Tentti lähestyy, kaikki tarvittavat kirjat on lainattu kirjastosta kuukausiksi eteenpäin, eikä tentin uusiminen onnistu ennen seuraavaa lukuvuotta – tämä on tuttua monille opiskelijoille.

COLOURBOX

Kolmen korkeakouluopiskelijan perustama verkkopalvelu Summis.fi iskee kankean systeemin ongelmakohtiin uudistamalla tiedonsaannin: tenttikirjatiivistelmiä, luentomuistiinpanoja ja koekysymyksiä voi nyt ostaa verkosta.

– Haluamme korkeakoulujen nykyaikaistuvan. Vuodesta toiseen samoina pysyvät tenttikysymykset ja vaikeasti saatava oppimateriaali ei palvele ketään, sanoo yksi palvelun perustajista, Jyväskylän Yliopiston opiskelija Aapo Nieminen.

Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun johtaja Antti Lönnqvistin mielestä kritiikki opintojen vanhanaikaisuudesta on aiheeton.

– Meillä on paljon moderneja opiskelumuotoja. Iso osa kirjoistamme on sähköisessä muodossa ja käytämme paljon videoituja luentoja. Sähköisiä tenttejä voi käydä tekemässä silloin, kun itselleen sopii. En allekirjoita väärälle vuosituhannelle jämähtämistä.

Ajatus ulkomailta

Idea opiskelumateriaalien markkinapaikasta syntyi kesällä 2013, kun yksi Summis-tiimin jäsenistä oli vaihto-opiskelijana Hollannissa. Siellä opiskelijajärjestöt myivät paperisia kirjatiivistelmiä opiskelijoille.

– Me halusimme tehdä saman sähköisessä muodossa ja laajentaa idean koskemaan kaikkia opiskelijoiden tuottamia opiskelumateriaaleja, Nieminen sanoo.

Hän korostaa, että Summis tarjoaa ainoastaan markkinapaikan – tekijänoikeudet säilyvät tekstin kirjoittajalla. Palveluun ladatun oppimateriaalin kirjoittaja saa itse määritellä kauppahintansa ja hänelle jää siitä käteen 80 prosenttia. Tekstien sisältö ja oikeellisuus turvataan arvostelujärjestelmällä, jossa voi kommentoida ja antaa teksteille arvosanoja.

– Harva omalla nimellään haluaa julkaista mitään höppöä. Ongelmatapaukset poistetaan palvelusta, Nieminen kertoo.

Tällä hetkellä sivustolla on tekstejä Tampereen ja Jyväskylän yliopistoilta, Hankenista ja Lappeenrannan teknilliseltä yliopistolta.

Johtajaopiskelijat aktivoituneet

Eniten Summiksessa on tarjolla materiaalia Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoululta, jossa opiskelee noin 3 000 opiskelijaa.

– Vastaavaa on opiskelijoiden kesken tehty aina, tosin käsinkirjoitettuna. Muistiinpanojen jakaminen on mielestäni hyvä käytäntö ja lisää yhteisöllisyyttä, yksikön johtaja Lönnqvist sanoo.

Hän huomauttaa, että Summis muuttaa kavereiden välisen yhteistyön liiketoiminnaksi.

– Tämä rahan tekeminen tässä maksuttoman yliopisto-opiskelun yhteydessä herättää kysymyksiä. Mutta onhan tämä eräänlainen innovaatio, positiivinenkin. Tälle on varmasti kysyntää.

Opiskelijoiden tuottama materiaali on Niemisen omakohtaisen kokemuksen perusteella äärimmäisen arvokasta.

– Kurssin käynyt opiskelija tietää todella hyvin, mihin kurssilla kannattaa keskittyä. Jos ei ole aikaa tai mahdollisuutta käydä luennolla, voi kurssitiivistelmä ratkaista ongelman. Opettajien ”slaidit” ovat perinteisesti muutamia pointteja sisältäviä esityksiä, joissa ei kerrota koko asiasisältöä.

Kärsiikö laatu?

Lönnqvist pohtii palvelun vaikutusta oppimiseen.

– Vaikka tiivistelmä olisi kuinka hyvä, se on silti vain osa alkuperäisestä materiaalista. Tietysti jos vaihtoehto on se, ettei lue mitään, on tiivistelmä parempi.

Hänestä tärkein kysymys on, miten palvelua käytetään.

– On ihan ok, jos tehdään ensin itse ja sitten tarkistetaan vastaukset. Tehtävien kopioiminen suoraan ei kuitenkaan edistä oppimista ja palvelua voi käyttää plagiointimielessäkin.

Lönnqvist sanoo, että opettajien on pakko reagoida palveluun, jonka avoimuus saa häneltä kiitosta.

– Opettajan on helppo käydä katsomassa tarjonta ja välttää tilanne, jossa sivulta saa vastaukset johonkin, minkä on ajatellut tuottavan paljon työtä opiskelijoille.

Säästää aikaa ja vaivaa

Niemisen mielestä Summiksen tarjoama palvelu ei ole moraalisesti arveluttava.

– Tarjoamme opiskelijoille mahdollisuuden auttaa toisiaan ja kehitämme uusia tapoja jakaa tietoja ja opiskelutapoja.

Lönnqvist jää tarkkailemaan mielenkiinnolla palvelun kehittymistä.

– Seuraamme aktiivisesti tuleeko tästä opiskelijoille hyödyllinen väline. Tämä ei ole välttämättä huono juttu. Väärinkäyttöä pitää valvoa, mutta jos tästä on opiskelijoille hyötyä, sehän on vain hieno asia.