Påstanden bygger på tal fra en meningsmåling, der er udført af Analyse Danmark for Concito som en del af rapporten ”Klimabarometer 2018”, der udkommer senere på måneden.

Spørgsmålet om, hvilket valgtema der er det vigtigste for danskerne, kommer som det sidste i meningsmålingen - efter man har svaret på 26 spørgsmål, der primært handler om udfordringer på klimaområdet. Derfor kan man ikke regne med, at resultatet er rigtigt, ifølge tre eksperter.

Kasper Møller Hansen har forsket i vælgeradfærd og holdningsdannelse, og han mener, at man risikerer at vise et forkert billede af danskernes dagsorden ved den metode:

- Det har en meget stor indvirkning at stille en lang række spørgsmål om klima og miljø, og så bagefter spørge, hvad der er vigtige politikområder - det er ret åbenlyst, siger Kasper Møller Hansen, der er professor ved Institut for Statskundskab på Københavns Universitet.

Skævvridning af svar

Spørgsmålet om hvilket tema, der vægtes højest bør komme som det første, så man ikke bliver påvirket til at tænke mere på et bestemt emne.

- Man skal ikke lave spørgeskemaet sådan her, hvis man gerne vil have et retvisende svar, men hvis man gerne vil have klima til at vægte højt, er det en god måde at gøre det på, siger Rune Stubager, der har forsket i politisk holdningsdannelse og er professor på Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet.

I spørgeskemaet skal deltagerne blandt andet svare på, om de tror, at klimaforandringerne vil føre til flere krige, øget fattigdom eller mangel på rent drikkevand, og de mange spørgsmål kan skævvride svarerne på flere måder:

- Hvis ikke man interesserer sig for klima og miljø, er man nok hoppet ud af den her spørgeskemaundersøgelse inden spørgsmål 27, og det kan også skævvride svarerne, siger Kresten Roland Johansen, der underviser i kvantitativ metode og meningsmålinger på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.

Analyse Danmark oplyser at 8 procent frafaldt denne undersøgelse.

”Metoden er altafgørende”