Titusener av desperate flyktninger og migranter har de siste dagene krysset grensen mellom Tyrkia og Hellas etter at Tyrkia lettet på grensekontrollen. Men Erna Solberg vil ikke være med på at dette er flyktninger fra krigsherjede Idlib i Syria.

– Det er ikke desperate flyktninger som står på grensen mellom Tyrkia og Hellas nå, understreker hun.

Hun sier det viktigste er å hjelpe i nærområdene, der Norge allerede har drevet «storstilt hjelpearbeid» for flyktninger fra Syria.

– Så er det slik at situasjonen i Syria må løses politisk mellom partene.

Hun advarer mot å tro at løsningen er å få flest mulig til Norge.

– Det å reise til et annet land, som for eksempel Norge, som flyktning og bli integrert her, det er ikke svaret på den type krigslignende situasjoner vi ser i Idlib. Svaret er politisk. Vi må finne løsninger og begynne med gjenoppbyggingen av landet.

GRESK GRENSE: Et stort antall flyktninger venter på den tyrkiske siden av grensa mot Hellas. Bildet er tatt fra den greske siden av grensegjerdet ved Kastanies. Foto: SAKIS MITROLIDIS / AFP/NTB Scanpix

Uklart hvor mange som har krysset

Tyrkia har allerede har 3,5 millioner syriske flyktninger ifølge FN. Landet har gitt beskjed om at de ikke lenger vil stanse dem som vil reise videre til Europa.

Ingen vet helt hvor mange som har kommet over grensa de siste dagene.

Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan gjorde før helgen det klart at han ikke lenger vil hindre flyktninger i å reise til Europa.

Greske myndigheter sa lørdag de har avverget en organisert, massiv og ulovlig grensekrenkelse. og har presset tusener av migranter og flyktninger tilbake til Tyrkia. Fra før av er flyktningleirene på de greske øyene overfylte og preget av uro. Hellas sier det dreier seg om en alvorlig trussel mor landets sikkerhet.

– Svaret er ikke å true Europa

Solberg mener at det aller viktigste Norge kan gjøre nå politisk. er å «støtte opp om Hellas og Bulgaria som passer yttergrensene».

– Vi må si at vi ikke kan akseptere at Tyrkia åpner grensene i et forsøk på å legge politisk press rundt situasjonen i Syria, sier statsministeren.

Hun viser til at Norge har gitt Tyrkia støtte i Nato når det gjelder angrep mot tyrkiske soldater – og sagt at dette er «urimelige angrep».

– Vi har sagt at vi må jobbe mer for Syria, og dem som kan påvirke Syria, til å få en slutt på krigshandlingene i Idlib. Svaret er da ikke å true Europa med å åpne grensene og slippe inn folk, sier Solberg.

FRITT FRAM: Flyktninger passerer en tyrkisk grensevakt ved Edirna rett før grenseovergangen til greske Kastanies. Foto: LEONHARD FOEGER / Reuters/NTB Scanpix

– Ikke samme beskyttelsesbehov

Ifølge statsministeren er Norge forberedt om det skulle komme en ny strøm med migranter og flyktninger.

Hun viser til at regjeringen kan videreføre den såkalte «Russland-instruksen», som gjør det enklere å nekte å realitetsbehandle asylsøknader fra utlendinger som har oppholdt seg i trygge tredjeland.

Norge har også fortsatt grensekontroll internt i Schengen – en kontroll som kan økes i intensitet dersom flyktningstrømmen øker i styrke.

– Hvis vi ser tilstrømming, så kan det hende at vi må sikre oss mot sekundærbevegelser, det vil si om folk, som allerede har vært i andre EU-land eller Tyrkia, skal begynne å bevege seg mot våre land. De har ikke det samme akutte beskyttelsesbehovet, sier Solberg.

Frykter reprise på 2015

Jan-Paul Brekke er forsker på migrasjon og integrering på Institutt for samfunnsforskning. Han tror europeiske land nå er redde for å miste kontroll.

Jan-Paul Brekke sier det i hovedsak er syrere og afghanere som nå strømmer over grensa fra Tyrkia. Foto: Alf Ivar Martinsen / NRK

– I 2015 ble europeiske myndighetene anklaget av velgerne å ikke ha kontroll på ankomsten av asylsøkere. Dette førte til strammere politikk og politisk uro. Europeiske myndigheter vil strekke seg langt for å unngå at man får den samme situasjonen igjen, mener han.

– Nå er situasjonen på mange av øyene i Hellas allerede prekær. De nye ankomstene kommer dermed på toppen av en vanskelig humanitær situasjon. Dette kan skape et press på myndighetene for å gripe inn, sier han.

Press på Hellas

Flyktningstrømmen over Egeerhavet minket i 2016 etter at EU og tyrkiske myndigheter inngikk en avtale om strengere grensekontroll på tyrkisk side. Det er denne avtalen Tyrkia nå har sagt opp.

Brekke tror at tror europeiske land vil gjøre alt de kan for å få Tyrkia til å gjenopprette kontrollen på sin side av grensen.

Han mener at erfaringene fra sist gjør at de europeiske landene også vil legge sterkt press på Hellas for å ikke gi etter og slippe gjennom flyktningene som nå står på den tyrkiske siden av grensen. Disse er hovedsakelig afghanere og syrere, sier han.

Les også: Dette føles galt. Det er det eneste jeg tenker.