Nilen Privatskole fortier sit forhold til religion og den sociale kontrol, som skolen er en del af. Det fortæller to tidligere elever.

Annonce

Den tyrkisk-inspirerede Nilen Privatskole i Højbjerg har et større religiøst islæt og langt mere social kontrol af eleverne, end skolen giver udtryk for.

Avisen skrev 14. september om de mange elever, der har forladt Nilen Privatskole.

Det fortæller to tidligere elever på skolen, som har valgt at stå frem efter Stiftstidendes artikel »Friskole ramt af kupforsøg - forældre flygter i panik«, som vi bragte 14. september.

»Vi synes det er uacceptabelt, at dem, der læser jeres avis, bliver snydt, fordi man ikke fortæller hele sandheden,« siger de to tidligere elever, Arzu Öztoprak, 18 år, og Melek Sakal, 19 år.

I artiklen fortalte skoleleder på Nilen Privatskole, Selahaddin Ipek, at 50 elever har forladt skolen efter at rygter på sociale medier hævder, at den er inspireret af den tyrkiske imam Fethullah Gülen, der lever i exil i USA. Over 500 elever med tyrkisk baggrund er på samme måde taget ud af 14 friskoler i Danmark, fordi Tyrkiets præsident Erdogan betegner Gülen-bevægelsen som en 'terrorbevægelse'. Skolelederen i Højbjerg afviste her i avisen, at skolen er en 'Gülen-skole'. Samtidig fortalte han, at der hverken er koranundervisning eller bederum på skolen og at skolen ikke blander sig i elevernes påklædning.

Men det kan de to tidligere elever ikke genkende. De to unge kvinder afsluttede 9. klasse på Nilen Privatskole i 2014 og går i dag begge på Aarhus Business College. Begge blev flyttet til Nilen Privatskole af deres forældre i henholdsvis 6. og 5. klasse. Arzu Öztoprak kom fra Møllevangskolen og Melek Sakal fra Tovshøjskolen. De fortæller om en privatskole med stor social kontrol, hvor piger og drenge samtidig adskilles allerede i 8. klasse.

»I 8. klasse sender de drengene på Phønix Efterskole. Derfor var der kun én dreng tilbage i 8. og 9. klasse på Nilen Privatskole, fortæller Arzu Öztoprak og Melek Sakal.

Phønix Efterskole ligger på Hjarnø og figurerer også på listen over påståede Gülen-inspirerede skoler. Den har hovedsageligt tyrkiske elever og elever med muslimsk baggrund, oplyser den på sin hjemmeside.

På Nilen Privatskole havde de store piger altså ikke ret meget daglig kontakt med drenge i samme alder.

»Det var meget underligt og anderledes end i folkeskolen, og det virker helt forkert, fordi vi jo bagefter er startet på en uddannelse, hvor der er drenge.«

Annonce

Koran på lejrskole

De medgiver, at skolelederen har ret, når han oplyser, at der ikke er koranundervisning på skolen. Det er der så til gengæld på skolens lejrskoler, som foregår i skolernes ferier, hvor de danske lærere ikke er med, oplyser de to unge kvinder.

»De kalder det camps, men det handler mest om islam, fordi man skal læse koranen 1-2 timer hver dag og bede fem gange om dagen. De danske lærere måtte ikke vide noget om de camps, derfor fik vi sedler om dem, som vi straks skulle putte i taskerne.«

Camp'ene var delt for henholdsvis drenge og piger.

»Vi fik også at vide, at hvis ikke vi deltog i campen ville vi ikke kunne komme med på skolens studietur til Berlin,« fortæller de.

I skolen kan de ikke erindre, at noget har handlet om imam Fethullah Gülen.

