Za razliku od javnog sektora, gdje je zamrznuta isplata božićnica dok traje kriza, privatni se poslodavci ipak odlučuju na predblagdanske isplate. Šimo Orešković, predsjednik granskog sindikata PPDIV koji zastupa prehrambenu branšu, kaže da će božićnicu primiti 80 posto njihovih članova jer je to pravo ugovoreno u kolektivnom ugovoru.

Neoporeziva naknada

– Ugovorili smo da se isplata neoporezive naknade koja godišnje iznosi 2500 kuna neto po zaposlenome i 400 kuna u naravi može podijeliti na tri isplate, i to pred Božić, Uskrs i godišnje odmore, a tvrtke se toga drže – kaže Orešković. Tako će, dodaje sindikalac, Agrokor, Podravka, Kraš, Dukat i mnoge druge tvrtke iz te branše za Božić radnicima isplatiti 1200 kuna, a Coca-Cola 1500 kuna. Ostale su tvrtke imale različite kombinacije unutar neoporezive svote. U Hrvatskoj udruzi poslodavaca kažu da neće dodatno davati preporuke za isplate božićnica jer svaka tvrtka takvu odluku donosi samostalno “sukladno poslovnim rezultatima, potpisanim kolektivnim ugovorima i drugim vrijedećim pravilima te mogućnostima tvrtke”. Hrvatska gospodarska Komora pozvala je građane da troše i kupuju domaće proizvode i tako potaknu oporavak gospodarstva.

U kemijskoj i energetskoj industriji stanje je šaroliko, pa tako u sindikatu EKN kažu da Petrokemija i Janaf neće isplaćivati božićnice, Imunološki zavod nema ni za plaće, dok će Ina i Saponia isplatiti po 1000 kuna, Pliva 2000 neto, tvrtka Kvasac 2000 bruto, a na pojačane bruto isplate odlučili su se i u tvrtki Knauf Insulation – 3900 bruto, Vetropack Straži – 4800 bruto te Viveri – 2750 kuna bruto.

Rekorder opet isti

Sa svojom trinaestom plaćom trgovački lanac dm i dalje drži rekord u zemlji, no u dm nisu precizirali koliko točno njihovi radnici mogu očekivati na ruke. Ikea pak maksimalni neoporezivi iznos isplaćuje u dva dijela, kao regres i božićnicu. Zaposleni u Hrvatskom telekomu dobit će 1500 kuna neto, dok će Privredna i Erste banka isplatiti 1000 kuna neto, a Zagrebačka banka 900 kuna.

Procjenjuje se da bi dar za djecu, božićnice i jubilarne nagrade, koje su se također zadržale u mnogim kolektivnim ugovorima, mogli pojačati prosinačku potrošnju za približno 700 milijuna kuna u odnosu na ostale mjesece u godini. Kad je država isplaćivala božićnice za zaposlene u javnom sektoru, prosinačka se potrošnja pojačavala za milijardu kuna.