Lovforslaget om en – med regeringens ord – »ny, stram og konsekvent udlændingepolitik«, som Folketinget nu behandler i rekordtempo, er ude af trit med principperne for et retssamfund. Det siger en række fagfolk, som har studeret lovforslaget og den bagvedliggende politiske aftale mellem regeringen, Socialdemokraterne, De Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.

Lige fra den konservativ-liberale tænketank CEPOS til Amnesty International er der enighed om, at de nye stramninger bryder med de retsstatsprincipper, det danske samfund hviler på. Claus Juul, juridisk konsulent hos Amnesty, mener ligefrem, at lovforslaget i praksis giver udlændingeministeren mulighed for at etablere undtagelsestilstand på et vilkårligt grundlag.

Læs også: Panik

Aftalen om asylstramninger indeholder 13 punkter, men det er først og fremmest punkt ni om begrænsning af udlændinges ret til at få en frihedsberøvelse prøvet ved domstolene, der vækker bekymring og kritik. Som loven er i dag, kan udlændinge, der indrejser ulovligt og ikke beder om asyl, højst fængsles i tre døgn, mens registrering og identitetskontrol foretages. Kun hvis en domstol godkender det, kan frihedsberøvelsen forlænges.

Det nye lovforslag åbner for at fjerne denne pligt til inden for 72 timer at prøve en frihedsberøvelse ved en domstol. Ministeren får således mulighed for »i særlige tilfælde« at forlange suspension af de relevante bestemmelser i udlændingeloven.

Med »særlige tilfælde« sigtes ifølge lovforslaget til »en akut situation, hvor tilstrømningen af flygtninge og migranter bliver så voldsom, at det kan blive umuligt for politiet i praksis at fremstille frihedsberøvede udlændinge i retten inden for tre døgn«.

Med den ny bestemmelse kan en fængslet udlænding kun få sin fængsling domstolsprøvet, hvis vedkommende kender til denne rettighed og aktivt beder om det. Og i givet fald behøver domstolens vurdering ikke at ske inden for de tre døgn, men blot »så hurtigt som muligt«. Endelig fremgår det af lovforslaget, at en domstol – hvis en afprøvning af fængslingen begæres – ikke som i dag skal fastsætte en frist for, hvor længe den pågældende udlænding kan holdes fængslet.

Vilkårligheden

Claus Juul påpeger den vilkårlighed, der er indbygget, når loven taler om »særlige tilfælde« som det, der kan udløse suspension af den gældende pligt til domstolsprøvelse inden for tre døgn.

»Det er et retssikkerhedsmæssigt paradoks, at hvis der er tale om at frihedsberøve rigtig mange udlændinge, så skal de ikke for en dommer, for så bliver det for besværligt for myndighederne. At man således i realiteten siger ’kun hvis det er praktisk for os’, vidner om, at vi er på vej væk fra retsstaten. Man piller ved noget af det allerhelligste: domstolskontrollen.«

Læs også: Hastebehandling af asylaftale får hård kritik

»Det er stærkt bekymrende, at man dermed reelt giver en minister beføjelser, der svarer til at etablere en undtagelsestilstand, hvor det normale retssystem sættes ud af kraft. Normalt forstår man undtagelsestilstand som situationer, hvor samfundet truer med at falde fra hinanden,« siger Claus Juul. Også formanden for Den Danske Dommerforening. Mikael Sjöberg, finder forslaget for »vidtgående«.

»Det er næsten som at smide nøglen væk. Det strider imod alt, hvad vi hidtil har stået for i Danmark,« sagde han i aftes til DR.

Dommerformanden efterlyser desuden, at der opstilles nogle helt klare regler for, hvornår situationen kræver en suspendering, og hvem der skal træffe beslutningen.

CEPOS bekymret

I lovforslaget står der, at den fængslede udlænding skriftligt skal underrettes om, at man har ret til at begære en domstolsprøvelse og ret til en advokat.

Det giver imidlertid ikke tilstrækkelig beskyttelse, mener Henriette Kinnunen, chefjurist i tænketanken CEPOS, der kalder den nye bestemmelse »et brud med retsstatsprincippet«.

