeller i seg selv er en verdifull ting. Slik er det ikke i virkeligheten, sier Karen Stenner, forsker ved Griffith University i Brisbane.

– Sa at butikken var motbydelig

Hos «Really British» i Muswell Hill i Nord-London sitter lukten av maling fortsatt i veggene. I hyllene finnes det meste: En solcelledrevet vinkende dronning Elizabeth, en gammeldags telefon i fargene til det britiske flagget, sokker av prins Charles’ eget merke og en lang T-banevogn til å legge ved dørsprekken for ekstra isolasjon.

Før hang det også to store britiske flagg utenfor butikken, men nå er de tatt ned.

– Vi fikk en veldig kald mottagelse. Folk kom inn og sa at butikken var motbydelig og kalte oss rasister, sier Ostwald.

Chris Ostwald har fått mye støtte etter avisoppslagene. – En dame kom til og med fra Chelsea for å donere 10 pund til butikken. Å kjøpe noe for seddelen, nektet hun, sier Ostwald. Øystein K. Langberg

Også på lokale Facebook-grupper uttrykte noen skepsis. En person skriver at han mener Ostwald impliserer at de andre butikkene i gaten ikke er ekte britiske og at det burde vært valgt et «mer inkluderende navn i 2016».

– Reaksjonene sjokkerte meg. Det er noen som finner rasisme også der den ikke er. Når disse menneskene opptrer som de gjør, øker bare motstanden mot innvandrere blant vanlige briter, sier Ostwald.

«Turist, det er du som er terrorist». Spanjoler har fått nok av ferierende utlendinger.

Vektlegger samhold og orden

Britenes exit fra EU og Donald Trumps seier i det amerikanske presidentvalget har satt full fart i debatten om årsakene til at protestbevegelser og partier stormer frem i hele Vesten. Mens noen viser til økonomiske faktorer som ulikhet, inntekt og fattigdom, tror andre at forklaringen ligger et annet sted.

En av dem som mener opprøret heller handler om identitet og personlige verdier, er Karen Stenner.

– Folk uttrykker det de føler på en måte som høres riktig og rasjonell ut. De sier at det handler om jobb og økonomi, men jeg tror det egentlig har lite å gjøre med det, sier hun til Aftenposten.

Høy innvandring, mangelfull integrering og strenge normer for politisk korrekthet i mange vestlige demokratier har lagt lokk på viktige debatter og gjort at grupper i samfunnet føler at de ikke kommer ut med meningene sine, ifølge forskeren.

Hun mener det er feil å tro at det finnes et sett «riktige» verdier som alle mennesker vil ende opp med til slutt.

– De mest ignorante er kanskje oss – vi som later som vi tar del i et mangfoldig samfunn, men som selv bare omgås andre med liberale verdier. Vi kjenner ikke en eneste rørlegger og mener at folk som stemte på Trump, har latt seg lure. Vi må huske på at også vi lever i et ekkokammer, sier hun.

Kommentar: Det er ikke muslimske foreldre som vil nekte nordmenn å feire jul. Det er overdreven politisk korrekthet.

Fattige for Clinton

Også Eric Kaufmann, professor ved Birkbeck University i London, argumenterer for at de som trekker frem økonomi som forklaring, stiller feil diagnose.

– Finanskrisen førte ikke til en kraftig i vekst i populistenes oppslutning, det var snarere tegn til det motsatte fordi innvandring ikke lenger var det folk var mest bekymret for, sier Kaufmann.

Han mener motstand mot innvandring er helt sentralt og peker på at ytre høyre har vokst seg store over mange tiår, i en periode da mange land har opplevd høy innvandring og økende etnisk mangfold.

– I forbindelse med Brexit så vi noen tegn til at inntekt kan ha spilt en liten rolle, men i USA finner vi ikke dette. Om noe var det Clinton som plukket opp stemmene til de fattigste, sier Kaufmann.

