O analiză a BNR, coordonată de economistul șef al băncii centrale, Valentin Lazea, arată că menținerea programului Prima Casă în condiţiile în care activitatea pieţei creditului s-a reluat, ridică probleme privind eficienţa efortului bugetar.

Mai mult, BNR consideră că Prima Casă a avut un rol social modest, fiind utilizat în proporție redusă de persoanele cu venituri mici.

„Ponderea debitorilor care au contractat credite Prima casă şi care au capacitatea plăţii unui avans la credit semnificativ mai mare decât cel minim solicitat este în creştere, iar în aceste condiţii, programul nu reprezintă decât o formă de transfer a unor sume de bani de la buget către sectorul privat şi nu o formă de creştere a accesabilităţii persoanelor fizice la obţinerea de credite în vederea achiziţionării unei locuinţe”, se arată în analiza BNR.

Conform analizei, singurul aspect social al programului Prima Casă e faptul că acesta a fost utilizat de multe familii tinere . În rest, programul reprezintă, mai degrabă, o formă de transfer a unor sume de bani de la buget către sectorul privat şi nu o formă de creştere a accesabilităţii persoanelor fizice la obţinerea de credite în vederea achiziţionării unei locuinţe.

Sursă de distorsiuni ale pieței

„Prima Casă poate produce distorsiuni în mecanismul de piaţă, băncile nu sunt impulsionate în dezvoltarea de produse de creditare ipotecară cu risc redus în condiţiile existenţei acestui program care asigură un cost semnificativ mai mic datorită garanţiei de 50 la sută oferite de către stat”, arată analiza BNR.

Creditele acordate prin programul Prima Casă au salvat, la vremea lor, în anii 2009-2012, vânzările de pe piața imobiliară și au asigurat continuarea creditării ipotecare pentru bănci, mai mult, au ajuns să reprezinte, acum circa 18 luni, peste 90% din totalul creditării ipotecacre.

Valoarea acestor credite reprezintă aproape 5% din PIB, circa 33 de miliarde de lei.