Halvparten av elevene som dropper ut, havner hos NAV

Annenhver elev som dropper ut av videregående skole, blir avhengig av langvarige offentlige ytelser.

22 år gamle Christin Gudmundsen smiler, mens en fotball symbolsk passerer over henne. Fotball var aldri noen favoritt i oppveksten, men er nå blitt en stor del av hennes liv på jobb i Vålerenga Fotball etter flere år som arbeidsledig. Stig B. Hansen

21. mai 2012

8795 ungdommer i alderen 13-19 år i Nord-Trøndelag deltok i undersøkelsen ved å fylle ut et spørreskjema om egen helse.

Gjennom ti år har forskere i Institutt for samfunnsmedisin ved NTNU kartlagt ungdommenes mottak av langvarige trygdeytelser (dagpenger eller sosial stønad) og langvarige medisinske ytelser (sykepenger, rehabiliteringspenger, attføringspenger eller uføretrygd).

Studien er publisert i det prestisjetunge tidsskriftet Journal of Epidemiology and Community Health.

Forbauset

17 prosent av deltagerne hadde ikke fullført videregående skole ved fylte 24 år. I løpet av de fem siste årene av studien (24-28 års alder), hadde nesten halvparten av dem mottatt langvarige ytelser, mot rundt hver syvende blant dem som hadde fullført videregående.

Mer nøyaktig viste undersøkelsen at om de også oppga å ha dårlig helse, steg sannsynligheten for å motta langvarige ytelser til nesten 60 prosent.

De fleste langvarige fravær skyldtes forhold som ga rett på medisinske ytelser.

- Vi ventet ikke såpass slående tall. Disse funnene har negative konsekvenser ikke bare på individnivå, men for hele samfunnet. Kommer man utenfor arbeidslivet over lengre tid — slik som ved et halvt års fravær - er det større tilbøyelighet for å bli der, sier Karin De Ridder, som er en av forskerne bak prosjektet.

Les også De primitive refleksene

Stort samfunnsproblem

Trygdedebatten i Norge har fokusert på en marginalisert gruppe med alvorlige helseproblemer. Men unge uføre er ikke nødvendigvis kun dem som rammes av alvorlig og varig sykdom, skade eller lyte før fylte 26 år, slik det fremgår av folketrygdloven.

- Gruppen er ikke representativ for det store antallet unge voksne som står i fare for å ekskluderes fra arbeidslivet av både medisinske og sosiale årsaker, sier forsker Johan Håkon Bjørngaard.

Blant dem som hadde droppet ut av skolen, hadde en av fire mottatt langvarige trygdeytelser, og for over halvparten av disse var dette medisinske ytelser.

- Det er stor forskjell på dem som fullfører videregående og dem som ikke gjør det, sier Bjørngaard.

Svak helse gir svak integrering

Dårlig helse i ungdomstiden øker også risikoen for sosial ekskludering i overgangen fra ungdomstid til voksenliv.

Et ensidig søkelys på arbeidsmarkedet og videregående opplæring er ikke nok for å forstå unge som sliter med arbeidsintegrering, dårlig helse eller begge deler. Sviktende integrering av ungdom med svak helse er et problem som vil kunne måtte tas på alvor.

- Kombinert med resultater som viser forhøyet risiko for ungdom med lese— og skrivevansker, indikerer dette et mulig forebyggingspotensial allerede i ung alder, hvor forhold i skolen kan være av stor betydning, sier Bjørngaard.

Hvilke helsefaktorer som ligger til grunn for skolefrafall, blir en stor utfordring for fremtidig forskning.

Det vil blant annet bli gjort en studie på angst og depresjon hos ungdom og foreldre, og sammenhengen med trygdeytelser.

Forskningsgruppen søker nå europeiske midler.

- Hva som kommer først og sist - det vil si om det skjer i skolen eller før - er vanskelig å si på et så tidlig plan. Men at det virker graverende og forhindrer normal inngang i arbeidslivet, har vi klare indikasjoner på, sier De Ridder.

Rammer selv de ressurssterke

Et overraskende funn i studien er at helseproblemer rammer ungdom på tvers av klasseskiller. Dårlig helse kan dermed ikke forklares alene med foreldres sosioøkonomiske status.

Funnene kaster nytt lys over den klassiske forståelsen av klasse og helse, og forklaringer på sammenhengen mellom dem: psykiske plager som starter som reaksjon på dårlige prestasjoner i skolen, og senere kan føre til marginalisering på vei inn voksenlivet, rammer tenåringer uavhengig av foreldrenes utdanningsnivå og inntekt.

- Utgangspunktet for den neste studien blir å se på alle typer helsefaktorer og deres negative innvirkning på skolegangen, på tvers av sosiale klasser, sier Karin De Ridder.

Christin (22) fra Nav til drømmejobben

Christin Gudmundsen (22) fra Vestli i Oslo har fått drømmejobben i Vålerenga Fotball etter tre år på arbeidspenger i Nav. For få dager siden fikk hun sin aller første skikkelige lønn.

Ingen ville gi henne lærlingplass i grafisk design etter to år på videregående skole. Karakterene var ikke bra nok. Dermed ble hun satt på jobbtreningskurs i Nav, og forskjellige arbeidstiltak frem til hun på Internett fant Vålerenga fotballs prosjekt «Jobbsjansen» for dem som faller utenfor skolen.

Les også Hvorfor stiger antallet unge uføre?

- Der fant jeg ut at det egentlig er barn jeg vil jobbe med. I ett år har jeg holdt på med fysisk trening av elever på Hasle, Bryn og Vestli skoler. Så ble jeg tilbudt jobb gjennom Vålerenga Fotball, forteller 22-åringen.

Nå står hun på mange dager fra ti om morgenen til langt på kveld fordi hun synes det er gøy. Tre dager i uken har hun første til fjerdeklassinger på Vålerengas VFO fritidsordning, der de trener fotball og har turnering hver fredag.

To dager i uken har hun ansvar for en av Vålerengas kiosker på Valle-feltet, pluss at hun jobber med mini— og juniorklanen. Dermed stiller hun på alle hjemmekamper.

- Nå forstår jeg også hvorfor 11 spillere på to lag løper etter en ball, sier Christin til stor glede for pappaen, som er Vålerenga-patriot på sin hals.

Hver dag gleder Christin seg til å gå på jobb. Ekstra fantastisk er følelsen av å ha egen lønn, tre ganger så mye som hun fikk utbetalt av Nav. Dermed kan hun betale mer for seg hjemme, og har råd til å oppleve ting sammen med venner.

- Jeg tenker på andre unge jeg kjenner, som går arbeidsledige. Jeg ville vært i samme situasjon om jeg ikke hadde oppdaget «Jobbsjansen». Jeg anbefaler alle som har droppet ut av skolen å søke seg hit.

- Hva er fremtidsplanene?

- Jeg har foreløpig kontrakt i Vålerenga Fotball i ett år. Først og fremst vil jeg gjøre en best mulig jobb her. Så tenker jeg på muligheten for å ta førskolelærerutdannelse.

Lederen for «Jobbsjansen» Lars Eirik Eggen, forteller at nær 150 ungdommer har deltatt i prosjektet siden 2006. Nær 70 prosent av dem har fått jobb, eller de har gått tilbake til skolen etter å ha fått arbeidstrening. Men han fremhever at det de siste to-tre årene er blitt mye vanskeligere for arbeidsledig ungdom å komme ut i jobb. Det kan være opptil 100 søkere til en deltidsjobb i matbutikk.