Järisyttävä tilasto: Lähes joka viides vuonna 1997 syntynyt suomalaispoika on saanut rikostuomion tai rangaistusmääräyksen

Vuonna 1997 Suomessa syntyi noin 59 000 lasta. Näistä hieman yli puolet on ollut poikia –ja heistä lähes joka viides (19,5 %) on saanut joko rikostuomion tai rangaistusmääräyksen. Asia selviää Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen jättiraportista, jossa vuonna 1997 syntyneitä suomalaisia on seurattu täysi-ikäisyyteen eli vuoden 2015 loppuun saakka. Käytännössä tilasto tarkoittaa sitä, että noin 6 000 vuonna 1997 syntynyttä suomalaispoikaa on joko tuomittu tai määrätty rangaistukseen. Samanikäisistä tytöistä samanlaisen kohtalon on kokenut vain viisi prosenttia. Rangaistusmääräys tarkoittaa poliisin tai muun esitutkintaviranomaisen antaman sakkorangaistusvaatimuksen vahvistamista. Viisi yleisintä vuonna 1997 syntyneiden rikosnimikettä ovat liikenneturvallisuuden vaarantaminen, näpistys, ajoneuvorikkomus, kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta ja liikennerikkomus. Tutkimus ei sisällä tietoja mahdollisista rikesakoista. Varkausrikokset ovat ainoa rikosmuoto, jossa sukupuolten välinen ero ei ole kovin merkittävä: 2,9 prosenttia pojista ja 2,3 prosenttia tytöistä on tuomittu seuraamukseen varkaudesta vähintään yhden kerran. Koulutuksella merkitystä Tutkimuksen mukaan lapsuuden perheiden sosioekonomisella asemalla on selvä yhteys lasten rikollisuuteen. Pelkän peruskoulun käyneiden vanhempien lapsista vähintään rangaistusmääräyksen oli saanut enemmän kuin joka neljäs poika (27 %) ja joka kymmenes tyttö. Sen sijaan ylemmän korkeakoulun suorittaneiden vanhempien kohdalla 12 prosenttia pojista ja kolme prosenttia tytöistä on saanut vähintään rangaistusmääräyksen. Rikostuomion tai rangaistusmääräyksen saaneiden tyttöjen ja poikien määrä vähenee tasaisesti sen mukaan, kuinka korkeasti koulutettuja heidän vanhempansa ovat. Siitä huolimatta ylemmän korkea-asteen suorittaneiden vanhempien poika syyllistyy rikokseen tässä ikävaiheessa todennäköisemmin (11, 7 %) kuin vain peruskoulun käyneiden vanhempien tytär (9,8 %). Myös vanhempien mahdollisen toimeentulotuen kestolla on lievä yhteys lasten rikollisuuteen. Jos vanhemmat ovat saaneet toimeentulotukea yli neljän vuoden ajan, niin heidän lapsensa on saanut vähintään rangaistusmääräyksen muutamia prosenttiyksiöitä todennäköisemmin kuin silloin, jos vanhemmat eivät ole saaneet toimeentulotukea lainkaan. Lasten peruskoulun päättötodistuksen keskiarvolla on kuitenkin selvästi vanhempien taustatekijöitä suurempi yhteys rikollisuuteen. Peräti 73 prosenttia niistä pojista, jotka ovat saaneet käräjäoikeuden tuomion, on läpäissyt peruskoulun alle seitsemän keskiarvolla. Tyttöjen kohdalla sama lukema on 63 prosenttia. Sen sijaan niillä nuorilla, joiden peruskoulun päättötodistuksen keskiarvo on vähintään yhdeksän, on tilillään nolla käräjäoikeuden tuomiota, eli he ovat saaneet ainoastaan rangaistusmääräyksiä.