Bankbranchen tjener milliarder år efter år, men alligevel er gebyrerne over de seneste tolv måneder steget med 10 procent

Gebyrgribbene slår til igen.

På bare et enkelt år er danskernes betaling af gebyrer til banker og realkreditinstitutter steget med hele 10 procent.

I samme periode - fra december 2016 til december 2017 - er de generelle priser på fødevarer til sammenligning kun steget en enkelt procent.

Det viser tal fra Danmarks Statistik.

At bankerne og realkreditinstitutterne skovler penge ind for tiden, vidner deres regnskaber i den grad om.

På bare fem år er branchens overskud efter skat ikke mindre en femdoblet fra 10,9 milliarder kroner i 2012 til 49,3 milliarder kroner i 2016.

Næsten halvdelen af branchens indtjening i 2016 stod Danske Bank for med et overskud efter skat på 19,6 milliarder kroner.

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.

Renterne er lave

Bankernes forklaring på de stigende gebyrer er, at de ikke tjener nok på renter, der de seneste år har været historiske lave.

Og det er måske rigtigt nok, lyder det fra Forbrugerrådet Tænk, der dog mener, at de stigende gebyrer viser, at der er noget galt med konkurrencen på bankmarkedet.

- Hvis vi havde et velfungerende bankmarked, ville det ikke være muligt for bankerne bare at skrue på gebyrerne, sådan at når én pris falder, så skruer vi op for en anden, siger vicedirektør Vagn Jelsøe og fortsætter:

- Så ville kunderne jo løbe ud af banken og finde en anden, der ikke skruede op for prisen. Det her er et udtryk for, at konkurrencen mellem bankerne ikke fungerer så godt, som den skulle.

Han opfordrer danskerne til at være mere aktive, undersøge priser hos forskellige banker og forhandle med deres bank.

- Priser i banker er altid til forhandling og kloge mennesker siger, at hvis man ikke forhandler med sin bank, så bliver man snydt. Og det er der så rigtig mange danskere, der bliver, siger Vagn Jelsøe.

Danske Bank havde i 2016 et overskud efter skat på næsten 20 milliarder kroner. Foto: Lasse Kofod

Gebyrer er ukrudt

Også John Norden mener, at forbrugerne skal tage arbejdshandskerne på og holde deres bank i ørerne. Han er medejer af mybanker.dk, der har gjort det til en mission at finde de billigste priser på bankmarkedet til danskerne.

- Så længe forbrugerne ikke udfordrer bankerne på gebyrerne og priserne, så siger bankerne jo bare, at 'så går den nok'. Det er meget sjældent, at bankerne selv siger: 'Vi er for dyre. Vi sætter priserne ned,' siger han og fortsætter:

- Du skal konstant være vågen, for der vokser hele tiden nye gebyrer frem inde i den her jungle. Det er ligesom ukrudt. Hvis man ikke slår ukrudt ned, så kommer det igen.

- Men er det ikke fair nok, at bankerne hæver gebyrerne, når de ikke tjener nok på renterne?

- Svaret er, at man skal prøve at kigge på deres regnskaber. Der er lidt tilovers, siger John Norden med henvisning til de mange milliarder kroner, som bankbranchen i disse år hiver hjem.

- Snart kommer de nye regnskaber ud, og 2017 bliver sandsynligvis det bedste bankår målt på overskud nogensinde.

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.

'Tyveri ved højlys dag': Sådan holder du bankgebyrerne i skak

Bankerne: Det skyldes de lave renter

Renterne på blandt andet realkreditlån er historisk lave i disse år. Foto: Rasmus Flindt Pedersen

- Hvorfor er gebyrerne steget med 10 procent på bare et enkelt år?

- Nu er det ikke hvert år, at gebyrerne stiger 10 procent, men når gebyrerne stiger nu, skal det ses i sammenhæng med, at renterne er så lave, som de er. Lave renter betyder, at bankernes traditionelle indtjening, som er på rentemarginalen, er under pres. Derfor kan vi i bankernes regnskaber se, at deres rentenettoindtægter er lave, siger cheføkonom Niels Arne Dam fra brancheorganisationen Finans Danmark og tilføjer:

- Når indtjeningen fra rentemarginalen er så trykket, som den er, så kigger bankerne ud over deres produktpalette og noget af det de så kan, er at skrue på gebyrerne.

- Så når renterne på et tidspunkt begynder at stige, vil gebyrerne så blive sat ned igen?

- Jeg beskæftiger mig ikke med at gætte på, hvordan bankerne sætter deres priser og fastlægger deres produkter i fremtiden.

Store overskud

- Bank- og realkreditbranchen har i de seneste 20 år ikke haft så store overskud, som de har nu. Hvorfor skal gebyrerne så samtidig stige?

- På den samlede pakke betaler kunderne ikke mere nu, end de har gjort før. Hvis vi kigger bredt på det og lægger bankernes indtægter fra gebyrer og renter sammen, så er der ikke nogen stigning. Fremgangen i bankernes indtjening stammer i høj grad fra nogle kursgevinster og fra meget lave nedskrivninger. Det er begge dele ikke noget, man kan forlade sig på varer ved i mange år.

- Så alt andet lige vil vi i de kommende år se nogle faldende overskud hos bankerne?

- Bankerne arbejder jo hele tiden på at optimere deres forretning, så de har en sund kerneforretning. Men det er rigtigt, at der er noget af den nuværende indtjening, der ikke kan ventes at vare ved.

Svært at forstå

- Men kunne de her store midlertidige indtjeninger så ikke komme kunderne midlertidigt til gode?

- Jeg blander mig ikke i, hvordan bankerne sætter deres priser, men jeg synes, at det er rigtigt sundt, at bankerne forholder sig fornuftigt til deres kerneforretning.

- Kan I som brancheforening forstå, hvis kunderne synes, at det virker voldsomt, at gebyrerne stiger så voldsomt, samtidig med at bankerne og realkreditinstitutterne i 2016 havde et overskud efter skat på næsten 50 milliarder kroner?

- Jeg kan sagtens forstå, at det for mange almindelige kunder kan være svært at forstå, at de oplever stigende gebyrer, samtidig med at de i medierne kan læse, at bankerne tjener mange penge. Det er derfor, det er vigtigt for os at forklare de nuancer, der er med til at tegne det fulde billede, så man kan forstå, hvorfor det faktisk hænger godt sammen alligevel.