Konsernsjefen er derfor i tvil om de skulle startet å bygge ny kraftstasjon i Grong til 1 milliard kroner.

– Vi hadde nok ikke bygd denne kraftstasjonen med de rammebetingelsene vi ser for oss fremover. Da hadde vi heller rehabilitert den gamle, noe som ville gitt vesentlig mindre fornybar produksjon, sier konsernsjefen i NTE, Christian Stav.

Den gamle kraftstasjonen i Nedre Fiskumfoss i Grong i Trøndelag er fra 1946 og nedslitt. I fjellet like ved bygges det nå en ny kraftstasjon.

Bransjen krever like gode rammebetingelser som i Sverige

Stav håper på bedre rammebetingelser også i Norge, slik de ser i Sverige, for å få bygd ut enda mer fornybar energi.

– Norge trenger mer fornybar energi hvis vi skal ta klimakrisen på alvor, sier han.

Kraftbransjen er spent på hvilke tiltak som kan komme. For i 2018 satte regjeringen ned et ekspertutvalg som skulle vurdere beskatningen av vannkraftverk i Norge. Rapporten ble overlevert til finansminister Siv Jensen (Frp) 30. september.

Nå skal over 350 høringssvar gjennomgås før regjeringa tar en beslutning.

HER BYGGES NY KRAFTSTASJON: Fossefallet i elva Namsen utnyttes. Men kraftstasjonen Nedre Fiskumfoss i Grong er fra 1946 og nedslitt. Dette er ett av 130 store norske vannkraftverk som er i ferd med å nå sin tekniske levealder. Foto: Tariq Alisubh/NRK luftfoto

130 vannkraftverk må bygges om

Mange av de store vannkraftverkene i Norge er nedslitte og må bygges om. De 340 kraftverkene er godt vedlikeholdt, men mange nærmer seg sin tekniske levetid. Maskiner og elektrotekniske komponenter må byttes ut.

Fram mot 2030 må det reinvesteres for hele 45 milliarder kroner i norske store vannkraftverk, viser beregninger fra NVE.

Så mange som 130 store vannkraftverk over 10 MW er bygd i årene fra 1940 og fram til slutten av 1960-åra, viser en gjennomgang NRK har gjort i Vannkraftdatabasen som viser alle norske kraftverk.

– Den norske vannkraftsektoren står overfor et generasjonsskifte. Med det skatteregimet vi har i dag så vil vi ikke få de investeringene som er gode for samfunnet. Det vil være meget uheldig når vi også står overfor elektrifisering av nye samfunnssektorer som trenger den kraften, sier direktør i Energi Norge, Knut Kroepelien.

MÅ TA KLIMAKRISE PÅ ALVOR: Konsernsjef i NTE, Christian Stav, på befaring i den nye kraftstasjonen. De har valgt å bygge ny kraftstasjon til 1 milliard kroner i stedet for å bare bytte ut gamle maskiner og utstyr i den gamle kraftstasjonen. Det gjør at kraftproduksjon øker med 105 GWh til 382 GWh når ny kraftstasjon er ferdig. Foto: Tariq Alisubh / NRK

Bygger et av Trøndelags største vannkraftverk

I flere hundre meter lange tunneler i fjellet er aktiviteten stor. Her bygger NTE det som skal bli ett av Trøndelags største vannkraftverk, som utnytter fossefallet i elva Namsen.

– Dette blir et fantastisk anlegg som tar utfordringa med klimagassutslipp og gir mer fornybar energi, sier konsernsjefen i NTE, Christian Stav.

Når den nye kraftstasjonen står ferdig vil det gi 100 GWh mer fornybar kraft. Nesten 40 prosent mer strøm enn den gamle kraftstasjonen. Den nye kraftstasjonen vil gi strøm til 50.000 innbyggere i mange tiår fremover.

SPARER MILLIONBELØP I SKATT: Kraftselskapet NTE betaler nesten 50 millioner kroner mindre i skatt hvert år fordi denne kraftstasjonen ligger i Sverige, og ikke i Norge. Dette er maskinsalen på Linvasselv kraftstasjon i Jämtland. Foto: Linvasselv kraftstasjon

Mindre skatt i Sverige

NTE har 26 vannkraftverk. Selskapet sparer millionbeløp hvert år fordi Linvasselv kraftstasjon ligger i Sverige. Få kilometer fra riksgrensa.

