En gennemgang af alle domme for voldtægt i Danmark gennem halvandet år viser, at 10 ud af 12, der blev dømt for overfaldsvoldtægt, er udlændinge, indvandrere eller efterkommere.

»Det er da fuldstændig horribelt. Og det siger mig, at der er noget helt galt i nogle af indvandrermiljøerne i Danmark,« siger integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg (V) til B.T.

Tallet kommer fra en unik gennemgang, B.T. har foretaget af alle domme for voldtægt fra januar 2016 til maj 2017. Gennemgangen er den første af sin art, og i løbet af de kommende uger vil B.T. sætte fokus på de personer, som begår voldtægt i Danmark.

Inger Støjberg. Foto: Mads Claus Rasmussen Vis mere Inger Støjberg. Foto: Mads Claus Rasmussen

Overfaldsvoldtægter, hvor offer og gerningsmand ikke kender hinanden eller kun kender hinanden meget perifert, er den type voldtægt, der er færrest domme for i Danmark. I en periode på godt halvandet år er 12 personer blevet dømt for den type voldtægt. Heraf er 10 indvandrere eller efterkommere af indvandrere. De stammer blandt andet fra Makedonien, Somalia, Bulgarien, Irak og Eritrea. Samtlige gerningspersoner i sager om overfaldsvoldtægter er mænd, fremgår det af gennemgangen.

B.T.s optælling af de dømtes etnicitet er sket på baggrund af oplysninger i dommene om den dømtes oprindelsesland, statsborgerskab, og om personerne har kunnet udvises som en del af straffen.

Selv om Inger Støjberg finder oplysningerne ’horrible’, er hun ikke overrasket:

»Det er noget, vi har set gennem mange år, at kriminalitetsraterne er meget højere i indvandrerkredse, end de er blandt danskere. Og når jeg ser de her meget grove voldtægter – blandt andet overfaldsvoldtægter – så er det et tydeligt tegn på, at man ikke har taget Danmark til sig. Og man også har et fuldstændigt forkvaklet kvindesyn, når man begår voldtægter som de her,« siger Inger Støjberg.

»De føler sig ikke som en del af samfundet«

I B.T.s gennemgang af voldtægtsdommene viser det sig, at flere af gerningsmændene i overfaldsvoldtægter er kommet til landet inden for de senere år, mens to af de 12 dømte opholdt sig i Danmark ulovligt. I gennemsnit er de 23 år gamle, og omkring halvdelen af de dømte var påvirkede, da de overfaldt deres offer.

I tre af sagerne om overfaldsvoldtægter havde gerningsmændene forsøgt at voldtage flere ofre, inden de blev anholdt. En 19-årig gerningsmand forsøgte at voldtage tre kvinder med få timers mellemrum en nat i Rungsted. I København blev en 35-årig makedoner sigtet for at have blufærdighedskrænket 22 piger og forsøgt at voldtage tre i København. Endelig er der blandt serievoldtægtsmændene også en bare 15-årig gerningsmand, der forsøgte at voldtage seks forskellige unge piger og kvinder i perioden marts 2015 til oktober 2015 i Lyngby.

I toppen af artiklen kan du se en rekonstruktion af en af de 12 overfaldsvoldtægter.

B.T. har talt med flere eksperter, der giver deres bud på, hvorfor indvandrere eller efterkommere er voldsomt overrepræsenteret. En af dem er Christian Diesen, professor i procesret ved Stockholms Universitet. Han har forsket i udlændinges overrepræsentation i svenske voldtægtsdomme:

»Årsagen til overrepræsentationen er den dårlige integration. De føler sig ikke som en del af samfundet, kommer hurtigt til at føle sig udenfor og føle foragt for samfundet og for andre,« siger Christian Diesen og uddyber:

Christian Diesen mener, at overrepræsentationen af indvandrere i voldtægtsstatistikker skyldes fejlslagen integration. Vis mere Christian Diesen mener, at overrepræsentationen af indvandrere i voldtægtsstatistikker skyldes fejlslagen integration.

