Äänestäminen kuntavaaleissa Kuntavaaleissa äänioikeus on Suomessa asuvien EU-maiden ja Pohjoismaiden kansalaisten lisäksi myös muiden valtioiden kansalaisilla, jos heillä on ollut kotikunta Suomessa yli kaksi vuotta.

Vaalilain mukaan äänestäjä on velvollinen selvittämään henkilöllisyytensä vaalivirkailijalle.

Se, mitä dokumentteja käyttäen ja millä tavalla henkilöllisyys selvitetetään, jää tapauskohtaisesti harkittavaksi.

Porvoossa ennakkoäänestäminen on estetty joiltakin maahanmuuttajilta sen vuoksi, että heillä ei ollut vaalivirkailijoiden vaatimaa viralllista henkilöllisyystodistusta.

Oikeusministeriön mukaan äänestäjän ei tarvitse esittää suomalaista henkilöllisyystodistusta, jos sellaista ei ole. Henkilöllisyys vaalipaikalla voidaan todistaa myös muilla tavoilla.

Dokumentaation ei tarvitse olla suomalainen henkilöllisyystodistus, jos henkilöllä ei niitä ole. Arto Jääskeläinen

Porvoon ennakkoäänestyspaikoilla eivät henkilöllisyystodistuksina kelvanneet Ranskan passi ja ranskalainen ajokortti eikä muukalaispassi yhdessä suomalainen Kela-kortin kanssa. Ranskan passi hyväksyttiin toisella äänestyskerralla.

Äänestämään pyrkineillä oli myös kaikissa kolmessa Ylen tietoon tulleessa tapauksessa mukanaan henkilö, joka olisi voinut todistaa heidän henkilöllisyytensä.

Muukalaispassi ja Kela-kortti eivät riittäneet

Porvoolainen Sabrina Kuusiniemi on avustanut useita maahanmuuttajia äänestämisessä. Hän järkyttyi, kun tie äänestyskoppiin nousi pystyyn kahdella ennakkoäänestyspaikalla Porvoossa.

Kuusiniemi oli mukana, kun kaksi useita vuosia Suomessa asunutta ja kuntavaaleissa äänioikeutettua kongolaista naista pyrki äänestämään.

Naiset eivät halua kertoa tapahtumista omilla nimillään, mutta he ovat antaneet Kuusiniemelle luvan kertoa kohtelustaan.

Kummallakin kerralla äänestämään menneelle naiselle ilmoitettiin, että muukalaispassi ei käy henkilöllisyyden todistamiseen, vaan mukana pitää olla virallinen henkilöllisyystodistus.

Kuusiniemen mukaan vaalivirkailijat eivät ryhtyneet selvittämään naisten henkilöllisyyttä millään muulla tavalla.

Toivoisin, että jos joku tuntee, että on tullut väärin kohdelluksi, hän menisi sunnuntaina äänestämään. Johanna Andersson

Toisessa tapauksessa äänestäjällä oli muukalaispassin lisäksi mukana suomalainen Kela-kortti ja ilmoituskirje äänioikeudesta. Toisella naisella oli myös mukana Kela-kortti, mutta ei ilmoitusta äänioikeudesta.

Ilmoitusta ei tarvitse esittää äänestäessä, riittää kun todistaa henkilöllisyytensä.

Naisten mukana ennakkoäänestyspaikoilla ollut Sabrina Kuusiniemi on harmissaan siitä, että Suomessa laillisesti asuvilta ja kunnallisvaaleissa äänioikeutetetuilta estetään mahdollisuus käyttää äänioikeuttaan.

Naiset aikovat mennä äänestämään uudelleen varsinaisena vaalipäivänä sunnuntaina.

Henrietta Hassinen / Yle

Ranskan passi ei kelvannut aluksi

Vuosia Porvoossa asunut mies ei liioin haluaa kertoa tapahtumista omalla nimellään.

Hän kertoo Yle Uutisille, että ensimmäinen yritys äänestää estyi, sillä vaalivirkailijat eivät kelpuuttaneet hänen ranskalaista passiaan, ranskalaista ajokorttiaan eivätkä Kela-korttiaan riittäviksi todisteiksi hänen henkilöllisyydestään.

Mies kertoi tapahtuneesta tuttavalleen ja tätä kautta Porvoon keskusvaalilautakunta sai tiedon asiasta. Parin päivän päästä mies kävi vaimonsa kanssa uudelleen samalla ennakkoäänestyspaikalla. Tällä kertaa vaalivirkailijat uskoivat hänen henkilöllisyytensä.

Mies epäilee, että vaikeudet selittyvät vaalivirkailijoiden kokemattomuudella.

Porvoossa ei aiemmin vastaavia tilanteita

Porvoon keskusvaalilautakunnan sihteeri, lakimies Johanna Andersson on kuullut ranskalaismiehen tapauksesta.