»Men på campen blev der vist film om Gülen og vi skulle læse og tale om nogle af hans taler mens også andre bøger.«

Ved siden af skolen var der fra skolens side tilbud om en lektiecafé. Igen var drenge og piger hver for sig. De to kvinder fortæller, at pigerne fra skolen to gange om ugen mødtes med kvinder med tyrkisk baggrund, der typisk læste på universitetet, og som eleverne skulle bede og læse koranen sammen med. Nogle gange spiste de sammen og overnattede der efter aftale med forældrene.

Annonce

Påklædning kritiseres

Skolelederen fra skolen sagde i den første artikel i avisen, at skolen heller ikke stiller krav til påklædningen eller tørklæder.

»Det er rigtigt, at vi ikke er blevet pålagt at gå med tørklæder. Men en pige i 6. klasse blev smidt ud af skolen, fordi hun havde bukser med huller i. Og jeg fik en kommentar fra en tyrkisk lærer, fordi jeg havde huller på knæene. Han spurgte, om jeg ikke havde råd til bukser uden huller, og jeg opfattede det som et signal om at ændre min påklædning af religiøse grunde,« siger Arzu Öztoprak.

De tilføjer, at en anden pige, der mødte op i shorts, blev skældt ud foran klassen og var pinligt berørt.

Annonce

Bederum på skolen

Endelig undrer det de to unge kvinder, at skolens leder hævder, der ikke er bederum.

Det var der i hvert fald, da de forlod skolen for to år siden.

»Der var et lille rum ved siden af toilettet, hvor de tyrkiske lærere havde lagt bedetæpper, og hvor lærere og elever kunne gå ind og bede. Hvis man havde en tyrkisk lærer var det tilladt at forlade timen for at bede. Men det var ikke noget vi skulle spørge de danske lærere om lå det i luften,« fortæller Arzu og Melek.

»Så hvis folk tror, det er som en normal dansk folkeskole, så er passer det ikke,« fastslår de.

Annonce

Social kontrol af lærer

Arzu Öztoprak oplevede i 8. klasse en skarp social kontrol, da hun ønskede at komme i praktikuge hos militæret.

»Da min lærer fandt ud af at jeg havde søgt militæret ringede hun til min mor og fortalte, at det var dårligt for mig, fordi jeg så skulle jeg være sammen med drenge. Men min mor vidste det godt og havde sagt ja. Så prøvede min lærer via sms at få mig til at blive væk fra praktikstedet, men jeg tog af sted. Og det var rigtigt spændende og sjovt. Og drenge og piger boede naturligvis i hver sin bygning,« fortæller Arzu Öztoprak.

Året efter ville en veninde også i praktik i militæret, fordi det lød så spændende.

»Men det kunne hun ikke få lov til, fordi skolen havde fjernet det som en mulighed,« fortæller Arzu.

Annonce

Socialkontrol i fritiden

At den sociale kontrol af pigerne også rakte ud over skoletid, oplevede de to, da de en eftermiddag tog i Mindeparken sammen med en anden pige og to tyrkiske drenge.

»Vi så en rød bil ankomme og følte at der blev holdt øje med os. Så trådte en kvindelig lærer ud og råbte, at vi skulle komme med. Vi havde fået lov af vores forældre, men så tvang læreren mig og en veninde ind i bilen. Men vi hoppede ud af den anden dør og løb væk,« fortæller Arzu.

»Og den slags er der mange flere eksempler på,« tilføjer Melek Sakal.

De vil selv klart foretrække folkeskolen til deres egne børn, når de får det engang. Og de vil efter deres egen skoletid fraråde andre at gå på den slags friskoler:

»Det er for meget og for forskelligt i forhold til det danske samfund. Når man kommer videre til et gymnasium eller en anden uddannelse kan det være svært at tilpasse sig, fordi man har været i andet miljø.«

Annonce

Nilen Privatskole om kritik: Vi har ikke bederum eller påklædningspolitik

Avisen har forelagt kritikken fra de tidligere elever for Nilens Privatskole, hvorfra skoleleder Selahaddin Ipek svarer skriftligt. Han gør klart, at han ikke vil have redigeret i sit svar og kræver det bragt i sin fulde ordlyd.