Kommentti: Suomalaisten kukkaroissa kytee ikävä yllätys – miksi poliitikot vaikenevat?

Samaan aikaan kun päättäjät keskittyvät valtion velkaantumiseen, ihmiset velkaantuvat ennätystahtiin, Teemu Muhonen kirjoittaa.

– Velaksi elämisen on loputtava, kuuluu johtavien poliitikkojen kuten pääministeri Juha Sipilän (kesk.) suosima lausahdus.

Suomen julkisen velan määrä on yli kaksinkertaistunut viimeisten kymmenen vuoden aikana, ja arkijärjen mukaan näin ei voi jatkua: eihän kukaan voi jatkuvasti kuluttaa enemmän kuin tienaa.

Kriitikoiden mielestä ”velkapelkoiset” sekoittavat iloisesti julkisen talouden ja kotitaloudet keskenään.

Suurista velkataakoistaan huolimatta Suomi ja monet muut valtiot saavat yhä uutta lainaa käytännössä ilmaiseksi, joten velkaantuminen ei lyhyellä aikavälillä ole valtiolle yhtä vaarallista kuin tavallisille ihmisille.

Siksi onkin erityisen huolestuttavaa, että Suomen valtion lisäksi nyt myös Suomen kansalaiset ovat ennätyksellisen velkaisia.

Kotitalouksien velkamäärä suhteessa vuosituloihin on noussut 20 vuotta putkeen. Se on nyt lähellä 130:tä prosenttia, kun suhdeluku oli kymmenen vuotta sitten 95 prosenttia. (Taulukko jutun lopussa.)

Suomalaiset myös kirjaimellisesti kuluttavat enemmän kuin tienaavat. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä kotitalouksien säästämisaste eli käteen jäävien säästöjen suhde kulutusmenoihin oli -2,3 prosenttia, Tilastokeskus kertoi torstaina.

Säästämisasteen trendi ei ole ollut yhtä paljon pakkasella koko vuonna 1999 alkaneen neljännesvuositilinpidon aikana.

Vuositasolla negatiivinen säästämisaste on ollut menneinä vuosikymmeninä harvinaisuus, ja alle kahden prosentin miinuslukemiin on päädytty viimeksi vuonna 1977.

Tilastokeskuksen mukaan säästämisasteen alhaisuus ei johdu tällä hetkellä niinkään tulojen pienenemisestä kuin kulutusmenojen ”kovasta kasvusta”.

Velkaantumisesta vakava varoitus

Suomalaisten velkaantuminen ei ole jäänyt ulkomailla huomaamatta.

Euroopan riskijärjestelmäkomitea ESRB antoi marraskuussa Suomelle ja seitsemälle muulle EU-maalle ”vakava varoituksen” kotitalouksien velkataakasta, joka tekee asuntomarkkinat ja pankkijärjestelmän haavoittuviksi.

Valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok.) vastasi komitealle Suomen ottavan varoituksen tosissaan ja hillitsevän velkaantumista muun muassa asuntolainojen lainakatolla ja korkovähennysoikeuden supistamisella.

Julkisissa lausunnoissaan Orpo ja muu hallitus ovat silti keskittyneet huolehtimaan ihmisten velkaantumisen sijaan valtion velkaantumisesta. Miksi?

Kulutusluotot ja maksuhäiriöt ennätyslukemissa

Asuntovelkojen kasvu suhteessa tuloihin johtuu muun muassa laina-aikojen pitenemisestä ja lyhennysvapaiden käytöstä.

Asuntovelkaantuminen tuskin aiheuttaa päättäjien mielissä välitöntä uhkaa ainakaan niin kauan kuin korot pysyvät matalina.

Säästämisasteen negatiivisuus kielii kuitenkin siitä, ettei velkaantuminen johdu pelkästään ahkerasta asuntoshoppailusta. Asunnon ostamista ei nimittäin lasketa tilinpidossa kulutukseksi.

Huomio tulisikin kiinnittää myös kulutusluottoihin, joiden määrä on kahdessa vuodessa noussut vauhdilla 13,5 miljardista ennätykselliseen 14,7 miljardiin euroon.

Uusia maksuhäiriömerkintöjä rekisteröitiin viime vuonna jälleen 1,5 miljoonaa, ja yhteensä maksuhäiriöisiä suomalaisia oli vuoden lopussa 370 000.

Suomalaisten velkaantuminen tukee kasvua – ainakin toistaiseksi

Päättäjät keskittyvät julkisen velkaantumisen taittamiseen luonnollisesti osittain siksi, että siihen heidän on helpompi vaikuttaa suoraan omilla päätöksillään.

Kotitalouksien velkaantumiseen puuttuminen tapahtuu helpoiten esimerkiksi lainojen määriä, laina-aikoja ja korkoja sääntelemällä, ja tällaisten rajoitusten jatkuvaa lisäämistä vapaita markkinoita vaalivat poliitikot pyrkivät välttämään.

Toinen syy päättäjien vaikenemiseen lienee silti se, että velkavetoinen kulutus pitää talouden pyörät pyörimässä.

Esimerkiksi kilpailukyvyn nimissä tehdyt olemattomat palkankorotukset eivät nujerra kotimaista kysyntää, jos suomalaiset ostavat tavaroita ja palveluita velalla.

Viime vuosina Suomen talouden orastava kasvu on muun muassa Suomen Pankin mukaan perustunut nimenomaan kotitalouksien velkavetoiseen kulutukseen.

Siinä tuskin on ongelmaa, jos talous pääsee pysyvästi kasvu-uralle ja työllisyys sekä lopulta myös palkat nousevat.

Jos näin ei käy, suomalaisten velkaantumisella voi olla rumia seurauksia sekä rahoitusjärjestelmälle että ennen kaikkea ihmisten omalle hyvinvoinnille.