– Vi sparer faktisk titalls millioner. Bortimot 50 millioner kroner i spart skatt ved å ha et tilsvarende anlegg i Sverige kontra å ha det samme anlegget i Norge, sier konsernsjef, Christian Stav.

Statkraft er Europas største fornybare selskap og eier også 54 vannkraftverk i Sverige.

– Det er store forskjeller når det gjelder beskatning av fornybar energi mellom Norge og Sverige. I Sverige har eiendomsskatten for vannkraft blitt redusert de siste årene, mens vi i Norge har opplevd at den samlede skatten for vannkraften har økt. Statkraft mener at det samlede skattetrykket på norsk vannkraft er for høyt sammenlignet med andre fornybare teknologier, sier pressetalsmann Knut Fjerdingstad i Statkraft.

STORE FORSKJELLER: Tabellen viser at det er store forskjeller i hvor mye som betales i skatt på vann og vind. Skattebelastningen på stor vannkraft i Norge er på 33,5 prosent. Vesentlig mer enn i Sverige. Det viser tabellen fra NTE, som har hentet tall fra Energi Norge. Foto: NTE

Omstridt rapport

Ekspertutvalget foreslår å fjerne inntektene kommunene har fra konsesjonskraft, konsesjonsavgift og to tredjedeler av eiendomsskatten. Utvalget foreslår også å øke grunnrentesatsen far 37 til 39 prosent.

Rapporten har skapt stor bekymring i over 200 vannkraftkommuner. Ordføreren i Namsskogan er usikker på om de har penger til å drive kommunen hvis inntektene fra vannkrafta forsvinner.

Professor i samfunnsøkonomi, Jørn Rattsø fra NTNU, er med i ekspertutvalget og mener utvalget har funnet fram til gode løsninger.

– Vi fjerner viktige elementer som gjør at lønnsomme kraftprosjekt blir ulønnsomme etter skatt. Det er først og fremst konsesjonskraften og konsesjonsavgiften. Dette er ordninger fra 1912. Det er lenge siden. De fungerer dårlig i forhold til investeringer, sier Rattsø.

Fryktet 3,6 milliarder i tapte kraftinntekter i kommunene Ekspandér faktaboks I over 200 vannkraftkommuner i Norge har de fryktet at de kan miste store inntekter hvis regjeringen lytter til ekspertutvalget som har vurdert skattlegging av vannkraftverk. Totalt er det snakk om i underkant av 3,7 milliarder som ble foreslått omfordelt fra kommunene til staten. Forslaget var en krigserklæring mot de 175 distriktskommunene som har avsått sine naturressurser til vannkraft, uttaler Landssamanslutninga av Vasskraftkommunar (LVK). LVK mente at forslaget fra ekspertutvalget er et dramatisk brudd på den samfunnskontrakten som har eksistert mellom stat, kraftutbygger og vertskommunene i mer enn 100 år. Samtlige av medlemskommunene vil bli negativt berørt av utvalgets forslag, skriver LVK i sitt høringssvar til regjeringen. 8. februar bestemte regjeringa seg for å droppe forslaget fra kraftskatteutvalget. Her er oversikt over hvor mye hver av de 175 kommunene fra LVK kunne tapt, hvis regjeringen lyttet til ekspertutvalgets rapport: Aust-Agder Birkenes -1.517.324

