Centrale oplysninger om Danmarks eksport af overvågningsteknologi er ikke blevet videregivet til Folketinget.

Den 20. september 2016 bad Alternativets René Gade daværende erhvervsminister Troels Lund Poulsen (V) redegøre for »alle lande«, som Danmark havde eksporteret dual use-produkter af »overvågningsmæssig karakter« til, og »hvilke vurderinger, man har foretaget for at sikre, at produkterne ikke bliver brugt til undertrykkelse, overtrædelse eller krænkelse af menneskerettigheder«.

Dual-use er et paraplybegreb for teknologier, der kan bruges til både militære og civile formål — herunder overvågning.

Som Information i sidste uge kunne afsløre i samarbejde med BBC, har Danmark leveret masseovervågningsteknologi til en lang række totalitære regimer som eksempelvis Saudi-Arabien og Oman. Regimerne skal ifølge dokumenter fra Erhvervsstyrelsen bruge udstyret til »national sikkerhed og efterforskning af alvorlige forbrydelser«.

Det er en helt central oplysning, for det er netop de termer, regimerne ifølge menneskeretsorganisationer og Mellemøst-eksperter bruger som dække for at slå ned på kritiske røster.

Men de oplysninger fremgik ikke af det svar, daværende erhvervsminister Troels Lund Poulsen gav Folketinget den 14. oktober sidste år.

Humanitære aktører

Ministeren oplistede ganske vist på baggrund af en udtalelse fra Erhvervsstyrelsen en lang række lande – heriblandt dem, der siden har vist sig at have købt dansk masseovervågningsteknologi. Men Troels Lund Poulsen og Erhvervsstyrelsen tilføjede noget, som gjorde, at Alternativets René Gade »lige fik pulsen lidt ned«, som han siger.

»Tilladelserne er bl.a. givet til humanitære aktører, der anvender droner til at overvåge udviklingen af humanitære katastrofer og forholdene i flygtningelejre, samt til overvågning af netværk med henblik på sikring mod cyberangreb,« lød det i svaret.

Derimod nævnte ministeren ikke den kontroversielle del af eksporten — masseovervågning til brug for national sikkerhed og efterforskning af alvorlige forbrydelser — med ét ord.

Mørkelygten

Derfor mener René Gade i dag, at han ikke har fået retvisende oplysninger fra ministeren.

»Der har tilsyneladende været tilbageholdelse af informationer,« siger han. »Jeg mener jo, at årsagen til, at jeg stillede spørgsmålet, er åbenlys. Jeg ønskede at finde ud af, om Danmark er med til at underminere menneskerettighederne.«

»Men de svar, jeg får, svarer ikke på min bekymring. De svarer sådan, at jeg ikke skal bekymre mig. Og det gør jo, at det kan fortsætte, hvis det er, som det er beskrevet,« siger René Gade.

Også Enhedslistens udenrigsordfører Nikolaj Villumsen mener, at ministerens svar er kritisabelt.

»Det er ikke fair over for Folketinget at give så fordrejet et billede af virkeligheden,« siger han.

»Når man ikke nævner, at der bliver solgt masseovervågning til Saudi-Arabien, som bruges til national sikkerhed – eller med andre ord undertrykkelse – så forholder man Folketinget en vigtig oplysning, som gør det umuligt for os at sætte ind.«

I bogen Mørkelygten har journalist og forfatter Jesper Tynell dokumenteret, hvordan embedsværket i en lang række sager skærer tal, jura og faktuelle oplysninger til, så regeringen og dens politik fremstår i det bedst mulige lys.

Han ser sagen som et eksempel på, at man altid skal læse folketingssvar grundigt – og sørge for at spørge meget præcist, hvis man vil gøre sig håb om at få svar på det, man ønsker.

»Det her er en af den type svar, hvor man vælger at fremhæve de ting, som man formentlig godt er klar over vil berolige spørgeren,« siger Jesper Tynell.

»Men der står netop kun, at det blandt andet er til humanitære aktører. Og så er det selvfølgelig oplagt at spørge ind til, hvad de andre eksempler er.«

Dokumentation Det spurgte René Gade om: Ministeren bedes redegøre for alle lande, der er eksporteret produkter med dobbelt anvendelse af overvågningsmæssig karakter til, hvilke informationer man har lagt til grund, da eksporttilladelserne blev givet, og hvilke vurderinger man har foretaget for at sikre, at produkterne ikke bliver brugt til undertrykkelse, overtrædelse eller krænkelse af menneskerettigheder? Det svarede Troels Lund: På baggrund af en udtalelse fra Erhvervsstyrelsen opremser Troels Lund Poulsen først 31 lande. Heriblandt er Saudi-Arabien, Oman, Qatar, Algeriet og Marokko – lande, der, som Information senere har afsløret, er blevet givet tilladelse til eksport af masseovervågningsteknologi til. Herefter kommer den centrale passage: »Overvågningsudstyr er i den forbindelse afgrænset til dual-use udstyr, der kan bruges til overvågning og aflytning af internet, telefon, radio, fax mv., samt udstyr der kan anvendes til fysisk overvågning af bygninger, landområder mv., fx kameraer, droner m.v. Tilladelserne er bl.a. givet til humanitære aktører, der anvender droner til at overvåge udviklingen af humanitære katastrofer og forholdene i flygtningelejre, samt til overvågning af netværk med henblik på sikring mod cyberangreb.« I svaret er der også en redegørelse for EU-reglerne på området og Erhvervsstyrelsens generelle praksis, der bl.a. indebærer, at »der skal tages hensyn til menneskerettighederne i det pågældende bestemmelsesland og respekten for den humanitære folkeret«.

Afviser kritik

Troels Lund Poulsen, der i mellemtiden er blevet beskæftigelsesminister, vil ikke stille op til interview om sagen. Han henviser i stedet til Erhvervsstyrelsen. I et skriftligt svar til Information afviser styrelsen, at man forsøgte at få sagen til at se mere uskyldig ud, end den reelt var.

»For størstedelen af de lande, der er nævnt i oversigten i spørgsmålsbesvarelsen, gælder det, at tilladelserne til disse lande vedrører droner og kameraer. Derfor fandt styrelsen det mest oplagt at henvise til, at tilladelserne eksempelvis er givet til droner og kameraer til overvågning af humanitære katastrofer mv.,« skriver styrelsen videre.

I et opfølgende spørgsmål har Information spurgt styrelsen, hvorfor man ikke også nævnte eksporten af internetovervågningsteknologi til brug for »national sikkerhed og efterforskning af alvorlige forbrydelser«. Det har styrelsen ikke svaret på.