Opetusministeri Li Andersson kiersi Varissuon koulun luokissa keskustelemassa oppilaiden ja opettajien kanssa.

Opetusministeri Li Andersson kiersi Varissuon koulun luokissa keskustelemassa oppilaiden ja opettajien kanssa. Paula Collin / Yle

Opetusministeri Li Andersson (vas.) aloitti tänään koulukiertueen, jossa kerätään kokemuksia koulutuksen tilanteesta ja kehittämistarpeista. Yhdessä tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kososen (kesk.) kanssa tehtävällä kiertueella vieraillaan peruskouluissa, lukioissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja korkeakouluissa.

Ensimmäinen kohde oli Varissuon peruskoulu Li Anderssonin kotikaupungissa Turussa. Varissuon koulun erityispiirre on, että se on hyvin monikulttuurinen. Koulun oppilaista lähes 90 prosenttia puhuu äidinkielenään jotain muuta kuin suomea.

Tämän asian myös opettajat nostivat erittäin voimakkaasti esille, kun he pääsivät kertomaan ministerille ajatuksiaan.

Opettajat olivat huolissaan, miten asia vaikuttaa oppimisen tasoon ja erityisesti suomen kielen oppimiseen. Vertaisoppiminen jää pois, kun lapset eivät puhu keskenään suomea. Opettajat ovat havainneet, että myös suomea äidinkielenään puhuvat ovat alkaneet puhua huonoa suomea, sillä se tarttuu. Tänä syksynä koulussa on alkanut näkyä myös uusi ilmiö: oppilaat puhuvat keskenään englantia, koska osaavat sitä paremmin.

Li Andersson jakoi opettajien huolen. Ministeri astui hetkeksi kunnallispoliitikon rooliin ja sanoi hänellä olevan asiassa peiliinkatsomisen paikka. Tarvitaan asumispoliittisia ratkaisuja.

– Kuntatasolla tärkeitä ovat isot linjaukset lähiöiden kehittämisestä ja siitä, miten voimme huolehtia, että kaupunginosat ovat tasa-arvoisen vetovoimaisia kaikille perheille, Andersson sanoi.

Oppilaaksiottoalueita kannattaa pohtia

Li Andersson nosti esille myös oppilaaksiottoalueiden muodostumisen.

– Kuinka isot ne ovat, kuinka monta koulua niiden sisälle mahtuu. Näiden osalta on eri kunnissa päädytty vähän erilaisiin ratkaisuihin, joilla on ollut vaikutusta siihen, kuinka monta vieraskielistä oppilasta koulussa on.

Keskusteluun yhtyi myös Turun sivistystoimialan johtaja Timo Jalonen, joka väläytti mahdollisuutta uudesta koulusta.

– Varissuon koulu ja Pääskyvuoren koulu tarvitsevat ison remontin 2020-luvun aikana. Mitä jos silloin rakennettaisiin uusi koulu Varissuon ja Pääskyvuoren rajalle? Silloin noin 60 prosenttia oppilaista olisi kantasuomalaisia, Jalonen heitti.

Varissuon koulun oppilaskunnan hallitus esitti toiveitaan Li Anderssonille. Oppilaat kertoivat myös siitä, miten mukavaa koulussa on olla ja opiskella. Samaa sanoivat opettajat: oppilaat ovat motivoituneita ja heidän vanhempansa tyytyväisiä opetukseen. Paula Collin / Yle

Varissuon koulussa ääneen pääsivät myös oppilaat. Opetusministeri Andersson kiersi luokissa ja oppilaskunnan hallituksen jäsenet pääsivät keskustelemaan hänen kanssaan pidempään. Myös oppilaat jakoivat opettajien huolen suomenkielisten oppilaiden vähyydestä. Suomenkielisiä kavereita kaivattiin enemmän.

Lisäksi oppilaat kaipasivat kouluun lisää aikuisia.

– Monessa luokassa opettaja ei ehdi auttaa kaikkia oppilaita. Olisi kiva, jos olisi avustajia, jotka voisivat auttaa, sanoi oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja, kuudesluokkalainen Emelia Avalli.

Oppilaiden toive on yhteydessä jatkuvasti keskustelussa oleviin ryhmäkokoihin. Koulun opettajatkin muistuttivat, että ryhmäkokojen kasvattaminen varsinkin monikulttuurisessa koulussa on mahdoton ajatus. 25 oppilasta luokassa on liikaa, kun oppilaista vain kolme puhuu äidinkielenään suomea.

Kaksi selvitystä kieltenopetuksesta

Varissuon koulussa julkistettiin myös kaksi opetus- ja kulttuuriministeriön tilaamaa kieltenopetukseen liittyvää selvitystä. Toisessa keskityttiin kieltenopetuksen saavutettavuuteen ja tasa-arvoon, toisessa oppimisen tukitoimien tilaan.

Selvityksissä tuli ilmi, että oppilaat eivät ole yhdenvertaisessa asemassa kielivalintoja tehdessään.

– Monissa kunnissa kielivalinnat vaikuttavat siihen, mille luokalle tai kouluun oppilaat valikoituvat. Se kiihdyttää koulujen valikointia ja tuottaa koulutuksellista epätasa-arvoa, Andersson sanoo.

Toisaalta myös maahanmuuttajien oman äidinkielen opetusta ja oppimismahdollisuuksia on kehitettävä.

– Heidänkin kielitaitonsa pitäisi nähdä vahvuutena ja pohtia monikielistä pedagogiikkaa, jotta voidaan tukea heitä ja nähdä rikkautena, että he pääsevät jo nuoressa iässä oppimaan monta vierasta kieltä. Se antaa hyvän pohjan opiskella kieliä lisää, Li Andersson kommentoi selvityksen tuloksia.

Koulunkäynnin tukeen keskittyvässä raportissa todetaan, että oppimisen tuki on kouluissa tällä hetkellä melko hyvin järjestetty. Selvityksessä esitetään, että kieltenopetuksen ryhmäkoot resurssoidaan riittävän pieniksi ja erityisopetukseen osoitetaan riittävät resurssit.