– Minulle on soitettu tästä. Sehän olisi täytynyt ilman muuta hyväksyä. On ohjeistettu vaalitoimitsijoita, että vieraan valtion passit kelpaavat.

Kongolaisten naisten kohtelusta Anderssonille ei ole tullut tietoa.

– Maahanmuuttoviraston sivuilla todetaan, että muukalaispassi ja pakolaisen matkustusasiakirja ja oleskelulupa eivät ole virallisia henkilötodistuksia. Mutta vaalivirkailijalla tai vaalilautakunnan jäsenellä on kokonaisharkinta, että mitä muuta selvitystä siihen esitetään, että voiko siihen luottaa, että henkilö on se, kuka sanoo olevansa.

Andersson olisi itse juristina ja vaalityötä tehneenä ja nähneenä voinut hyväksyä naisten todistelun henkilöllisyydestään.

– Vaikea sanoa näiden ihmisten puolesta, että miten he ovat katsoneet sen tilanteen. Mutta ainahan on mahdollisuus hakea väliaikainen henkilökortti poliisilta.

Sunnuntaina on vaalilautakunnalla edessä sama kokonaistilanteen arviointi henkilöllisyyden luotettavuudesta. Johanna Andersson

Andersson toivoo, että ohjeet olisivat selvemmät. Nykyiset ohjeet jättävät paljon harkintavaltaa yksittäiselle vaalityöntekijälle. Hänen mielestään ennakkoäänestyspaikkojen nuorilla työntekijöillä on ollut iso vastuu.

– Toivoisin, että jos joku tuntee, että on tullut väärin kohdelluksi, hän menisi sunnuntaina äänestämään. Ja jos siellä on sitten jotakin epäselvää, niin heillä on ohjeet, että he soittavat tänne keskusvaalilautakunnalle.

– Sunnuntaina on vaalilautakunnalla edessä sama kokonaistilanteen arviointi henkilöllisyyden luotettavuudesta. Täytyy sitten painottaa vielä enemmmän kokonaisharkintaa. Vastuu on kuitenkin vaalilautakunnan jäsenellä.

Anderssonin mukaan Porvoossa ei ole aiemmin tullut tietoon vastaavia tilanteita.

Petteri Paalasmaa / AOP

Vaalijohtaja: Kokonaisharkinta olennaista

Vaalijohtaja Arto Jääskeläinen oikeusministeriöstä ei voi ottaa suoraan kantaa yksittäisiin tapauksiin. Hän kuitenkin arvioi, että naisten kohdalla on hyvinkin voinut olla riittävästi tapoja todistaa henkilöllisyys.

– Kuulostaa siltä, että varmastikin siinä on saattanut olla ihan riittävässä määrin todistelua henkilöllisyydestä. Mutta nämä ovat tapauskohtaisesti arvioitavia. Täältä kirjoituspöydän takaa on jonkin verran vaikea lähteä yksittäistapauksia kommentoimaan.

Vaalijohtaja Jääskeläisen mukaan nykyisissä vaaliohjeissa kokonaisharkinta on vahvasti mukana.

Oleellista on se, että se todistelu, on se sitten dokumenteilla tehty, tai saattajien kautta tehtyä, vakuuttaa vaalitoimitsijan. Arto Jääskeläinen

– Dokumentaation ei tarvitse olla suomalainen henkilöllisyystodistus, jos henkilöllä ei niitä ole. Silloin täytyy käyttää muuta dokumentaatiota ja muita keinoja henkilöllisyyden todistamiseen.

– Oleellista on se, että se todistelu, on se sitten dokumenteilla tehty, tai saattajien kautta tehtyä, vakuuttaa vaalitoimitsijan.

Jääskeläinen korostaa, että ohjeistus on ollut sama jo useissa vaaleissa.

– Kysymyshän ei ole siitä, että jollakin tietyllä dokumentilla saa todistaa henkilöllisyytensä ja jollakin tietyllä dokumentaatiolla ei saa. Sellaista luetteloa on hankala kirjoittaa, mutta toki ohjeistusta ja neuvontaa aina jatkossa kehitetään sen mukaan kun tilanne vaatii.

Jääskeläinen muistuttaa, että henkilöllisyyden todentaminen ei ole aina helppo asia aina kantasuomalaistenkaan kohdalla.

– Nykyisellä ohjeistuksella pärjätään, koska siinä on otettu huomioon esimerkiksi sellaiset erityistilanteet, jossa äänestäjällä ei ole mitään dokumentaatiota. Sellaisiakin äänestäjiä saattaa olla liikkeellä, ja silloinhan ei tule varmasti kyseeseen muu kuin tällainen henkilötunnistaminen.

Lue lisäksi: Äänestäminen ei ole ilmaista, vaikka sen pitäisi olla: "Käytännössähän se ei ole mahdollista"