København har vokseværk. I 2027 vil byen have 100.000 flere indbyggere end i dag, og det skaber behov for 45.000 nye boliger.

Der bliver allerede bygget mange boliger i København. Blandt de nye kvarterer er Nordhavn, Carlsberg og Ørestaden, hvor byggeriet i fuld gang. Som Berlingske tidligere har beskrevet, ligger de gennemsnitlige kvadratmeterpriser i de nye kvarterer dog markant højere end i resten af kommunen.

Hver femte bolig skal være almen bolig

Derfor vil Frank Jensen, der er over­borgmester i København, sikre, at der bliver bygget 9.000 almene boliger inden 2027.

»Det afgørende for mig er at sikre, at vi har et bredt udbud af boliger. Vi har den målsætning i København – det har vi bred politisk tilslutning til – at 20 procent af boligmassen skal være billige almene boliger, som også historisk har været en stor del af det københavnske boligmarked,« siger Frank Jensen.

Det vil han sikre gennem en bestemmelse i den nuværende planlov, der giver ­kommuner mulighed for at kræve, at op til 25 procent boliger i nye lokalplaner bliver almene.

I øjeblikket er der forhandlinger i gang på Christiansborg om at ændre planloven, og et flertal bestående af regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti er klar til at fjerne 25 procent-­kravet fra planloven, så kommunerne ikke længere vil kunne kræve almene boliger.

Det vil gøre København til en mindre mangfoldig by, forudser Frank Jensen. Han frygter, at almindelige mennesker vil få svært ved at finde et sted at bo i København, hvis der ikke kan bygges de 9.000 almene boliger.

Ifølge boligøkonom ved Syddansk ­Universitet Morten Skak foregår der i øjeblikket et politisk spil om fremtidens bolig­marked i København.

»Det handler om, hvorvidt man også gerne vil have folk, som har lavere indkomster. Og hvis du ikke bygger almene boliger, så presser du folk med lav- og middelindkomster længere ud, altså ud i forstads­kommuner. Så det er et spil om, at alle folk ikke nødvendigvis skal bo inde i København. Men Københavns Kommune har selvfølgelig en politik, der siger, at de vil have alle ­indkomsttyper godt repræsenteret, og hvis den skal opretholdes, så er det klart, at man bliver nødt til at have nogle billige boliger også,« siger Morten Skak.

Frank Jensen er ikke i tvivl om, at de 45.000 boliger, som København skal bruge inden 2027, nok skal blive bygget. Men bliver 25 procent-kravet afskaffet, bliver ­boligerne private.

»Så bliver der bare ikke et tilstrækkeligt antal billige boliger, og det betyder, at det bliver sværere og sværere for studerende og unge mennesker, der kommer til byen, at få en bolig. Samtidig bliver det også sværere for helt almindelige lønmodtagere at få en ­familiebolig, de kan betale,« siger Frank ­Jensen.

Mangfoldighed giver det bedste miljø

Hans Jørn Abrahamsen, der er salgschef i bygge- og ejendomsvirksomheden NCC Bolig ser gerne, at Københavns nye kvarterer får en varieret befolkningssammensætning,

»Vi er helt enige i, at København skal være en by for alle. Mangfoldigheden i at der både er ejerboliger, lejeboliger og andels­boliger er også noget, vores kunder godt kan lide. Det skaber det bedste miljø, at der er et miks af flere ting,« siger Hans Jørgen Abrahamsen.

Han bakkes op af pressechef i Nybolig Thomas Hovgaard.

»Man kan sagtens tænke over, hvordan det her udvikler sig, når det bliver så dyrt at bo i visse kvarterer. Det vil tiltrække mennesker med en særlig type indkomst, kan man sige.

Jeg vil måske ikke kalde det ghettoer, men der vil nok ikke bo en politibetjent og en sygeplejerske i Nordhavn i nogle af de her nye bygninger. Det vil typisk være folk, der tjener rimeligt mange penge,« siger Thomas Hovgaard.

Bliver 25 procent-kravet ikke afskaffet i planloven, vil Frank Jensen udnytte det til at kræve flere billige boliger.

»Så vil der blive bygget 9.000 almene ­boliger i København, hvor godt 1.000 allerede er i markedet,« siger Frank Jensen.

Forhandlingerne om plan­loven er i ­øjeblikket sat på stand by ifølge kilder tæt på forhandlingerne, fordi den nye uddannelses- og forskningsminister Esben Lunde Larsen (V) skal sættets ind i sit nye ressortområde, før forhalingerne kan fortsætte.