Pisking og dødsstraff

I artikkelen «It’s NOT the economy, stupid» bruker han statistiske analyser av britenes EU-avstemning til å understreke sitt poeng. Kaufmann forklarer at du i utgangspunktet har rundt 50 prosent sjanse til å gjette om en velger stemte for eller imot EU dersom du treffer ham tilfeldig på gaten.

Får du vite personens inntekt og klasse, klarer du å gjette riktig i 54 prosent av tilfellene – kun en marginal økning i treffsannsynlighet. Får du i stedet vite om personen er for eller imot dødsstraff, vil du klare å anslå riktig resultat i 71 prosent av tilfellene, viser Kaufmanns velger-analyser. Personer som er for dødsstraff, er også i overveldende grad motstandere av EU, selv om dette ikke var et tema i folkeavstemningen.

Nylig publiserte han også en artikkel basert på spørreundersøkelser gjort i både USA og Storbritannia. Her viser han hvor tett oppslutningen om Brexit og Trump henger sammen med støtten til offentlig pisking av seksualforbrytere. Om du treffer en person som er en varm forkjemper for en slik politikk, er sannsynligheten svært stor for at de stemte nei til EU eller ja til Trump.

– Grunnleggende kulturelle og verdibaserte skiller ser ut til å være den viktigste forklaringen på det vi nå ser. Disse bryter med den klassiske høyre-venstre-aksen i økonomisk politikk, sier professoren.

I Vest-Europas fattigste område har innbyggerne ett krav: Innvandringen må kuttes.

– Hylling av mangfold gir mer intoleranse

I begge land er det en sammenheng mellom utdanningsnivå og støtte til Brexit og Trump, men Kaufmann sier det ikke nødvendigvis betyr at folk blir mer liberale av å studere.

– Mange av dem som begynner på høyere utdanning, har liberale holdninger i utgangspunktet. Det er langt ifra gitt at våre samfunn vil bli mer åpne for mangfold ved å få flere av dem som stemmer på høyrepopulistiske partier, til å ta høyere utdanning, sier han.

Kollega Stenner er enig. Hun mener det er på tide å gi opp ideen om at alle kan sosialiseres og utdannes inn i et liberalt verdisett.

– Altfor mange har trodd at bare vi applauderer mangfold og multikultur høyt nok, blir folk dyttet i en mer og mer tolerant retning. I virkeligheten er det motsatt. En vesentlig andel av befolkningen blir i stedet presset til sine yttergrenser av intoleranse, sier Stenner.

Tilbake i 2005 ga hun ut boken The Authoritarian Dynamic. Der forklarer hun hvorfor man kan få plutselige utbrudd av «ekstrem intoleranse» selv i noen av verdens rikeste og tilsynelatende mest stabile demokratier. Intoleranse er ikke «noe som tilhører fortiden, men i stor grad noe som tilhører fremtiden», skrev hun i boken.

Donald Trump er nå i ferd med å stable på beina sitt fremtidige team. Den 20. januar tar han over Det hvite hus som USAs 45. president. Evan Vucci / AP / NTB Scanpix

Eksperimenterte med avisartikler

Stenner har forsket mye på en gruppe av mennesker som er svært opptatt av samhold, orden og felles identitet og som reagerer dårlig på mangfold og forskjeller.

Dette ønsket om enhet og kontroll er ifølge forskeren et medfødt personlighetstrekk. Hvorvidt det får utslag i intoleranse og antidemokratiske holdninger, kommer an på hvor sterkt de føler at verdiene de holder kjært, blir truet.

– Dette er mennesker som liker å stå opp om morgenen og hilse på naboer som ligner på dem selv og deler de samme verdiene. De vil vite hvem folk er og forstå hvordan de oppfører seg. De reagerer når de ser folk med en heldekkende islamsk klesdrakt på butikken, når folk snakker et språk de ikke forstår eller når det dukker opp en minaret i nabolaget, sier Stenner.