»Vi ser i Sverige især blandt de indvandrerfyre, der bliver anklaget for voldtægt, at de lægger skylden over på kvinden – offeret – og kalder hende for en luder og siger, hun opførte sig på en måde, så hun selv var skyld i det. Hun var med på det og det i begyndelsen, hun havde g-strengstrusser på og var glatbarberet forneden.«

Christian Diesen fortæller, at han også i sin forskning har set, at indvandrere og efterkommere er overrepræsenterede, når det drejer sig om voldtægter, hvor offer og gerningsmand ikke kender hinanden – eller kender hinanden meget lidt.

Nægter sig skyldig

Samme konklusion fremgår af Det Kriminalpræventive Råds rapport ’Seksuelle krænkelser i Danmark’ fra sidste år.

Forskerne i rapporten finder, at ’offerets sociale relation til den person, der begår et seksuelt overgreb, er signifikant anderledes mellem gerningspersoner med dansk baggrund og anden etnisk baggrund end dansk. Resultaterne peger på, at gerningspersoner med anden etnisk baggrund oftere er ukendte for offeret, forstået på den måde, at de ikke har kendt hinanden i mere end 24 timer forud for hændelsen’.

Samtlige 12 gerningsmænd nægtede sig skyldig i at have begået overgreb. I hovedparten af sagerne er det ikke lykkedes gerningsmanden at gennemføre en fuldbyrdet voldtægt. Ofte fordi offeret har gjort modstand, eller overfaldsmanden er blevet afbrudt af forbipasserende.

#Voldtaget B.T. har sat sig for at undersøge, hvilke personer der begår voldtægt i Danmark. Når der i såvel forskning som journalistik bliver sat fokus på voldtægt, er det ofte med offeret i centrum. Meget få undersøgelser belyser de personer, som begår overgrebene. Derfor har B.T. indhentet samtlige dombøger i perioden mellem 1. januar 2016 og 8. maj 2017, hvor der er faldet en voldtægtsdom. Ved at gennemgå omkring 100 dombøger forsøger B.T. at give et indblik i, hvem der begår voldtægt, hvilke typer af voldtægt der er hyppigst, og hvor voldtægterne finder sted, ligesom vi taler med både ofre for voldtægt og dømte voldtægtsforbrydere. I projektet #Voldtaget præsenterer B.T. ligeledes et interaktivt danmarkskort, der viser samtlige voldtægtssager, hvor der er faldet dom i perioden. I begrebet voldtægter inkluderer vi fuldbyrdede voldtægter, andet seksuelt forhold end samleje, voldtægtsforsøg og medvirken til voldtægt. Vi har udeladt blufærdighedskrænkelser, ligesom sager, der har ført til frifindelse, betingede fængselsdomme eller delvist betingede fængselsdomme, samt sager, hvor der udelukkende er idømt bøde, ikke er medtaget. Ligeledes har vi valgt at udelade sager, hvor der er formodet sindssyge for gerningspersonens vedkommende – såkaldte § 68-70-sager.

De fire voldtægtstyper I denne serie har vi taget udgangspunkt i fire forskellige voldtægtstyper, når vi har kodet dataene. De første tre er domstolens egne definitioner. Overfaldsvoldtægt Ved overfaldsvoldtægt forstås voldtægt af en person, som gerningsmanden ikke kender eller kun har et yderst perifert kendskab til. Og hvor der ikke forud for voldtægten har været samvær af den karakter, der er beskrevet nedenfor under kontaktvoldtægt. Kontaktvoldtægt Ved kontaktvoldtægt forstås det, der på engelsk kaldes ’date rape’, altså situationer, hvor parterne umiddelbart inden voldtægten har været sammen på en måde, som kunne være optakt til en seksuel kontakt. Kontaktvoldtægten kan også begås af kolleger og venner, hvor der ikke nødvendigvis har været en optakt til en seksuel kontakt. Parvoldtægt Ved parvoldtægt forstås voldtægt mod en nuværende seksuel partner og voldtægt mod en tidligere seksuel partner. Pædofili Når en voksen voldtager et barn under 15 år.

Har du været udsat for et seksuelt overgreb, og kunne du have lyst til at dele din historie? Så kontakt B.T.s journalister på bopo@bt.dk, jepa@bt.dk eller cweb@bt.dk.