Euroopan sotahistorian dosentti Markku Salomaa uskoo, että Venäjä ei vastaisi mitenkään Suomen Nato-jäsenyyteen.

Dosentin mukaan Suomella on asialliset ja hyvät suhteet Putinin Venäjään. AP

Dosentti, valtiotieteen tohtori Markku Salomaan mukaan Venäjä on jo varautunut Suomen Nato-jäsenyyteen varustellessaan sotilaallisesti vahvasti Suomen lähialueen. Salomaa esittääkin, että Suomi hakisi pikaisesti Naton jäsenyyttä sitomatta itseään Ruotsin suunnitelmiin.

Salomaa käsittelee perusteellisesti puolustusliitto Natoa ja Suomen mahdollisuutta Nato-jäsenyyttä tuoreessa kirjassaan Puhutaan Natosta (Docendo, 2015).

Ruotsi seuraisi

– Mikäli Suomi hakeutuu Natoon, Ruotsi tekee saman varmasti. En pidä viisaana sitä, että Suomi sitoisi Nato-ratkaisunsa Ruotsiin.

Salomaan mielestä Naton jäsenhakemuksesta ei tarvita kansanäänestystä, vaan se tulisi hyväksyä eduskunnassa kuten muutkin kansainväliset sopimukset.

– Kansan valitsemien johtavien poliitikkojen on päätös tehtävä, ei hämmentyneiden kansalaisten, katsoo Salomaa.

Hyvä aika liittyä

Salomaan mukaan on turha haikailla 1990-luvun väljempiä vuosia, sillä nyt on aivan hyvä aika liittyä Natoon.

– Meillä on asialliset ja hyvät suhteet Venäjään. Suomen Nato-jäsenyys ei suuntautuisi Venäjää vastaan vaan olisi kansallinen ratkaisu puolustusongelmiemme ratkaisemiseksi.

Salomaan mukaan Naton ulkopuolella Suomen olisi panostettava omaan puolustukseensa huomattavasti enemmän. Nykyiset puolustusmenot 2,6 miljardia pitäisi tuplata 5,2 miljardiin, jotta kansallinen puolustus säilyisi uskottavana.

Naton ovi on auki, mutta se voi mennä myös kiinni, jos kriisi koskettaa Suomea. Nato-optio ei ole mikään itsestäänselvyys. Ja viime kädessä yksikin Nato-maa voi halutessaan estää jäsenyyden. Esimerkiksi Kreikka, Salomaa herkistelee.

Juttua muokattu 19.2.2015 klo 19.57: poistettu kohta, jossa väitetään, ettei Natosta olisi järjestetty missään kansanäänestystä.