Maiken Schjødt er 16 år og har et karaktergennemsnit på 9,6 fra afgangsprøven i 9. klasse, men i juni blev hun erklæret uegnet til gymnasiet. Årsagen var nye krav fra den tidligere regering, som indebærer, at elever på prøvefri fri- og efterskoler skal bestå en optagelsesprøve for at kunne komme i gymnasiet. Et krav, der gælder uanset, om eleven har bestået 9. klasses afgangsprøve.

Maiken Schjødt gik på Thorsgaard Efterskole i Hobro. Hun er en af 5.400 elever, der i år har taget prøven i dansk, engelsk, matematik og fysik.

Men til den skriftlige prøve i engelsk fik hun et pointsnit, der svarer til karakteren 02. Dermed faldt hun for den tidligere regerings regler, som tilsagde, at man skal bestå hver af de fire fag med point svarende som minimum til karakteren 4. Maiken Schjødt blev derfor nægtet optagelse – uden mulighed for dispensation.

»Hvis jeg havde vidst, det her var konsekvensen, er det ikke sikkert, jeg havde valgt prøvefri 10. klasse. Jeg gjorde det for at blive endnu mere klar til gymnasiet, men nu kan det være, jeg slet ikke kan komme ind«, siger hun til Politiken.

Dropper ikke prøver endnu

Det er uvist, hvor mange elever, der ikke klarede prøven i juni. Men både Danske Gymnasier, Efterskoleforeningen og Dansk Friskoleforening er blevet kontaktet af fortvivlede unge, som er dumpet og ikke ved, hvad der skal ske med dem.

Efter Politikens henvendelse vil Socialdemokratiet nu eliminere den tvivl. Med øjeblikkelig virkning fjerner regeringen optagelseskravet. Elever som Maiken Schjødt får alligevel lov til at starte på gymnasiet til august, selv om de til den afsluttende skriftlige prøve har fået dårlige karakterer i et fag.

Ændringen sker ved en bekendtgørelse fra børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S), som omsendes til skolerne i denne uge.

»Jeg er ikke sat på jorden for at forhindre unge mennesker i at komme i gang med en uddannelse, alene fordi de har klaret optagelsesprøven dårligt i et fag. Hvis de samlet set er blevet vurderet egnede til at komme i gang, og i øvrigt har klaret de andre fag fint, kan jeg ikke se, hvorfor de ikke skal have chancen«, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.

Reglen, som ministeren nu ophæver kort før studiestart, er led i en større ændring i optagelseskravene fra gymnasiereformen i 2016.

Med virkning fra i år indførte reformen en fire timer lang skriftlig prøve i dansk, engelsk, matematik og fysik. Prøven er obligatorisk for en række elever, blandt andet fra de prøvefri skoler, som normalt ikke benytter prøver. Elever, som har søgt om optagelse for sent, som er vurderet ikke-uddannelsesparat, eller som har været på udveksling eller i arbejde efter folkeskolen, skal også tage prøven.

Efter Maiken Schjødt tog prøven i juni, sendte hun et brev til undervisningsministeren og bad om at få reglerne ændret.

Det ønske efterkommer Pernille Rosenkrantz-Theil (S) nu, selv om en planlagt evaluering af optagelsesprøven først er færdig om en måned. Dermed kan Maiken Schjødt og andre som hende alligevel være med til introdag og gymnasiestart i august. Først når redegørelsen ligger klar, vil ministeren tage stilling til, om prøverne helt skal droppes.

LA: Underminerer faglighed

Beslutningen glæder Dansk Friskoleforening, hvor formand Peter Bendix Petersen kalder ministerens beslutning »fremragende«. Begejstringen deles af Torben Vind Rasmussen, formand for Efterskoleforeningen:

»Jeg har været stærkt forundret og meget ked af det på vegne af de elever, som er kommet i klemme på grund af de her regler. Derfor er jeg rigtig glad for ministerens lydhørhed, samt at hun er så hurtig på aftrækkeren, at hun kan lave det om med øjeblikkelig virkning«, siger Rasmussen.