Bygland -12.552.388

Bykle -74.190.595

Evje og Hornnes -2.626.478

Froland -7.968.332

Iveland -5.478.006

Valle -35.463.572

Åmli -6.594.103

Samlet -146.390.798 Buskerud Flesberg -2.654.840

Flå -11.389.891

Gol -19.496.333

Hemsedal -6.723.333

Hol -113.143.503

Krødsherad -243.371

Modum -14.107.762

Nes -12.363.539

Nore og Uvdal -39.554.171

Rollag -5.877.264

Sigdal -288.576

Ål -20.430.979

Samlet -246.273.562 Finnmark Alta -8.759.886

Berlevåg -470.628

Kvalsund -4.114.788

Lebesby -5.493.424

Porsanger -768.667

Sør-Varanger -9.537.241

Samlet -29.144.633 Hedmark Alvdal -5.740.333

Engerdal -286.073

Folldal -2.724.000

Kongsvinger -1.696.887

Rendalen -11.429.804

Stor-Elvdal -1.345.554

Tolga -2.189.212

Trysil -5.695.881

Tynset -13.851.051

Åmot -16.978.791

Samlet -61.937.587 Hordaland Eidfjord -45.427.376

Etne -7.313.202

Fusa -2.947.000

Jondal -10.465.509

Kvam -51.214.252

Kvinnherad -105.632.333

Masfjorden -28.421.113

Modalen -17.984.942

Odda -91.653.633

Samnanger -10.199.279

Ullensvang -19.917.027

Ulvik -12.005.019

Vaksdal -35.032.186

Voss -26.839.985

Samlet -465.052.857 Møre og Romsdal Nesset -26.259.906

Norddal -21.168.454

Rauma -16.365.452

Sunndal -29.007.333

Surnadal -11.500.913

Volda -754.000

Ørsta -8.853.629

Samlet -113.909.688 Nordland Ballangen -6.036.879

Beiarn -15.565.000

Bindal -15.120.794

Bodø -37.894.939

Brønnøy -2.015.333

Evenes -2.861.495

Fauske -31.832.812

Gildeskål -11.076.970

Grane -2.870.610

Hamarøy -11.169.661

Hattfjelldal -12.076.078

Hemnes -45.660.230

Meløy -66.830.868

Narvik -26.308.689

Rana -63.985.339

Rødøy -5.753.261

Saltdal -4.295.426

Sortland -2.501.481

Steigen -1.224.404

Sørfold -39.048.136

Tysfjord -6.666.910

Vefsn -12.646.288

Samlet -423.441.602 Oppland Etnedal -1.000

Lesja -10.861.779

Lom -14.389.565

Nord-Aurdal -16.707.630

Nord-Fron -29.955.934

Nordre Land -22.061.110

Ringebu -2.901.333

Sel -2.263.301

Skjåk -22.082.199

Søndre Land -457.409

Sør-Aurdal -4.127.474

Sør-Fron -14.000.542

Vang -33.960.503

Vestre Slidre -7.667.635

Vågå -7.366.828

Øystre Slidre -9.117.788

Samlet -197.922.029 Rogaland Bjerkreim -282.000

Forsand -38.785.261

Gjesdal -7.319.905

Hjelmeland -38.882.234

Sauda -63.092.357

Suldal -119.234.333

Samlet -267.596.090 Sogn og Fjordane Askvoll -325.383

Aurland -71.312.834

Balestrand -12.964.000

Bremanger -30.286.333

Førde -2.043.094

Gaular -2.776.634

Gloppen -8.026.927

Hornindal -815.979

Høyanger -56.021.769

Jølster -8.498.812

Luster -67.176.056

Lærdal -16.477.766

Sogndal -4.686.077

Stryn -471.192

Vik -22.505.461

Årdal -29.787.901

Samlet -334.176.216 Telemark Drangedal -297.131

Fyresdal -21.472.309

Hjartdal -12.838.112

Kviteseid -4.373.251

Nissedal -11.942.035

Nome -9.280.000

Notodden -12.995.451

Seljord -13.129.290

Tinn -86.116.140

Tokke -45.654.538

Vinje -96.258.299

Samlet -314.356.557 Troms Bardu -27.843.333

Berg -941.154

Gratangen -1.057.995

Kvænangen -8.896.873

Kåfjord -9.730.498

Lenvik -392.915

Målselv -8.555.517

Nordreisa -317.905

Skånland -2.241.561

Storfjord -10.127.986

Samlet -70.105.737 Trøndelag Bjugn -230.374

Grong -6.314.862

Hemne -5.187.729

Inderøy -2.861.608

Klæbu -6.666.667

Lierne -6.416.376

Meldal -1.972.667

Meråker -17.425.172

Midtre Gauldal -12.589.322

Namsskogan -11.467.588

Oppdal -27.493.316

Overhalla -5.342.536

Rennebu -17.749.667

Rindal -4.720.251

Roan -179.947

Røros -3.619.284

Røyrvik -12.014.813

Selbu -12.035.625

Snillfjord -276.153

Snåsa -2.432.961

Tydal -21.864.045

Verran -5.474.046

Åfjord -3.984.485

Samlet -188.319.492 Vest-Agder Audnedal -769.536

Flekkefjord -4.186.386

Kvinesdal -37.910.124

Lindesnes -421.423

Marnardal -6.511.380

Sirdal -51.227.771

Vennesla -10.393.471

Åseral -22.463.998

Samlet -133.884.088 Østfold Askim -25.824.833

Marker -180.482

Sarpsborg -9.540.223

Skiptvet -8.064.502

Spydeberg -4.193.002

Samlet -47.803.042 (Kilder: Naturressurskommunene og LVK)

