Puheenjohtajakisan aikana Jussi Halla-aho on syyttänyt poliittisia vastustajiaan pelottelusta, kun hänen voittonsa on epäilty hajottavan perussuomalaisten puolueen ja kaatavan hallituksen.

Jussi Halla-aho on julistanut, että hän vastustaa Suomen EU- ja eurojäsenyyttä. EU-kansanäänestystä hän ei pidä juuri nyt tarpeellisena, koska siinä uhkaisi tulla tappio.

Hallituskumppaneille ryppyjä aiheuttavat erityisesti Halla-ahon kriittiset näkemykset maahanmuutosta.

Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja on sanonut, että hän hyväksyy hallitusohjelman. Uusia hallitusneuvotteluja ei tarvita, mutta jo sovittuja maahanmuuttoa rajoittavia toimia on toteutettava tiukemmin.

Ministerin salkku ei kiinnosta

Halla-ahon mielestä Timo Soinin pitäisi väistyä myös ulkoministerin paikalta. Halla-ahon mukaan se on perussuomalaisten painavin salkku, eikä hän halua johtaa puoluetta Soinin varjossa.

Puheenjohtajakisan aikana Halla-aho ilmoitti, että hän ei lähde ministeriksi. Hän aikoo jatkaa Euroopan parlamentissa ja johtaa puoluetta hallituksen ulkopuolelta.

Halla-aho on perustellut ratkaisuaan sillä, että hän ei ole kansanedustaja, ja jos hallitus kaatuisi, niin hän jäisi tyhjän päälle.

Hallituskumppanit ovat pitäneet täysin mahdottomana tilannetta, jossa hallituspuolueen puheenjohtaja jäisi hallituksen ulkopuolelle.

Halla-aho on myös vaatinut, että perussuomalaisten on saatava omia kärkihankkeitaan läpi hallituksessa nykyistä paremmin.

Mallia Euroopan oikeistopopulisteilta

Euroopan parlamentissa Halla-aho hakisi yhteistyötä pohjoismaisessa ryhmässä Tanskan kansanpuolueen ja ruotsidemokraattien kanssa, kun brittien ero EU:sta hajottaa nykyisiä EU-kriittisiä ryhmiä.

Halla-aho ei ole myöskään kammonnut yhteistyötä äärioikeistolaisena pidetyn Ranskan kansallisen rintaman kanssa.

Ruotsidemokraattien gallup-suosio on Halla-ahon mukaan osoittanut, että puolue pärjää yhdelläkin teemalla, jos sen politiikka on uskottavaa.

Puheenjohtajana Halla-aho hinaa perussuomalaisia Euroopan oikeistopopulistien rintamaan, jolle maahanmuuttokysymykset ja islamilaisuuden uhka ovat politiikan ruisleipää.

Halla-aho tarttui maahanmuuttoon

Maahanmuuttokriittisyys nosti Halla-ahon kansalliseen ja kansainväliseen julkisuuteen. Hän on vastustanut monikulttuurisuutta ja arvostellut Suomen maahanmuuttopolitiikkaa.

Halla-aho keräsi aluksi huomiota innokkaana blogistina. Hänen kärkeviä Scripta–kirjoituksia uppoavasta Lännestä –bloginsa on kerännyt tuhansia seuraajia. Sama piiri on pyörinyt myös vuoden 2008 lopulla perustetun Hommaforumin keskusteluissa.

Kielitieteilijä, filosofian tohtori Halla-aho oli perussuomalaisten sitoutumattomana ehdokkaana Helsingissä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Puolueen ääniosuus jäi alle kolmen prosentin, eikä se riittänyt Tony Halmeen aiemmin valtaaman paikan säilyttämiseen.

Perussuomalaisten vuoden 2011 eduskuntavaalijytkyssä Halla-aho kipusi eduskuntaan. Hän nousi ääniharavaksi ja keräsi Helsingistä yli 15 000 ääntä.

Sakkotuomio varjostaa Halla-ahoa

Eduskunnassa Halla-aho valittiin hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi, mutta hän joutui jättämään tehtävän muiden eduskuntaryhmien vaatimuksesta kesällä 2012.

Kesäkuussa 2012 korkein oikeus kovensi Halla-ahon aiemmin saamaa sakkotuomiota. Korkein oikeus katsoi Halla-ahon syyllistyneen blogissaan sekä uskonrauhan rikkomiseen että kansanryhmää vastaan kiihottamiseen. Kohua herättivät myös Halla-ahon tuomiosta antamat kommentit, joiden katsottiin vähättelevän oikeusjärjestelmää.

Halla-ahosta tuli eduskunnassa hylkiö, joka löysi ymmärtäjiä vain oman ryhmänsä nk. nuivasta maahanmuuttokriittisestä siivestä.

Perussuomalaisten riveihin kerääntyneet maahanmuuttokriittiset poliitikot allekirjoittivat vuoden 2011 eduskuntavaalien alla Nuivan vaalimanifestin, jossa vaadittiin, että Suomen tulee luopua varsinkin Ruotsista kopioidusta monikulttuuristisesta valtioideologiasta, erilaisuuden ihannoimisesta ja itsetarkoituksellisesta ylläpidosta.

Eurovaalien ääniharava Brysseliin

Kotimaan politiikassa umpikujaan joutunut Halla-aho mittasi valtakunnallista kannatustaan vuoden 2014 eurovaaleissa. Hän keräsi kokoomuksen Alexander Stubbin jälkeen toiseksi suurimman henkilökohtaisen äänimäärän, yli 80 000 ääntä.

Brysselissä Halla-aho on selvinnyt ilman kohuja. Hän epäröi pitkään puheenjohtajakisaan osallistumista, mutta kannattajien vetoomukset saivat pään kääntymään.

Keväällä 46 vuotta täyttänyt Halla-aho on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Puheenjohtajakisan loppusuoralla tuli julki, että Halla-aholla on myös avioliiton ulkopuolella syntynyt puolitoistavuotias lapsi.