Et årelangt pres på Danmark fra et af verdens vigtigste eksportmarkeder, Indien, er måske på vej til at give gevinst.

Hemmelige forhandlinger mellem indiske myndigheder og rigsadvokat Jan Reckendorff de seneste 10 måneder har handlet om at blive enige om vilkår, som skal gøre det muligt for rigsadvokaten at udlevere den danske statsborger Niels Holck til Indien.

Her vil Indien stille ham for retten, anklaget for en mere end 20 år gammel sag om nedkastning af våben og ammunition til en oppositionsgruppe i den indiske delstat Vestbengalen i 1995.

Siden kontakterne tog fart i maj 2018, har Niels Holck og hans advokat Tyge Trier ikke kunnet få ret mange informationer om det, han kalder »en grumset proces«.

Men oplysninger til Politiken viser, at repræsentanter for indiske myndigheder over to dage i maj i fjor var til ’konsultationer’ hos Rigsadvokaten i København. Et par uger senere gav rigsadvokaten skriftlig besked til Indien om danske betingelser for at udlevere Niels Holck.

Konsultationerne om betingelserne er fortsat, skriftligt og på telefon, frem til januar i år, viser oplysningerne, som hverken justitsminister Søren Pape eller rigsadvokat Jan Reckendorff vil kommentere.

Det er seneste skridt i danmarkshistoriens mest langvarige udleveringssag, som har nedfrosset forbindelserne mellem Danmark og Indien, siden retten i Hillerød og derefter Østre Landsret i 2011 sagde endegyldigt nej til at udlevere Niels Holck af frygt for, at han ville blive udsat for tortur i indiske fængsler.

Da daværende rigsadvokat Jørgen Steen Sørensen efterfølgende valgte ikke at prøve sagen ved Højesteret, fordi der var klare, enslydende afgørelser fra to instanser, og sagen i hans øjne ikke var principiel, fik Danmark den indiske vrede at føle.

»Indien har besluttet at undgå alle relationer med Danmark, bortset fra diplomatisk tilstedeværelse«, lød den interne melding fra Indiens udenrigsministerium til de øvrige ministerier. Formålet med at lægge Danmark på is var utvetydigt »at lægge pres på København for at forfølge muligheden for at udlevere bagmanden bag Purulia Arms Drop, Kim Davy«.

Kim Davy er et pseudonym for Niels Holck, og Purulia Arms Drop er den indiske betegnelse for sagen fra 1995, som stadig er et varmt emne i Indien.

Selv om afgørelsen fra Østre Landsret om nej til udlevering var usædvanligt klar, har skiftende regeringer lige siden sommeren 2011 arbejdet på løsninger i Holck-sagen, som kunne gøre inderne glade, og tø det bundfrosne forhold mellem landene op. Det har blandt andet handlet om, hvor Holck skulle opholde sig, og hvordan han kan blive transporteret til og fra retten under en retssag i Indien, samt om en eventuel fængselsdom kan afsones i Danmark.

I december 2016 sendte Indien så en ny, officiel begæring om at få Niels Holck udleveret til en retssag.

Peter Vedel Kessing, seniorforsker ved Institut for Menneskerettigheder, er forfatter til instituttets seneste statusrapport om udleveringer og udvisninger. Han mener ikke, at der juridisk er noget til hinder for, hvis danske myndigheder på ny undersøger, om Niels Holck kan udleveres til Indien.

»Der kan være to begrundelser for at foretage en ny vurdering. Praksis hos Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i forhold til udleveringssager kan have ændret sig, eller juraen kan have flyttet sig på andre områder, så det er nemmere at få domstolens accept af udlevering på baggrund af en form for diplomatiske garantier. Eller forholdene i Indien kan have ændret sig, så der ikke længere er den samme grund til at frygte, at der vil være en reel risiko for tortur ved udlevering«, siger han.

Peter Vedel Kessing fortæller, at landsretten i 2011 lagde vægt på vurderinger fra Amnesty International, Human Rights Watch og det amerikanske udenrigsministerium, som fortalte om menneskerettighedskrænkelser i indiske fængsler. Desuden spillede det ind på landsrettens afgørelse, at Indien ikke havde ratificeret torturkonventionen.

»Jeg kender ikke nok til, om menneskerettighedsforholdene har forandret sig i Indien siden dengang, men Indien har fortsat ikke ratificeret torturkonventionen«, siger Peter Vedel Kessing.

Der blev taget vigtige skridt i Holck-sagen under udenrigsminister Anders Samuelsens besøg i Indien i december og statsminister Lars Løkke Rasmussens ditto i januar i år, hvor Niels Holck-sagen blev anbragt i et særskilt juridisk spor, som ikke skal påvirke samarbejdet mellem de to lande.