NY KRAFTSTASJON: Dagens rammebetingelser gjør at det er usikkert om NTE bygger ny kraftstasjon ved Aunfoss kraftverk, som ble bygget på 1950-tallet. Det vil i så fall gi mindre fornybar kraft. Her i det som skal bli maskinsalen i det nye vannkraftverket på Nedre Fiskumfoss. Foto: Tariq Alisubh / NRK

Betydelig usikkerhet skapt

Kraftbransjen selv er negativ til utvalgets forslag. Det går fram av høringssvar fra 87 kraftselskaper har og fra deres organisasjon, Energi Norge. Bransjen mener løsningen for å bedre lønnsomheten er at dagens grunnrenteskatt må justeres ned.

Kraftbransjen frykter at den lokale oppslutningen om vannkraftutbygging svekkes om kommunenes inntekter fra vannkraft avvikles. I 100 år har kommunene fått inntekter fra vannkraft på grunn av naturinngrepene fra utbygging av innsjøer og elver.

– Ekspertutvalget har angrepet vertskommunene som vi er veldig uenig i og ikke gitt oss bedre rammebetingelser. Det gjør usikkerheten betydelig i denne typen investeringer fremover, sier Christian Stav i NTE.

Motstand fra kraftbransjen i høring Foto: Tariq Alisubh/NRK luftfoto Ekspandér faktaboks 87 kraftselskap har sendt inn høringssvar. Et ekspertutvalg har kommet med forslag som skal gi selskapene insentiv til å gjennomføre lønnsomme investeringer. Høringssvarene skal gjennomgås før regjeringa vurderer videre oppfølging av rapporten fra utvalget. Regjeringen sendte før jul ut pressemelding om at de ikke vil endre grunnrenteskatten for småkraftverk, slik utvalget har foreslått. Utdrag fra høringssvar: Saudefaldene: Summen av forslag gjør det vanskeligere å få frem prosjekter som gir mer fornybar energi med liten påvirkning på natur og miljø. Det er heller ikke svar på et politisk uttrykt ønske om å ivareta og utvikle norsk vannkraft for fremtiden. Hafslund E-CO: Grunnrenteskatten vil, slik den er foreslått utformet, fortsatt hindre at samfunnsøkonomisk lønnsomme vannkraftinvesteringer blir realisert. Salten kraftsamband (SKS): Den totale skatteleggingen vil ikke gjør det mulig å bygge ut ny lønnsom fornybar grønn vannkraft. Våre beregninger viser at de foreslåtte endringer ikke stimulerer til ny fornybar vannkraft gjennom opprustning av gamle anlegg, eller utbygging av nye. NTE-eierne: Vi støtter ikke utvalgets konklusjoner, og mener at avvikling av de konsesjonsbaserte ordningene og ytterligere skjerping av grunnrenteskatten ikke bidrar til å legge til rette for mer produksjon fra eksisterende vannkraftverk. Tvert imot. Statkraft: Dagens grunnrenteskatt gir selskapene insentiver til kun å foreta mindre vedlikehold fremfor å gjøre anlegget mer driftssikkert og om mulig å øke anleggenes effektivitet og kapasitet. Sunnhordaland kraftlag: Utvalget har rett i at eiendomsskatt, avståing av konsesjonskraft og konsesjonsavgift er bruttoskatter som alt annet har en vridende effekt. Effekten er liten. Vi tror det er svært vanskelig å få gjennomført utbygginger uten at det gis insentiv for vertskommuner.

Nattarbeid på ny kraftstasjon

Det jobbes døgnet rundt seks dager i uka på den nye kraftstasjonen ved Nedre Fiskumfoss i Grong. I anleggsperioden trengs minst 400 årsverk for å få ferdig det nye vannkraftverket som skal stå ferdig i 2023.

Aunfoss kraftstasjon ved Namsen ble bygget på 1950-tallet.

Snart skal NTE vurdere rehabilitering også her. Hvis de velger å bygge ny kraftstasjon slik de når gjør på Nedre Fiskumfoss, øker produksjon av ny fornybar kraft betydelig.

– Hvis vi bygger ny kraftstasjon så får vi 100 mer GWh enn i dag. Hvis vi bare rehabiliterer så får vi stort sett det samme som i dag. Derfor er det så viktig med de rammebetingelsene nå. At vi får noen signaler om at rammebetingelsene i norsk vannkraft skal bedre seg. Slik at vi kan bygge mere norsk fornybar energi, sier konsernsjef i NTE, Christian Stav.