»Risikoen er, at det skaber et A- og et B-hold blandt asylansøgerne,« siger hun.

»Det er forståeligt, at man fra politisk side vil skabe nogle ordentlige rammer, så myndighederne kan løse de udfordringer, der opstår, når et stort antal flygtningesager skal løses med kort varsel. Men retssikkerhedsmæssigt er det uholdbart, at man deler asylansøgerne op i et A- og B-hold, hvor dem, som beder om det, kan komme for en dommer, modsat dem som ikke gør.«

»Man stiller de ressourcestærke asylansøgere bedre end dem, der ikke har overskud og kender reglerne,« siger Henriette Kinnunen, der også er bekymret over, at der med den ny lov ikke defineres et maksimum for, hvor længe man kan frihedsberøves. Hvis fængslingen efter anmodning prøves og godkendes af en domstol, så skal dette ikke længere ledsages af domstolens kendelse om fængslingens varighed.

Et gyldent princip

Hos Dansk Flygtningehjælp finder generalsekretær Andreas Kamm det uforståeligt, at partierne i blå blok og Socialdemokraterne således vil gøre det muligt at tilbageholde udlændinge på ubestemt tid ved at fravige reglen om enten løsladelse eller domstolsprøvelse indenfor tre døgn.

»Det er så gyldent et princip i et retssamfund, at jeg ikke kan forstå, at man forlader det hverken helt eller delvist,« siger Andreas Kamm til Ritzau.

Generalsekretæren kan godt sætte sig ind i, at der kan opstå situationer, hvor der kommer så mange flygtninge og migranter, at det kan være svært at nå at behandle alles sager på tre døgn.

»Men så kunne man eventuelt strække fristen med et døgn eller to. Problemet her er, at der nu ikke er en grænse for, hvor længe man kan sidde frihedsberøvet,« siger Andreas Kamm.

Et andet punkt i lovforslaget, som foruroliger Amnesty Internationals Claus Juul, er bestemmelsen om, at man fremover skal kunne overlade nogle af politiets opgaver med asylansøgere og udlændinge til »private aktører«.

Denne bistand fra private aktører vil, »hvis det er særlig påkrævet«, »kunne indebære magtanvendelse, herunder fysisk fastholdelse og brug af håndjern«.

»Også her kommer man på gyngende grund,« siger Claus Juul.

»Noget helt centralt i den danske retsstat er, at vi har ét korps, der må anvende magt over for borgerne, nemlig politiet, som er særligt uddannet og underlagt et system, der giver klageadgang. Nu siger man så, at vi kan komme i situationer, hvor det er småt med politifolk, og så kan ministeren altså beslutte, at man kan bruge Blackwater eller et andet privat vagtværn – det kan være folk, der ikke bestod adgangsprøven til politiskolen. Det er et vildskud,« mener Amnesty-juristen.

Overordnet finder han det påfaldende, at hele lovforslagets tilgang er at anskue de tilrejsende udlændinge som en slags kriminelle. Beskyttelsesaspektet i forhold til flygtningene og migranterne fylder ikke meget.

Det samme siger professor Jens Vedsted-Hansen, Juridisk institut på Aarhus Universitet.

»Når man forudser disse ekstraordinære situationer med massetilstrømning, undrer det mig, at man ikke også har overvejet et særligt midlertidigt beskyttelsessystem,« siger han og henviser til, at EU-Kommissionen for længst har udformet et særligt direktiv med henblik på at sikre flygtninge beskyttelse ved sådanne tilfælde af massetilstrømning under f.eks. krig.

Direktivet lægger bl.a. op til, at EU-lande i en situation som den aktuelle kan give midlertidigt ophold til en bestemt gruppe flygtninge uden først at behandle en ansøgning om asyl. Selv om Danmark ikke er del af den fælles udlændingepolitik, kunne vi aktivere bestemmelser, der svarer til direktivets indhold, mener Jens Vedsted-Hansen.