Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

GARDERMOEN (Dagbladet): Venstre har nok en gang løpt i full fart. Tatt sats. Og revet brutalt. Ifølge opposisjonen og miljøorganisasjonene.

Lista ligger høyt for at Norge skal bidra til at jordkloden ikke blir varmere, og dommen er nærmest samstemt.

Det ble riv denne gangen også.

- Det blir en ny Klimakur for Norge, slo Venstre-leder Trine Skei Grande fast, da regjeringsplattformen ble lagt fram.

Og viste til at Venstre har fått inn mål om 45 prosent klimakutt i ikke-kvotepliktig sektor, blant annet transport og landbruk, innen 2030.

Ikke-kvotepliktig sektor vil si at kuttene må tas på hjemmebane.

- Mangler handling

SV-leder Audun Lysbakken identifiserte imidlertid noen andre vinnere enn jordkloden.

- Dette er en god kveld for rikfolk og klimafornektere.

- På det som har med økonomi å gjøre er plattformen veldig konkret. Det blir skattekutt til overklassen i Norge, sa Lysbakken til Dagbladet.

Men der den nye regjeringsplattformen er konkret på hvordan skattene skal kuttes, sliter de ifølge Lysbakken med å fortelle verden hvordan Norge skal bidra til å holde temperaturen nede.

- På klima er det helt uforpliktende. Det er nye mål. Det er nye utredninger. Men det er ikke konkrete klimakutt!

- Vi har kilovis med utredninger. Det vi mangler er handling. Det mangler denne plattformen.

CO₂-avgift-skryt

Listen over mål fra regjeringen er lang (se s. 84 - PDF). 39 kulepunkter, som inneholder utslippsfri kollektivtrafikk innen 2025, 90-95 prosents utslippskutt innen 2050, melde inn strengere klimamål til FN. Og så videre.

Men ett tiltak får spesiell skryt.

Trappe opp den flate CO₂-avgiften med fem prosent årlig for alle sektorer fram til 2025.

- Det er isolert sett et bra tiltak, sier talsperson Une Bastholm i MDG, til Dagbladet.

Men, som sin stortingskollega Lysbakken, pekte hun også ut vinnere som ikke var på klimakampens side.

- Dette var Høyre, Venstre og KrFs store sjanse til å få flyttet norsk klimapolitikk i riktig retning. Den sjansen har de nå kastet bort.

Fremskrittspartiet vant altså ifølge MDG klimakampen i plattformen. I tillegg til Norges største næring.

- Regjeringsplattformen er en stor seier for oljelobbyen.

- Jeg fatter ikke at Venstre nok en gang har gitt full gass for mer oljeleting og utbygging av motorveier. De gir skattefradrag for bompenger, men ikke en krone til dem som reiser miljøvennlig med buss og tog. Det er lenge siden Venstre kunne kalle seg et miljøparti, sier Bastholm.

Skryt fra Zero

Men det er ikke bare kjeft å få fra miljøorganisasjonene. Zero trekker fram grønn skipsfart i havet av mørke.

- Et klart lyspunkt er målet om å halvere utslipp i innenriks sjøfart innen 2030. Norsk maritim bransje kan gjøre en stor forskjell globalt, og samtidig styrke seg som grønn og lønnsom næring for Norge, uttaler leder Marius Holm i en pressemelding.

Zero trekker også fram økt CO₂-avgift som en krypende kostnad som vil snike seg på alt som gir utslipp, og som vil bidra til å få ned utslippene.

- En økning i CO₂-avgiften på 5 prosent sender et tydelig signal om at det skal bli dyrere å forurense, og vil bidra til teknologisk utvikling.

Men:

- At veitrafikk i praksis er unntatt ved at veibruksavgiften senkes tilsvarende, svekker incentivet til omstilling av tungtransport, uttaler Marius Holm.

MDGs beste klimatiltak

Natur og Ungdom startet Erna Solbergs store drømmedag med å rope med tjukk l at «norsk olje koker kloden, la olja ligge». Da fasiten ble lagt fram på kvelden, var de fortsatt ikke imponert.

- Vi hadde forventet at alvoret i miljøproblemene gjorde inntrykk på disse partiene, men denne plattformen er fortsatt ansvarsfraskrivelse fra regjeringen og KrF.

- Med stadig mer oljeboring svikter partiene naturen og de unge. Plattformen er ikke verdt papiret den er skrevet på, uttaler leder i Natur og Ungdom Gaute Eiterjord i en pressemelding.

Bastholm i MDG har ett klimatiltak som vil fungere bedre enn alle andre.

- Kutt alle skattesubsidiene til oljebransjen.

- Hva skal vi leve av om ti år, da?

- Det ikke sånn «at vi lever av oljen». Vi lever av at folk jobber. Etter hvert som vi jobber med andre ting, vil oljen fases ut.

- Når pumpes den siste dråpen med olje opp fra Nordsjøen?

- Når den teknologiske utviklingen har utkonkurrert den, sier Bastholm i MDG.