I eksperimenter viser hun hvordan enkle avisartikler om utviklingen i USA kan påvirke holdningene til folk i denne gruppen. Når de ble forelagt en sak om at amerikanerne blir mer og mer like hverandre, var de ikke noe mer intolerante enn andre i påfølgende spørsmål om ytringsfrihet, skilsmisse eller homofili. De som derimot leste en sak der det blir beskrevet en stikk motsatt utvikling, ga langt mer intolerante svar enn personer med en annen personlighetsprofil som leste samme sak.

– Det finnes ikke noe klart skille, men rundt en tredjedel av befolkningen i vestlige land er ikke veldig komfortable med å leve i et liberalt demokrati der mangfold og frihet settes høyt, sier Stenner til Aftenposten.

Vi kan moralisere så mye vi orker over hvordan vi vil at våre ideelle demokratiske borgere skal være, men toleransen blir maksimert når vi designer systemer som tar høyde for hvordan folk faktisk er

USA har én type panservogn. Europa har 19. Her er tallene som viser hvorfor vi er i trøbbel uten USA.

Nytt liv etter Trump

Etter de politiske sjokkene i 2016 har arbeidet hennes fått ny oppmerksomhet. En av dem som har trukket det frem er Jonathan Haidt, en amerikansk psykolog.

I en artikkel i magasinet The American Interest skiller Haidt mellom mennesketypene «nasjonalister» og «globalister». Han peker på at det som ville vært en helt vanlig ting å si for noen tiår siden, i dag er kontroversielt. Da Storbritannias statsminister sa «britiske jobber, for britiske arbeidere» i 2007, ble det ramaskrik i det britiske arbeiderpartiet.

– De fleste steder i verden, og trolig også i Storbritannia inntil for 25 år siden, ville et slikt utsagn blir sett på som så banalt at det knapt var verdt å ytre. Nå har språket til den liberale universialismen gjort det uakseptabelt å si, skriver Haidt.

Han understreker at det finnes rene rasister blant velgere på ytre høyre, men at det oftere dreier seg om moralske bekymringer.

– De er ikke egoister. De forsøker ikke å beskytte seg selv eller sine familier. De forsøker å beskytte gruppen sin eller samfunnet, skriver han.

Enhet fremfor mangfold

For å stoppe veksten til ytre høyre og sikre fremtiden til vestlige demokratier, må de etablerte partiene endre sin retorikk og politikk, mener Haidt og Stenner.

– Et første skritt for å dempe splittelsene kan være å sørge for at immigrasjonen ikke er så høy at folk ikke kan integreres ordentlig. Det betyr ikke null immigrasjon, men at man unngår enklaver der folk ikke blander seg med hverandre, sier Stenner.

Videre tar de til orde for at den multikulturelle tilnærmingen til innvandring skrinlegges til fordel for en politikk som vektlegger assimilering og en felles nasjonal identitet.

– Symboler, ritualer og institusjoner som kan understreke fellesskap, enhet og samhold må vektlegges i mye større grad, sier Stenner.

Hun erkjenner at budskapet oppfattes som både kontroversielt og dystert i mange kretser, men hun mener alvoret i situasjonen ikke har sunket ordentlig inn ennå. Vestlige demokratier – også de i Skandinavia – kan stå for fall dersom ikke flere forstår hva som foregår, advarer hun.

– Vi kan moralisere så mye vi orker over hvordan vi vil at våre ideelle demokratiske borgere skal være, men demokratiet er på sitt tryggeste og toleransen blir maksimert når vi designer systemer som tar høyde for hvordan folk faktisk er. Vi må la alle få mulighet til å være sin beste versjon av seg selv, sier hun.

Er du interessert i EU, NATO og utviklingen i vår egen verdensdel? Da kan du følge Europa-korrespondenten på Facebook og på Snapchat (brukernavn: olangberg).

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding