Antallet af ikke-vestlige indvandrere stiger eksplosivt frem mod 2020, viser tal fra regeringen.

En tikkende bombe venter på at detonere under den danske statskasse.

BT kan søndag fortælle, at antallet af ikke-vestlige indbyggere i Danmark vil stige med 173.000 mennesker, næsten svarende til hvad der bor i Odense, frem mod 2020. Det fremgår af nye tal fra Finansministeriet, som viser, at de ikke-vestlige udgør ca. 70 pct. af den samlede befolkningstilvækst på en kvart million mennesker. Danmark står dermed over for en udfordring af de store, lyder det fra en af landets fremmeste eksperter:

»Det er rigtig mange fra ikke-vestlige lande, der kommer på få år. Og der er ikke tidligere på så få år kommet så mange fra ikke-vestlige lande. Det er en meget stor udfordring,« siger Jan Rose Skaksen, forskningschef ved Rockwool Fonden og ekspert i arbejdsmarked, uddannelse samt indvandring og integration.

Finansministeriets tal ligger tæt op ad den seneste prognose fra Danmarks Statistik, som også viser en stor vækst i antallet af ikke-vestlige indbyggere, som historisk set er svære at få ind på arbejdsmarkedet.

»Og det er et godt spørgsmål, hvordan den knude, vi ser nu og frem mod 2020, løses,« siger Jan Rose Skaksen.

Finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) henviser til, at regeringen, arbejdsgiverne og lønmodtagerne i de såkaldte to- og trepartsforhandlinger har forsøgt at finde nye løsninger:

»Flygtninge og familiesammenførte til flygtninge udgør hovedparten af den nuværende indvandring fra ikke-vestlige lande. På baggrund af historiske data antager Finansministeriet, at omtrent hver tredje flygtning er i arbejde efter tre år. Den netop indgåede to- og trepartsaftale kan dog bidrage til at hæve dette niveau. Herudover består de ikke-vestlige indvandrere af familiesammenførte til andre end flygtninge samt personer, som får opholdstilladelse til f.eks. uddannelse eller erhverv. Deres beskæftigelsesfrekvens er på omkring 50 pct. efter tre år, baseret på de historiske erfaringer,« skriver ministeriet på vegne af ministeren i en mail til BT.

Finansministeriet kan ikke oplyse, hvor mange af de nye indbyggere der er flygtninge, familiesammenførte, østarbejdere osv.

BT har spurgt direkte om, hvad det vil koste at modtage de mange ikke-vestlige indvandrere frem mod 2020 – og hvor pengene skal komme fra – men det svarer ministeren ikke klart på:

»Den stigende tilstrømning af flygtninge og familiesammenførte lægger et betydeligt pres på de offentlige finanser. Det er derfor, at regeringen fra begyndelsen har lagt vægt på at begrænse tilstrømningen, på at sænke udgifterne til dem, som kommer, og gennem toparts- og treparts-aftaler hjælpe med at sikre, at flere får job og kan forsørge sig selv og deres familie,« står der i mailen.



Andre læser også 38-årig kondiløber brutalt voldtaget og forsøgt dræbt: To afgørende spor ledte til den sigtede

Marlene stoppede efter 35 år som prostitueret: Nu kan jeg smage mad uden bismag af latex

Klummeskribent i massiv shitstorm efter Mads Holgers død: 'Det er deciederet uanstændigt'

Svært at få kvinderne i arbejde

Forskningschefen ved Rockwool Fonden peger på to konkrete problemer, som Danmark i årevis – og med milliardregninger til følge – har kæmpet med: »Det ene er at få dem ud på arbejdsmarkedet. Det er især for kvinderne ikke helt oplagt. Det andet er, at man skal have virksomhederne til at ansætte dem. Det har man med to- og trepartsaftalerne forsøgt at finde løsninger på med f.eks. indslusningsløn,« siger Jan Rose Skaksen.

Ifølge eksperten bliver det i de kommende år ‘helt afgørende, hvordan konjunkturerne bliver’:

»Det er lettere at få absorberet så mange mennesker med – formentligt – meget lave kvalifikationer, hvis der kommer godt gang i økonomien. Hvis der kommer en bragende højkonjunktur, så er opgaven måske ikke umulig, men hvis det modsatte bliver tilfældet, bliver det meget, meget svært,« siger han.

Dansk Folkepartis Europa-ordfører Kenneth Kristensen Berth kalder udsigterne ‘skræmmende’.

Regeringen har jo vedtaget en stribe stramninger, og vi har også de internationale forpligtelser at tage hensyn til. Hvad skal man gøre?

»Vi skal afvise dem ved grænsen, fordi de står i et sikkert land (Tyskland, red.). Jeg mener, at det er en form for nationalt selvforsvar, vi er ude i. Hvis ikke vi gør noget og lader det fortsætte, så risikerer vi at ende som et land som Frankrig, hvor områder af landet er lovløse,« siger Kenneth Kristensen Berth.