Folketinget bør kunne få svar på, hvad Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) egentlig har lov til, når det kommer til overvågning af internet og teletrafik i Danmark. Det mener både telebranchen og en ekspert i forfatningsret, efter at forsvarsminister Nicolai Wammen (S) har afvist at svare på en række folketingsspørgsmål om, hvad FE-loven giver beføjelser til, med henvisning til at den slags oplysninger er klassificerede.

»Det er både politisk og juridisk interessant, at man åbenbart ikke mener, at man bør give Folketinget nærmere oplysning om, hvad der ligger i de regler, som de har vedtaget,« siger Pernille Boye Koch, der er lektor i forfatningsret ved Syddansk Universitet.

Information afslørede i juni via dokumenter fra den amerikanske whistleblower Edward Snowden, at FE efter alt at dømme indgår i et samarbejde med den amerikanske efterretningstjeneste NSA om adgang til data fra fiberkabler i Danmark. Artiklerne satte gang i en diskussion om, hvor i lovgrundlaget der gives mulighed for dette samarbejde, og både jurister, politikere og telebranche efterlyste en nærmere afklaring af, hvordan det brede lovgrundlag skulle fortolkes. En afklaring, som forsvarsministeren nu har afvist at give.

»Det er problematisk, at man har vedtaget et retsgrundlag som er så upræcist, bredt og diffust, at det er rigtig svært at finde ud af, hvad der ligger i det. Det er i sig selv et retssikkerhedsmæssigt og menneskeretligt problem både for borgere, branche og offentligheden, for den slags skal faktisk være relativt præcist,« siger Pernille Boye Koch.

I tråd med traditionen

Flere forsvarsordførere sagde efter Informations afsløring, at de ikke var klar over, hvor vide rammer FE fik ifølge loven, og slet ikke at det gav FE mulighed for en stort set ubegrænset udveksling af data med fremmede tjenester, så længe der er tale om data i ubearbejdet, ’rå’ form. Ifølge Pernille Boye Koch ligger de manglende svar fra forsvarsministeren dog meget godt i tråd med Danmarks manglende tradition for at give indsigt i netop efterretningstjenesterne.

»Jeg kan ikke komme på andre forvaltningsområder, hvor man ikke på det generelle plan kan få oplysninger om, hvad der ligger i en hjemmel, og hvordan den kan blive ført ud i praksis. Det er en grundsten i vores parlamentariske demokrati, at Folketinget skal vide, hvad det er, de vedtager. Ellers så lovgiver man i blinde, uden at ane hvad man som lovgiver giver bemyndigelse til,« siger hun.

Udvalg kan ikke kontrollere

En af de ting, der ikke stod klart efter afsløringerne af samarbejdet mellem NSA og FE, var, hvordan tjenesterne får adgang til dataene. De store teleselskaber ville ikke afvise, at de samarbejdede med FE om at give adgang til data fra fiberkablerne uden retskendelse, og henviste til, at der var nogle forpligtelser ifølge loven, som de fulgte. Disse forpligtelser står dog ikke formuleret noget sted i loven, og det fik Teleindustrien til at opfordre til en afklaring fra ministeriet af, hvad teleselskabernes forpligtelser egentlig er. Men ifølge direktør i Teleindustrien Jacob Willer bidrager ministerens svar ikke med meget:

»Det havde været klart ønskeligt, hvis besvarelsen af spørgsmålene havde bidraget til at skabe klarhed om teleselskabernes rolle og forpligtelser. Det må da være i alles interesse at få klarhed om, hvad reglerne indebærer, og hvem der er forpligtede til hvad i hvilke situationer,« siger Jacob Willer, og understreger, at han stadig ikke kan se, hvor i loven teleselskaberne skulle være tvunget til at levere adgang til data uden kendelse.

Forsvarsminister Nicolai Wammen oplyser i svarene, at det kun er Folketingets Kontroludvalg, der »såfremt det måtte være aktuelt« vil blive orienteret om FE’s elektroniske indhentning. Kontroludvalget består af medlemmer af de fem største partier, men ifølge Pernille Boye Koch er oplysninger til Kontroludvalget ikke noget særlig godt alternativ til at fortælle lidt mere uddybende om loven til Folketinget.

»Kontroludvalget er et organ, hvor det er svært at udøve en reel parlamentarisk kontrol, fordi de er underlagt den skærpede tavshedspligt. Så selv om de har fået nogle oplysninger, som de synes er ekstremt kontroversielle, og er i tvivl om, hvorvidt der er opbakning til i deres respektive partier, så har de ikke mulighed for at dele det med andre,« siger Pernille Boye Koch.