Danmark har en gigantisk udfordring foran sig for at leve op til de krav til at nedbringe udslippet af klimagasser, som EU offentliggjorde onsdag ved middagstid.

Mens Danmark har brystet sig af at være god til at høvle af CO2-udledningen fra kraftværker, affaldsforbrændinger og fjernvarme, som er omfattet af EU's kvotesystem, så er det gået langt trægere inden for blandt andet transporten og landbruget.

Det skal vi lave om på, mener EU-Kommissionen. I sit nye udspil lægger den op til, at der skal barberes 39 procent af CO2-udslippet fra de såkaldte ikke-kvotebelagte sektorer inden 2030. Referenceåret er 2005.

1,6 millioner elbiler, og vi vil stadig mangle en tredjedel af reduktionen

Elselskabernes brancheorganisation, Dansk Energi, har regnet lidt på, hvad konsekvensen af kravet er, og taget fat i den stadig voksende bilpark. 1,6 millioner benzinbiler er der herhjemme. Selv hvis hver og en af dem bliver erstattet med en elbil i 2030, så vil Danmark stadig mangle en tredjedel af reduktionen for at leve op til kravet fra EU.

Klimaminister Lars Chr. Lilleholts første kommentar til udspillet lyder, at der er tale om en stor opgave:

Dansk CO2-reduktion -39% blandt højeste i EU. Vil definere dansk klima/energipolitik mod 2030. Stor opgave! #dkpol pic.twitter.com/1Bj3t6Oa3r — Lars Chr. Lilleholt (@larsclilleholt) July 20, 2016

EU-Kommissionens udspil har været ventet i årevis, netop fordi mange lande som Danmark ikke har formået at tøjle udslippet fra transportsektoren, først og fremmest privatbilerne.

Kravet til reduktioner i Danmark er mellem de højeste, hvilket ikke er overraskende, da det blandt andet er fastsat efter landenes økonomiske formåen. Kun Sverige og Luxembourg har med 40 procent fået pålagt større reduktioner. Finland ligger også på 39 procent.

Illustration: Dansk Energi Illustration: Energistyrelsen/Dansk Energi

Danmark får lov til at købe CO2-kvoter til at opfylde to procentpoint af sit mål, hvilket er attraktivt, hvis priserne bliver ved med at være meget lave.

Alle lande vil prøve at slippe billigere

Nu venter hårde forhandlinger politiske forhandlinger om at fordele byrden. Alle lande ventes at forsøge at slippe lettere omkring kravene, end kommissionen lægger op til, men det samlede mål for hele EU på at reducere udslippet med 30 procent i 2030 står fast.

EU-kommissær Miguel Arias Cañete kalder målene får både fair og realistiske

Driving Europe's low-carbon transition: new 2030 targets are fair, flexible and realistic https://t.co/bXR7UeBLtc pic.twitter.com/4McGhwR2yp— Miguel Arias Cañete (@MAC_europa) 20. juli 2016

De ikke-kvotebelagte sektorer refereres af og til som de tre B'et for biler, boliger og bønder. Energistyrelsens såkaldte basisfremskrivning viser, at transporten i 2020, hvor kravene skal indfases, vil stå for 40 procent af udslippet fra de sektorer, mens landbruget er lige i hælene med 39 procent. Det skyldes altovervejene udslip af lattergas og methan fra husdyrgødningen.

Twitter flyder allerede over med kommentarer fra miljøorganisationer, industri og politikere. Mens de danske erhvervsorganisationer i store træk opfordrer regeringen til at komme i gang med arbejdet - hellere i dag end i morgen - så er Landbrug & Fødevarer mere forbeholden.

»Dagens udspil fra EU-Kommissionen er desværre lige det, vi havde frygtet. Kravene fra EU kan blive meget dyre for det danske samfund. Alene i fødevaresektoren risikerer pakken at koste 15.000 arbejdspladser og mistede eksportindtægter for ti milliarder kr. årligt,« siger landbrugsorganisationens viceformand, Lars Hvidtfeldt, i en pressemeddelelse.