El, VVS, fiberkabler, scene-telte, madboder, frysecontainere, brandveje, hegn, skilte, lygtepæle - alt. Hvis det er for stort for en enkelt medarbejder, eller hvis det skal ned under jordoverfladen, så ligger det i kortet, som GIS og Geografi tegner på Roskilde Festival. Det kort bestemmer alt på hele festivallen.

Kortet viser de hundredvis af rør og kabler som snor sig under jorden. Kortet bestemmer også hvor den by af telte, scener, veje og madboder, som ikke er der endnu, kommer til at springe op med Roskilde Festival.

Nanna Knudsen er geolog og står for at koordinere de indrapporteringer der kommer fra afsætningeholdet, der render rundt og slår pinde i jorden. Jesper Nielsen er holdleder for afsætning, han har op til festivalen tjekket, at de over 7000 punkter, hvor pinde skal markere koordinater, er afsat hensigtsmæssigt i GIS-kortet. Illustration: Niels Møller Kjemtrup

»Vi er begyndt at tale om det, som om det er en by vi bygger - hvert år. Der skal den samme infrastruktur til, vi er underlagt samme myndighedskrav, har flere indbyggere end mange danske byer, og har så også nogle særlige behov som store koncerter« siger Christian Helring Andersen, til dagligt er han GIS koordinator i Rødovre kommune, men han er også øverste ansvarlige for Roskilde Festivals GIS kort, en stilling som kræver langt mere tid, end de 300 timer der er sat af til det.

»Det er hårdt arbejde, og vi er typisk først færdige om onsdagen klokken lidt over 17:00, når alt er åbnet og Festivalen er i fuld gang - men det er også fantastisk at være en del af.« siger han.

Bedre overblik, færre fejl

De 53 medarbejdere fra GIS og Geografi tegner et fuldt kort over festivallen og slår over 7000 pæle i jorden, alle med et fortløbende nummer, parret med et x,y koordinat i GIS-systemet. GIS og Geografi er, groft opridset, opdelt i to hold, et hold af professionelle, som i deres fritid tegner GIS-kortet, mens festivalpladsen og lejrområder planlægges, og et hold der afvikler og slår pinde i jorden under festivalen. Desuden dobbelttjekker man, før man borer huller - en opgave som kun to medarbejdere ad gangen, de såkaldte hul-ministre, er betroet med, netop for at undgå fejl.

For konsekvenserne af en fejl er til at føle på. En forkert placeret container kan koste tid og tusindvis af kroner at flytte, et forkert placeret hegn kan blokere en flugtvej, og sidste år ramte man et højspændingskabel der satte Roskilde by uden strøm.

Tilsyneladende intet dramatisk, men under jordoverfladen ligger et højspændingskabel. Sidste år tog kortet ikke tilstrækkelig højde for det, uheldet var ude, og en lang bardun-pløk blev hamret igennem det. Ingen kom til skade, men Roskilde By fik strømudfald indtil kablet var udbedret. Illustration: Niels Møller Kjemtrup

»Derfor er det også vigtigt, at vores folk har et højt niveau af faglighed og erfaring med opgaven, selvom de er frivillige. Vi starter med at planlægge næste års festival i august og har daglige møder de sidste uger op til det hele går løs,« siger Christian Helring Andersen

»Men jeg tror også at det er derfor, folk kommer år efter år og smider hundredevis af timer i det. Det er spændende, folk man arbejder med er dygtige og engagerede, og der er en fællesskab i hvert år at forbedre og løfte det her skøre projekt,« uddyber han

Samtidig med at GIS-kortet skal forhindre specifikke fejl, skal det også give det overblik, som gør det muligt at koordinere en festival. Al logistik, de hundredevis af lastbiler med varer og publikums sjosken mod koncernerne er også tænkt ind i planlægningen - og i GIS kortet.

En by i forandring

Før og efter et solsegl og tilhørende pæle er rejst. Hver lille pind har et fortløbende nummer som registreres i GIS kortet. Illustration: Niels Møller Kjemtrup

Sidste år anlagde man permanent infrastruktur til en række toilet-øer. Når græsmarken syd for Roskilde skal forvandles til Festival-plads og huse 120.000 mennesker, finder man sine brønde og tilkobler sine toiletvogne. Desuden ligger der drænrør, højspændingskabler, og diverse tilsluttede eller glemte fiberkabler - men der er også meget der ikke etableres permanent.

Festivallen ændrer sig hvert år, som der kommer nye krav og forventninger og idéer til festivallen. I år har man eksempelvis omlagt hele indkøbsområdet, flyttet flere scener, omlagt lejrområder og oprettet helt nye oplevelsesområder. Arbejdet er så stort, at man i år har en tilknyttet, fuldtidsansat planchef.

»Dem, der sidder og tegner festivalpladsen, koordinerer med os, men ofte er det individuelle arkitekter og ingeniører, der sidder og arbejder frivilligt. Så det er et stort arbejde at gentænke og forbedre byplanlægningen, og samtidigt arbejde udenom de permanente forhindringer der er,« siger han.

Det viser sig også hvert år, at man ikke helt har taget højde for alt i sit GIS-kort. Eksempelvis har et hegn af træer i år vist sig at fylde mere end forventet, det førte til en ændring i GIS og hundredevis af pinde, som skulle flyttes.

Hele Roskilde Festivals GIS-kort

GIS og Geografi er opdelt i GIS tegnere og afsætningsholdet, som bevæger sig rundt på pladsen og slår pinde i, kontrollerer at virkeligheden passer med kortet, og at der dobbelttjekkes før et hul bores. Det fører til livlige diskussioner om opdateringer af kortet. Illustration: Niels Møller Kjemtrup

GIS kortet bruges til nærmest alt. Beredskab har et opdateret kort, ligesom beredskabet er inde over placering af brand og flugtveje. Det bruges ved drift af IT, af Politi, det leverer data til Region Sjælland og det deles med handelsstanden, som sætter boder op efter det. Kortet er også grundlaget i Roskilde Festival appen, ligesom håndværkere vil finde alle fejlrapporteringer tilknyttet GIS kortet.

»Festivalen bliver mere kompleks, folk får flere tjenester og myndighedskrav skærpes. Men vi er også blevet meget bedre til at koordinere det, og vi er gode til at udvikle på det,« siger han.