Slår alarm: Kortene du ikke bruker, kan bli regnet som gjeld

Nordmenn går rundt med en rekke kredittkort i lommeboken, uten å bruke dem. Neste år kan det svi. – Klipp de ubrukte kortene dine, sier Ådne Skjelstad i Lendo.

KAN BLI DYRT: Det finnes over 300 ulike kredittkort i Norge. Ubrukt har ikke disse kostet deg noe – men i løpet av neste halvår gjør regelendringer at den ubenyttede kreditten vil bli regnet som en del av din gjeld. Det kan bety mye når du for eksempel skal søke om lån. Vis mer byoutline Foto: Jon Olav Nesvold/ NTB scanpix

Publisert: Publisert: 28. november 2018 06:02

Nordmenn har 114 milliarder kroner i ubrukt kreditt.

Handler du bensin, møbler, data eller bestiller, hotell, reiser eller fly; sjansen er stor for at du er blitt tilbudt og har sagt ja til kredittkort: Det finnes 322 ulike slike kort du fristes med.

Sjansen er også stor for at de blir liggende ubrukt.

Det har ikke kostet deg fem øre frem til i dag. Men i løpet av neste halvår, vil den ubenyttede kreditten på disse kortene bli regnet som en del av din gjeld.

– Ofte har et par et par kredittkort hver som de ikke bruker. Hvis kredittgrensen for de fire kortene er 50.000 kroner, så vil dette paret få 200.000 kroner mindre i lån neste år. Jeg har bare ett råd: Klipp kortene du ikke bruker og meld fra til utsteder om at kreditten må slettes, sier administrerende direktør Ådne Skjelstad i refinansieringsselskapet Lendo til VG.

Bakgrunnen er at regjeringens varslede gjeldsregister skal innføres før neste sommer.

Registeret skal bidra til at også kortgjelden blir registrert, ikke bare lånene du tar opp via bank og andre finansselskaper.

KLIPPE, KLIPPE: Leder Ådne Skjelstad i Lendo sier folk før sommeren må klippe kredittkortene de ikke bruker. Vis mer byoutline Foto: Tore Kristiansen / VG

Finanstilsynets forbrukerkoordinator, Anders N. Kvam, bekrefter saken.

– Når banken vurderer en lånesøknad skal, ifølge boliglånsforskriften, all gjeld, også forbrukslån, inngå i kredittvurderingen, sier han.

– En forsvarlig vurdering av kundens betjeningsevne tilsier derfor at, slik det står i retningslinjene for forbrukslån, at det er den totale kredittrammen som legges til grunn for kredittkort og rammeplan. Det er dette som kan bli kundens totale gjeldsbelastning, og som derfor er avgjørende for kundens betjeningsevne.

Kredittrammen

Slik kan de som shopper rundt i livet med ulike kredittkort, bli avslørt.

Skjelstad sier gjeldsregisteret er veldig bra, selv om det vil kunne føre til at de får mindre å gjøre: Selskapet hans hjelper blant annet folk med refinansiering, etter å ha gått seg vill i kredittkortgjeld.

– Våre ansatte sitter hele dagen og mottar henvendelser fra mennesker som trenger hjelp, fordi de har fått for store kostnader og rente som følge av kortgjeld. Når registeret kommer, vil banker og utlånere få full oversikt over samlet gjeld, inkludert kortgjelden.

– Men, sier han: Vi har oppdaget et uforutsett problem. Registeret skal inneholde både kredittramme og løpende saldo. I praksis må utlånere forholde seg til kredittrammen du har. Det betyr at ubrukt kredittramme på kredittkort vil dukke opp som en bombe i gjeldsregisteret: For mange vil denne rammen kunne redusere mulighetene for å låne til bolig – selv om kredittrammen er ubrukt.

Les også Diners Club legger ned i Norden – 200.000 nordmenn rammes

114 milliarder

Han sier deres gjennomgang viser følgende:

Det finnes 322 ulike kredittkort-tilbud i Norge.

Samlet har vi 6,6 millioner kredittkort. Fordeler vi det på 4,1 millioner innbyggere over 18 år, gir det 1,5 kort pr. innbygger.

– Når vi vet at det er mange som ikke har kort, er snittet blant dem som har kort, trolig rundt to, sier Skjelstad.

Samlet har kredittkortene en total kredittkortramme på 165 milliarder kroner. Det baserer seg på 25 000 kroner i snitt pr. kort.

Vi bruker aktivt 51 milliarder av de 165 milliardene:

Samlet ubrukt kredittramme er så mye som 114 milliarder kroner.

– Det betyr altså at det rundt omkring i norske hjem og lommebøker samlet er ubrukte kreditter for 114 milliarder kroner, sier Skjelstad.

Han sier dette er forsiktige anslag.

– Våre kunder har en kredittramme på 40.000 kroner, men det er høyere enn gjennomsnittet, så vi opererer med 25.000 kroner. Vi synes det er grunn til å slå alarm, fordi dette vil kunne redusere lånet til låntagere som «er flinke» og ikke benytter seg av kredittkortene sine, sier Skjelstad.

Les også Namsfogd merker trykket etter forbrukslånsvekst

Bekrefter

Anders N. Kvam i Finanstilsynet legger til:

– Det er korrekt at man etter forskrift til gjeldsinformasjonsloven skal registrere både kredittramme og rentebærende og ikke-rentebærende saldo på rammekreditt, herunder kredittkort. Dette er viktige opplysninger for finansforetak som skal foreta en kredittvurdering av en lånesøker. Kredittrammen gir informasjon om det totale lånevolumet kunden kan få.

På spørsmål om det å ha mange kort, selv om man ikke bruker dem, kan ha negative utslag i møte med banken om lån, svarer kommunikasjonsrådgiver i DNB Vidar Dalsbø følgende:

– Bankene er først og fremst opptatt av hvilken kreditt og lån man allerede har tatt opp og betalingshistorikk.

Dalsbø understreker at et gjeldsregister likevel kan få store konsekvenser for hvor mange kredittkort kunden kan komme til å få lov å disponere.

– Med et gjeldsregister vil bankene få en bedre oversikt over kundenes disponible kreditt, noe som igjen kan påvirke utlånspraksisen hos bankene.

PS: Lendo er eid av Schibsted, som også eier VG. E24 er igjen et heleid datterselskap av VG.

Les også Droppet London til fordel for Oslo: Slik blir Schibsteds børsnotering

Les også Kraftig økning i lånetapene for Bank Norwegian