Sedii de cantoane şi brigăzi silvice din Cârlibaba şi Dorna Candreni, obţinute iniţial în instanţă de Fondul Bisericesc Ortodox Român al Bucovinei (FBORB) revin în proprietatea Romsilva, după zece ani. Cinci decizii luate în anul 2005, iniţiate de Arhiepiscopia Sucevei şi Rădăuţilor, au fost respinse de Curtea de Apel Alba Iulia, în trei dintre dosare s-a respins definitiv acţiunea, în două cazuri Curtea Supremă va lua o decizie în februarie, anul viitor

In data de 14.03. 2005, Comisia Specială de retrocedare a unor bunuri imobile care au aparţinut cultelor religioase din România înfiinţată conform Ordonanţei de Urgenţă 94/2000, a emis cinci decizii de retrocedare, la cererea Arhiepiscopiei Sucevei şi Rădăuţilor, pentru tot atâtea clădiri cu terenul aferent, în care funcţionau sedii de brigăzi silvice sau cantoane silvice, din localităţile Cârlibaba şi Dorna Candrenilor. Cele cinci decizii, cu numerele 468, 469, 470, 471 şi 472, au fost semnate în aceeaşi zi şi au fost contestate încă de atunci de către juriştii Direcţiei Silvice Suceava care au invocat faptul că OUG 94/2000, în baza căreia s-au dat deciziile mai sus amintite, stabilea la primul articol că “Imobilele care au aparţinut cultelor religioase din România şi au fost preluate în mod abuziv, cu sau fără titlu, de statul român, de organizaţiile cooperatiste sau de orice alte persoane juridice în perioada 6 martie 1945 – 22 decembrie 1989, altele decât lăcaşele de cult, aflate în proprietatea statului, a unei persoane juridice de drept public sau în patrimoniul unei persoane juridice din cele prevăzute la art. 2, se retrocedează foştilor proprietari”. Doar că solicitarea de retrocedare s-a făcut la vremea respectivă de către Arhiepiscopia Sucevei şi Rădăuţilor care a cerut ca dreptul de proprietate pentru imobilele revendicate să fie înscris pe Fundaţia Fondul Bisericesc Ortodox Român al Bucovinei (FBORB). Ori FBORB, ca fundaţie înfiinţată în 2000, nu a putut asimilată de către magistraţi, cu toată îngăduinţa de care au dat dovadă, de vreme ce judecarea proceselor trece de un deceniu, termenului de culte religioase din România de la care au fost preluate în mod abuziv, cu sau fără titlu, bunuri în perioada comunismului.

Am arătat deja că au fost pe rol cinci asemenea dosare, cele mai multe fiind judecate la Curtea de Apel Alba Iulia.Acolo s-a cerut strămutatea dosarelor de către FBORB în condiţiile în care juristul Direcţiei Silvice Suceava era rudă de gradul 1 cu preşedintele Curţii de Apel Suceava din acea perioadă. Magistraţii de la Alba Iulia au înregistrat solicitările avocaţilor FBORB, dar au avut prezenţa de spirit să nu dea hotărâri punctuale, informându-se anterior despre conţinutul dosarului mult mai amplu, prin care Fundaţia depusese o acţiune de revendicare imobiliară pentru peste 180.000 de hectare de pădure, cu drumurile şi logistica aferentă. Istoria acestui dosar este deja cunoscută. După ce la instanţa de fond – Tribunalul Suceava, s-a dat câştig de cauză FBORB, entitate care anterior obţinuse o altă decizie favorabilă prin care s-a stabilit că este conti-nuatoarea unei vechi fundaţii care a gestionat bunurile bisericii ortodoxe preluate de imperiul austro-ungar după anexarea Bucovinei în imperiu, Curtea de Apel Timişoara a confirmat această hotărâre. In recursul înaintat de Direcţia Silvică Suceava ca reprezentantă a Romsilva la Curtea Supremă, magistraţii ICCJ au decis trimiterea spre rejudecare a dosarului la Curtea de Apel Cluj. La Cluj, judecătorii au pronunţat o hotărâre în favoare păstrării în administrarea statului a pădurilor şi celorlalte bunui revendicate de FBORB. Ulterior, ICCJ, în primăvara acestui an a decis irevocabil că Fondul Bisericesc Ortodox Român al Bucovinei nu a fost niciodată proprietar asupra bunurilor – păduri, drumuri forestiere, construcţii, etc, cerute în procesul de revendicare imobiliară, ci doar administrator. Ca atare nici clădirile pe care s-a dorit a pune mâna prin procesele paralel desfăşurate, nu trebuie să le fie restituite. Numai că în cel puţin trei dintre aceste dosare, judecarea este încă pe rol. Este vorba despre două recursuri încă nejudecate la Curtea Supremă şi despre un dosar aflat încă pe rolul Curţii de Apel Alba Iulia.

Dosare strămutate fără succes la Alba Iulia

Concret, este vorba despre atacarea în instanţă a cinci decizii consecutive emise într-o singură zi – 14 martie 2005 de către Comisia Specială de retrocedare a unor bunuri imobile care au aparţinut cultelor religioase din România înfiinţată conform Ordonanţei de Urgenţă 94/2000. Prima viza retrocedarea la cererea Arhiepiscopiei Sucevei şi Rădăuţilor a unei suprafeţe de 8 ari cu construcţia aferentă – sediu brigadă silvică din comuna Cârlibaba. Decizia a fost anulată definitiv şi irevocabil în data de 19 mai a.c. de ICCJ. O a doua decizia viza retrocedareaa 15 ari cu clădirea aferentă pentru o altă construcţie silvică – sediu de brigadă în comuna Dorna Candrenilor, dosarul fiind suspendat. Tot în Dorna Candrenilor au fost revendicate încă trei sedii de cantoane silvice, cu terenurile aferente de 10 ari, 34 de ari şi 27 de ari. Unul dintre dosare va fi judecat pe fond miercuri, 16 septembrie la Curtea de Apel Alba Iulia iar celelalte două, câştigate pe fond de Direcţia Silvică Suceava vor fi judecate în recurs, anul viitor, pe 9, respectiv 26 februarie 2016. (Neculai ROSCA)