Mærsk Mc-Kinney Møller var ikke københavner, han gjorde ikke noget specielt for København, og derfor fortjener han ikke at få en vej eller en plads opkaldt efter sig i hovedstaden.

Det mener Enhedslistens spidskandidat i Københavns Kommune til efterårets kommunalvalg, Morten Kabell.

På et møde i går i kommunens vejnavnenævn forsøgte han at blokere for, at den afdøde skibsreders navn kommer i nævnets såkaldte navnebank.

Banken indeholder en lang række navne på blandt andre personer, der af den ene eller anden grund har gjort sig fortjent til at få opkaldt kommende steder i kommunen efter sig.

Morten Kabells ønske blev dog nedstemt af de tre andre medlemmer i nævnet, oplyser Liberal Alliances nævnsmedlem og medlem af borgerrepræsentationen, Lars Berg Dueholm.

»Til at ryste på hovedet ad Enhedslisten«

»Jeg har i mine over tre år i nævnet ikke været ude for, at det har været nødvendigt at stemme om et navn,« siger Lars Berg Dueholm, der på mødet insisterede på, at der blev stemt om Morten Kabells ønske:

»Man kan vel næppe pege på nogen, der har haft større betydning for dansk erhvervsliv end Mærsk de seneste mange år. Det er i den grad oplagt, at han får en gade eller plads opkaldt efter sig, når det rette sted viser sig. Det er mest til at ryste på hovedet ad Enhedslisten.«

Mærsk Mc-Kinney Møller døde i april sidste år, og ifølge Københavns Kommunes regler skal der gå et år, fra folk er døde, til de kan få steder opkaldt efter sig.

Ifølge Morten Kabell har rigeligt med samfundsspidser allerede fået gade- og pladsnavne opkaldt efter sig.

»Mærsk Mc-kinney har ikke nogen særlig tilknytning til København, der gør, at han skal have en vej opkaldt efter sig,« mener Morten Kabell.

Der er rigeligt af erhvervsprofiler

Han henviser til, at det er noget andet, at politikere og andre store personligheder fra ind- og udland kan navngivne byens gader og stræder.

»Store danske erhversprofiler står ikke øverst på min liste. Dem er der rigeligt af. Jeg synes mere, vi skal gå i retning af, hvad vi har gjort ude ved Carlsberg, hvor en af vejene er opkaldt efter den første kvindelige bryggeriarbejderformand,« siger han:

»Jeg husker Mærsk Mckinney som manden bag privatiseringen af den danske undergrund til gavn for egen pengekasse, og som sørgede for at donere, som man kalder det, en opera, som vi næsten selv har betalt for, og som hvert år lægger beslag på mange af vores midler til at dække driftunderskud.«

50 til 100 navne i navnebanken

følge Lars Berg Dueholm er der »en 50 til 100« navne i navnebanken. Nogle er personnavne, andre er stednavne. Eksempelvis på havnebyer som en række nye og kommende veje i Nordhavnen skal opkaldes efter.

FNs første generalsekretær, norske Trygve Lie, står også i banken. Hans navn blev nemlig ikke brugt i forbindelse med, at vejen til den nye FN-by på Marmormolen skulle navngives.

»Men navnet er udmærket og kan blive relevant i anden forbindelse,« siger Lars Berg Dueholm.

Mener du, at Mærsk Mc-Kinney Møller bør have en plads eller en gade i København opkaldt efter sig? Deltag i debatten herunder eller på vores Facebook-side.