Guvernul Tudose propune la rectificarea bugetară scăderea cheltuielilor de investiţii cu 10 miliarde de lei şi supli­men­tarea cheltu­ielilor de personal cu 5 miliarde de lei, iar a celor cu pensiile cu 3 miliarde de lei.

Este cea mai drastică tăiere de cheltuieli cu investiţiile făcută vreodată la o rectificare bugetară şi cea mai mare creştere de cheltuieli cu salariile bugetarilor an la an, de 12 mld. lei, de la 57 mld. lei în 2016 la 69 mld. lei în 2017.

Scăderea cheltuielilor de investiţii se face jumătate de la bugetul de stat -5 mld. lei, şi jumătate de la fondurile europene -5 miliarde de lei. Totuşi, trebuie spus că investiţiile fuseseră bugetate de la început la un nivel considerat necredibil de toţi analiştii macro­eco­nomici, adică 39,4 miliarde de lei, cu 10 mld. lei mai mari decât în 2016, când execuţia a indicat cheltuieli de investiţii de 29,5 mld. lei.

Cu scăderea de acum, înseamnă 28,7 mld. lei investiţii totale prevăzute în buget, sub cele de anul trecut, dar este foarte probabil ca nici acestea să nu se realizeze până la sfârşitul anului, în condiţiile în care economia „plânge“ după autostrăzi, spitale şi şcoli noi.

Pe partea de venituri este prevăzută o creştere cu circa 700 de milioane de lei, de la venituri la bugetul consolidat prognozate iniţial de 254,7 mld. lei până la 256,4 mld. lei noua estimare. Creşterea este sub semnul între­bării, având în vedere că la opt luni execuţia indică abia plus 8% faţă de 2016 la venituri, faţă de plus 14% prevăzuţi în buget.

Creşterea de venituri este determinată de prognoze mai bune la contribuţiile de asigurări sociale, unde este aşteptată o creştere de încasări de aproape 2 miliarde de lei, pâna la 71,4 miliarde de lei.

Se aşteaptă o creştere şI de la venituri nefiscale, adică în principal dividende plătite statului de către companiile de stat, de unde se aşteaptă o colectare de 22,3 miliarde de lei, cu 3,3 miliarde de lei mai mult decât în bugetul iniţial.

În schimb sunt tăiate sumele la TVA, unde se aşteaptă încasări de 52,8 miliarde de lei faţă de 54,1 miliarde de lei încasări prevăzute iniţial. Şi de la impozit pe profit sunt aşteptate încasări cu aproape 2 miliarde de lei mai mici, adică doar 14,8 miliarde lei, sub 2016 când s-au încasat 15,4 miliarde de lei. Aici este de mirare cum de economia “nu livrează” impozite mai mari pe profit, având în vedere că afacerile şI profiturile aferente au crescut substanţial în 2016 şI 2017 ca urmare a creşterii consumului.

Sumele primite de la UE sunt la acelaşi nivel aşteptate, de circa 22 de miliarde de lei. ŞI aici este un semn de întrebare pentru că, de cealaltă parte, au fost tăiate 5 miliarde de lei din cheltuielile de investiţii din fonduri europene, ceea ce ar fi presupus în contrapartidă şi o reducere echivalentă la nivelul veniturilor.