Det är Finlands utrikesdepartement som beställt en utredning av konsekvenserna om Finland blir medlem i försvarsalliansen Nato. Utredningen har inte tagit ställning för eller emot medlemskap.

Men beskedet är tydligt. Effekten av ett eventuellt finskt Natomedlemskap blir mer godartad om Finland och Sverige gör en gemensam ansökan. Finland bör inte ensamt gå med, konstaterar utredningen.

– Vi ser Sverige och Finland som ett gemensamt strategiskt område, säger den tidigare ambassadören Mats Bergquist som är en av fyra personer i utredningen.

Smälter in i Nato

Finland skulle lätt smälta in i Nato, ur teknisk synvinkel, skriver utredarna. Finlands militära styrkor uppfyller Natos krav och har redan nu en hög förmåga att samverka. Natos policy och krav sammanfaller också med den finländska försvarspolitikens behov, menar utredarna.

Samtidigt skulle ett finskt Natomedlemskap helt omvandla Finlands säkerhetspolitik med Natos så kallade artikel 5-åtagande om kollektivt försvar. Det påverkar relationen till Ryssland.

Ingen svensk Natoutredning

Sveriges försvarsminister Peter Hultqvist (S) har varit mycket tydlig med att Sverige inte ska gå med i Nato. Istället föredrar han samarbete med Nato. Därför har Sveriges regering sagt nej till en Natoutredning. Det har moderaterna kritiserat.

Men den finländska Natoutredningen har skapat ett scenario där Sverige ändrar sig och ansöker om medlemskap i Nato.

– Om Sverige ansöker ensamt så kan Finland hamna i en situation som under kalla kriget. Det kan leda till att Finland blir mer exponerat och isolerat. Och om bara Finland blir medlem kommer det ställa till problem för Natoalliansens för försvar av Finland. Då blir Nato beroende av Sverige för att kunna försvara Finland, säger Hans Bergquist.

Ryska reaktioner

Utredningen talar inte om konsekvenserna för Åland om Finland går med i Nato. Men det slås fast att ett finskt och svenskt medlemskap i försvarsalliansen Nato skapar en rysk reaktion. Ryssland skulle reagera även om bara Finland eller Sverige ansöker om medlemskap.

Förändringen skulle vara för stor för att Moskva skulle ignorera den. Utredarna gör jämförelsen med när ett ryskt stridsflygplan nyligen sköts ner av det turkiska luftförsvar under kriget i Syrien.

Ryssland kan också reagera genom att öka trycket på gränsen mot Baltikum.

Ryssland accepterar till slut

Men utredarna menar att Ryssland följt samma ”schema” när Nato utvidgat och tagit in nya medlemmar. Först motsätter sig Ryssland utvidgning. Sedan kommer politiska och ekonomiska påtryckningar. Men till slut accepterar Ryssland utvidgningen.

– Man vet inte hur lång tid det tar. Ryssland har inget intresse av att hålla spänningen uppe. Men om Finland och Sverige går med är det i så fall den största utvidgningen territoriellt sedan Turkiet blev medlem 1952. Då var det ännu mera spänt, säger Mats Bergquist.

Kärnvapen en grundbult i Nato

Kärnvapen är en grundbult i Natos avskräckningsförmåga. Kärnvapen är användbara för att parera ”upptrappade åtgärder av Ryssland som under senare år fäst allt större vikt vid sin kärnvapenarsenal”, skriver utredarna.

Kärnvapnen bidrar också till en strategisk bindning mellan USA och Europa. Amerikanska kärnvapen, så kallade B61-bomber, som inte är strategiska, finns i fem länder i Europa.

B61-bomberna uppgraderas just nu för att de ska kunna fortsätta användas. Uppgraderingen ska vara klar 2022 och kommer kosta omkring 958 miljoner dollar.

27 av 28 Natoländer i kärnvapengruppen

Om Finland går med i Nato måste landet bestämma om det ska delta i Natos nukleära planeringsgrupp – NPG. I dag är 27 av 28 Natomedlemmar med i gruppen. Men det förutsätter inte att de måste delta i uppdrag med kärnvapen. Det är ett nationellt beslut, skriver utredarna. Däremot får medlemmarna information om Natos kärnvapenplanering.

Natoländer som är med i planeringsgruppen, och som inte har kärnvapen på sitt territorium förväntas inte ge sina stridsflygplan i uppdrag att delta i kärnvapenattacker. De kan ändå delta i sådana uppdrag genom att eskortera stridsplan som bär kärnvapen. Men det rör sig i så fall om ett nationellt beslut menar utredningen.

Dörren är öppen

Utredarna slår också fast att USA har störst inflytande i Nato eftersom landet står för omkring 70 procent av Natos försvarsutgifter

Nato kommer inte stänga dörren för nya medlemmar. Sannolikheten för det är låg, menar utredarna.