Președintele PSD, Liviu Dragnea, a afirmat luni că „statul român ne fură", în contextul unor precizări despre cheltuielile pe care angajatorul le are cu contribuţiile angajatului. Contribuţia la pensii va creşte până la 25%, iar cea la sănătate la 10%, a spus liderul social-democrat.



„Salariile nu vor scădea. Acum există trei valori în interiorul unui salariu: salariul net, salariul brut, care e mai mare decât cel net şi, peste, este suma care reprezintă cheltuiala totală a angajatorului. Până la salariul brut se plătesc contribuţiile pentru angajat. Între salariul brut şi cheltuiala totală a angajatorului există contribuţiile pe care le plăteşte firma, dar în contul cui, şi părerea mea, am spus-o şi din campanie, am spus-o şi acum, că statul român ne fură. Şi ce este de la salariul brut până la cheltuiala totală a angajatorului vor fi plătite tot de firmă, dar în contul angajatului. Salariul brut devine egal cu cheltuiala totală a angajatorului”, a precizat Liviu Dragnea, potrivit adevarul.ro.

Liderul PSD a afirmat că nu se pune problema ca vreun cetăţean român angajat undeva să meargă singur să îşi plătească contribuţia CAS şi CASS. „Da, va plăti angajatul, în contul lui, dar operaţiunea o va face tot firma”, a precizat Dragnea.

Studiu Deloitte România: România a ajuns statul cu al 7-lea cel mai mare cost al contribuțiilor de asigurări sociale din 27 de țări ale Spațiului Economic European (SEE)



Pe de altă parte, o analiză realizată de Deloitte România arată că România a ajuns statul cu al 7-lea cel mai mare cost al contribuțiilor de asigurări sociale din 27 de țări ale Spațiului Economic European (SEE), după ce plafonarea bazei de calcul a fost eliminată de la 1 februarie 2017.



Din 2018, România ar putea să revină aproape de mijlocul clasamentului, pe poziția 11, luând în considerare reducerea ratei cumulate a contribuțiilor de la 39,25% la 35%, prevăzută în programul de guvernare. Totuși, această măsură de diminuare a ratei procentuale vine la pachet cu o majorare a venitului salarial brut cu 22,75% pentru a menține valoarea netă a salariului. Dacă nu ar fi luată în calcul această majorare și ar fi efectuată o analiză comparativă a costurilor asigurărilor sociale plecând de la un venit net, și nu unul brut crescut artificial, România ar putea ajunge chiar pe podiumul țărilor cu costurile cele mai ridicate de asigurări sociale, mai arată studiul Deloitte România.

În 2018, România ar urma să elimine 4 din cele 6 categorii de contribuții de asigurări existente, să le transfere integral la angajat și să reducă rata cumulată a acestora de la 39,25% la 35%, conform programului de guvernare. Impozitul pe venit ar scădea de la 16% la 10% (0% sub 2.000 lei brut).



Costul muncii va fi, în aceste condiții, de 70% față de 75% în prezent. Pentru fiecare 100 lei primită de angajat, statul va încasa 70 lei în loc de 75 lei.

„Conceptul – transferul contribuțiilor integral la angajat – este binevenit pentru că angajatorul are acum obligații, dar fără beneficii, iar angajații vor deveni mai conștienți de costul muncii pentru care sunt remunerați. În prezent ei au la cunoștință salariul brut care include propriile contribuții, nu și costul total cu salariul lor care înseamnă și contribuțiile angajatorului”, consideră Raluca Bontaș, Partener Deloitte România.

Pe de altă parte, ea apreciază că este discutabilă din punct de vedere legal eventuala obligare a angajatorilor de a crește salariul brut ca să fie menținută valoarea actuală a salariului net (în mână).

„Probabil, cei mai mulți angajatori vor crește salariul brut. Există însă riscuri de a perturba piața muncii pentru că grilele de salarizare sunt stabilite în funcție de un coeficient raportat la valoarea salariului minim. S-ar putea produce inechități în salarizare în interiorul unei companii pentru că se va micșora ecartul dintre salarii”, a menționat Raluca Bontaș.

„România ar deveni, astfel, al doilea stat din Sud-Estul Europei care ar plasa contribuțiile de asigurări doar la angajat, în afară de Marea Britanie. Aparent, scăderea contribuțiilor cu 4,25 pp duce la scăderea costurilor angajatorilor, însă fondul salarial total ar putea fi mai mare comparativ cu perioada anterioară în care plafoanele erau aplicabile. Motivul este că economiile de la salariile mai mici vor fi contrabalansate de sumele datorate suplimentar pentru salariile mai mari”, a adăugat Monica Țariuc, Manager Deloitte România.