Staré centrum Prahy se prakticky vylidnilo, starousedlíků tam výrazně ubylo. Jak je na tom centrum Vídně? Kolik v něm reálně žije lidí?

Vypadá to, že problémy v Praze jsou jiného druhu než ve Vídni, protože vídeňské historické centrum nikdy nebylo příliš zalidněné. Přímo v historickém centru žije 16 000 obyvatel, ale v městských okresech lidí přibývá, neustále se tam stěhují.

Foto: Profimedia.cz Pohled na centrum Vídně.

V Praze se vylidňování centra dává do souvislosti s turismem a také ubytovací platformou Airbnb, některé firmy nebo jednotlivci vlastní a krátkodobě pronajímají i celé domy. Jaký vliv má tento typ sdílené ekonomiky na Vídeň?

Ve Vídni platforma nabízí 9 000 bytů, z toho 2 800 trvale. To znamená, že jde o 0,3 procenta z celkového bytového fondu ve Vídni. Obecní byty, kterých je ve Vídni 220 000, se nesmí v rámci Airbnb pronajímat. Existují pravidla, která se musí dodržovat, a my situaci ve Vídni už velmi dlouho sledujeme. Dá se říct, že nabídka Airbnb ve Vídni je už delší dobu stabilní.

(Pro srovnání, podle serveru AirDNA, který poskytuje základní statistické informace zejména o Airbnb, je v Praze aktuálně přes 13 100 nabídek. 91 procent z nich nabízí Airbnb a naprostá většina se nachází v centru města (Praha 1, 2 a 3). Z 83 procent jde o nabídek celých bytů, pozn. red.)

Převažují u platforem sdílené ekonomiky, kterou je i Airbnb, ve Vídni pozitiva, nebo negativa?

Jsou tu oba vlivy. Potřebujeme samozřejmě byty pro Vídeňany, ale zároveň je cestovní ruch velmi důležitým ekonomickým faktorem pro město. Záleží na míře. Dosáhli jsme toho, že jsme do stavebního řádu zavedli ustanovení, že v obytných zónách nelze provozovat živnostenské pronajímání bytů. Takže jsme tomu nějakým způsobem učinili přítrž.

Takže není možné, aby jeden člověk na takových platformách pronajímal v městské části třeba 15 bytů najednou?

Uvnitř té obytné zóny to není možné. Ta je definována ve využití účelu městské plochy a převážně se nachází v centru. Existují výjimky, ale všeobecně platí, že živnostenské pronajímání bytů v obytných zónách není povoleno.

Snaha vídeňského magistrátu o regulaci služeb, jako je Airbnb, je dlouhodobá. Jaký má ta společnost s městem vztah? Je vstřícná, nebo se nějak urputně brání?

Do zákona o bytové výstavbě ve Vídni jsme začlenili ustanovení o tom, že nám platformy musí zprostředkovávat data o pronajímaných bytech. Jediná možnost, jak tomu uniknout, byla dohoda s městem o odvádění městské daně.

Foto: Profimedia.cz Vídeňské panoráma.

Dvě platformy s námi měly zájem jednat – HomeAway a Airbnb. S HomeAway jsme dosáhli dohody a s platformou Airbnb to ztroskotalo na tom, že nechtěla uznat rakouské právo. Teď máme situaci, ve které nám 11 platforem dodává data, s jednou máme dohodu a s těmi, které nám nedodávají data a se kterými nemáme uzavřené dohody, běží odpovídající správní řízení.

Čili se nejedná o moc vstřícný přístup, chápu to dobře?

Jsou to probíhající řízení, nechci je komentovat. Uvidíme, jak to nakonec dopadne. Jsme optimističtí v tom, že náš zákon bude pro město dobré řešení. Vycházíme z toho, že všechny platformy chtějí dodržovat platné právo (Himpeleho kolega z tiskového oddělení vídeňského magistrátu se v tu chvíli začal smát, pozn. red.). My jsme rozhovory s Airbnb po velice dlouhých vyjednáváních nepřerušili jenom proto, že jsme se nudili nebo že jsme neměli nic jiného na práci.

Vídeň se dlouhodobě umisťuje na špičce žebříčků nejlepších míst k životu. Jedním z důvodů je i dostupnost bydlení. Jakou politiku v tomto směru město razí?

Existuje tu úžasná kulturní i volnočasová nabídka, dostupné veřejné služby, nejlepší pitná voda na světě. Dostupnost bydlení je také velmi důležitým kritériem. Městské dceřiné společnosti patří 220 000 bytů, je to bytový fond, který vznikal už od roku 1919, zatím poslední byty se daly k dispozici letos. Nájmy jsou cenově výhodné a kvalita je dobrá. A městské byty jsou tu i proto, aby vytvořily sociální rovnováhu.

Kromě toho je k dispozici i přibližně stejný počet družstevních bytů, které jsou zčásti financované z městského rozpočtu. Tím pádem má Vídeň největší dotovaný bytový fond v Evropě. Více než 60 procent Vídeňanů žije v dotovaných bytech.

(V Praze vlastní město nebo městské části jen asi pět procent nemovitostí, pozn. red.)

Ze zpráv o Vídni, které vycházejí v Česku, to vypadá, že je to úplně ideální metropole bez problémů. S čím ale naopak nejvíc bojujete?

Největší výzvou je klimatická krize a potom technologické změny a otázka toho, jak analogovou životní kvalitu převést do digitální doby. Město v minulých letech enormně rychle rostlo, i když teď ten růst trochu polevuje. Nezaměstnanost teď sice klesá, ale s 10 procenty je stále poměrně vysoká. Především jde o málo kvalifikované lidi.

(Nezaměstnanost v Praze je aktuálně na 1,94 procentech, pozn. red.)

Praha a Vídeň jsou teď před podpisem partnerské smlouvy. Co konkrétně to znamená? Může se Vídeň naučit od Prahy, nebo se spíš bude Praha učit od Vídně?

Samozřejmě že učení funguje oběma směry, není to tak, že by se učila jen Praha od Vídně. Praha má za sebou za posledních 20 let neuvěřitelný vývoj. Bez spolupráce s metropolemi jako Barcelona, Amsterdam nebo Praha by nebylo možné dosáhnout dohody v tématu regulace platforem zprostředkovávajících byty.

Obhájí letos Vídeň své první místo v žebříčcích kvality života? Jak to vidíte?