Guverner Hrvatske narodne banke (HNB) Boris Vujčić u utorak je na konferenciji za novinare predstavio informativnu listu ponude kredita potrošačima te dao preporuku kreditnim institucijama da potrošačima ponude fiksnu kamatnu stopu pri dugoročnom kreditiranju radi ublažavanja rizika od mogućeg rasta kamatnih stopa.

Vujčić je kazao da je HNB pokrenuo informativnu listu za potrošače, u kojoj će imati priliku vidjeti usporedno kreditne uvjete koje različite banke nude na jednom mjestu.

To će, pojasnio je, biti moguće za sve glavne skupine kredita. Po sedam različitih karakteristika tih kredita moći će pretraživati uvjeti po iznosu koji banke nude, po kamatnim stopama efektivnima, po fiksnoj marži, valutama itd., naveo je.

Informativna lista moći će se vidjeti na internetskoj stranici HNB-a, a aplikacija za to moći će se skinuti na mobitel, notepad i sl.

Vujčić je kazao i da će se aplikacija nadopuniti tečajnom listom, a na proljeće i informacijama o naknadama koje pojedine banke naplaćuju za standardizirane usluge u platnom prometu, istaknuvši da se razlike u naknadama ponekad ogromne.

"Budući da smo mišljenja da je transparentno informiranje potrošača najbolja zaštita potrošača, uvjereni smo da će to utjecati i na pad tih cijena tamo gdje su visoke, odnosno na standardizaciju ponude", izjavio je Vujčić.

Istaknuo je i kako je HNB izdao preporuku bankama za ublažavanje kamatnog i kamatno induciranog kreditnog rizika pri dugoročnom kreditiranju potrošača i to tako da ponude potrošačima fiksne kamatnih stopa za kredite s preostalim dospijećem iznad 7 godina, gdje je kamatni inducirani rizik najveći u budućnosti.

"Rekli smo bankama da to ponude potrošačima, a onda je na svakom potrošaču da odluči da li mu se isplati ići u fiksiranje kamatne stope ili ne", istaknuo je.

Preporuka ima šest dijelova - da banke što prije u pisanom obliku klijentima koji imaju ugovorene promjenjive kamatne stope ponude ugovaranje fiksne kamatne stope; da im pritom daju usporedne otplatne planove kako bi stekli jasan uvid; da ne zaračunavaju naknade pri izmjeni tih ugovora; da ne naplaćuju naknadu za prijevremene otplate kredita, kako bi se potrošačima olakšala mogućnost izbora; da pri izmjeni ugovora ponude visinu kamatne stope sukladnu onoj koju trenutačno nude, koja bitno ne odstupa od prosječne kamatne stope na tržištu; da za potrebe odobravanja novih kredita prošire ponudu kredita s fiksnim kamatnim stopama te da pri ugovaranju takvih kredita ne ugovaraju naknadu za prijevremenu otplatu kredita.

Šest preporuka

Pokušavajući smanjiti kamatne rizike za korisnike kredita, HNB je objavio preporuke kreditnim institucijama

1. da što prije u pisanom obliku klijentima koji imaju ugovorene promjenjive kamatne stope ponude ugovaranje fiksne kamatne stope

2. da im pritom daju usporedne otplatne planove kako bi stekli jasan uvid

3. da ne zaračunavaju naknade pri izmjeni tih ugovora

4. da ne naplaćuju naknadu za prijevremene otplate kredita, kako bi se potrošačima olakšala mogućnost izbora

5. da pri izmjeni ugovora ponude visinu kamatne stope sukladnu onoj koju trenutačno nude, koja bitno ne odstupa od prosječne kamatne stope na tržištu

6. da za potrebe odobravanja novih kredita prošire ponudu kredita s fiksnim kamatnim stopama te da pri ugovaranju takvih kredita ne ugovaraju naknadu za prijevremenu otplatu kredita.

"Nemoguće je predviđati točno gdje će se kretati kamatne stope, ali ono što smo rekli - da ove godine očekujemo da će dalje padati - se ostvaruje. U ovom trenutku imamo jednu glavnu središnju banku koja je promijenila svoju politiku i počela dizati kamatne stope, a to je američki Fed, i europsku centralnu banku, za koju se očekuje da će na sljedećem svom zasjedanju upravnog vijeća u listopadu odlučiti opet o promjeni okvira monetarne politike, koji bi mogao ići u smislu smanjivanja ekspanzivnosti monetarne politike, što utječe i na kamatne stope", naveo je Vujčić.

Napomenuo je da Hrvatska, krenu li nakon toga kamatne stope na europskom tržištu uvis, još uvijek, ako će voditi pametnu makroekonomsku i počne provoditi strukturne politike, ima mogućnosti amortizirati njihov rast smanjenjem premije na rizik Hrvatske.

"Ali, isto tako je moguće da, ako ne radimo dobre politike i ako dođe do poremećaja na međunarodnom financijskom tržištu, kamatne stope porastu", upozorio je Vujčić.

Prema HNB-ovim podacima, oko 90 posto kredita hrvatskih kućanstava nezaštićeno je od valutnog rizika, a 67 posto ukupnih kredita kućanstvima imaju ugovorenu promjenjivu kamatnu stopu, stambeni krediti čak 81 posto.

Odgovarajući na upit novinara, Vujčić je istaknuo da je riječ samo o preporuci, međutim HNB će pratiti kako banke reagiraju na nju i potom obavijestiti javnost.

Dodao je da se novi krediti već nude u velikoj mjeri i uz fiksne kamatne stope, međutim dio starih kredita nema takve kamatne stope.

Istaknuo je i kako je u interesu banaka da postupe po preporuci HNB-a, jer to i njima smanjuje inducirani kreditni rizik. Stoga se nada da će banke tako i postupiti.

Na novinarski upit preporučuje li guverner građanima da promjene promjenjivu u fiksnu kamatnu stopu Vujčić je rekao da su potrošači ti koji sami odlučuju.

Guverner je izvijestio i o izmjenama regulatornog okvira za operacije monetarne politike, navevši da su napravili novi način formiranja kolaterala za operacije monetarne HNB-a tako da su omogućili bankama da koriste kratkoročne vrijednosne papire kao kolateral za dugoročne operacije.

Na taj su način, kako je kazao, za dugoročne strukturne repo operacije kojima daju dugoročne izvore kunskog financiranja za banke proširili mogućnost kolaterala s 4 milijarde kuna, na 38 milijardi kuna.