SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta suhtautuu kriittisesti valtiovarainministeriön maanantaina julkistaman virkamiespuheenvuoron arvioihin, vaikka hän löytää siitä paljon hyvääkin.

Valtiovarainministeriön maanantaina julkistama virkamiespuheenvuoro Suomen talouden näkymistä on herättänyt keskustelua tuoreeltaan. MIKA KOSKINEN

”Ehkä kovinta tekstiä” arviosta Kaukoranta löytää sen eläkearvioista.

Virkamiespuheenvuorossa todetaan, että ”nykyinen eläkemaksun taso on jo varsin korkea, joten sen nostamiseen ei ole varaa. Pikemminkin tulee valmistautua tekemään uudistuksia, joiden avulla voitaisiin laskea eläkemaksuja nykyisestä. Näin voitaisiin tarvittaessa tehdä tilaa valtion keräämien verojen korottamiselle. (--) Vähintään on pidättäydyttävä tekemästä päätöksiä, jotka kasvattaisivat eläkemenoja nykyisestä."

Kaukorannan mukaan on sinänsä perusteltua todeta, että eläkemaksujen taso tosiasiallisesti vaikuttaa valtion veropolitiikan liikkumavaraan.

– Mielestäni ei kuitenkaan ole virkamiesten tehtävä linjata, kuinka ison siivun kakusta eläkkeet saavat haukata. Kansainvälisessä vertailussa Suomen eläkemaksut eivät ole mitenkään erityisen korkeat, Kaukoranta kirjoittaa kannanotossaan.

Eläkemaksujen alentaminen tai jopa niiden pitäminen ennallaan edellyttäisi Kaukorannan mukaan jonkinlaisia leikkauksia eläkkeisiin.

– Kuten raportissa todettiin, eläkemaksuissa oli nostopainetta jo aiemmin, ja uusi väestöennuste lisää sitä entisestään. Jos paalutetaan virkamiesvoimin reunaehdoksi, että eläkemaksut eivät saa nousta, tarkoittaa se käytännössä, että virkamiehet vaativat eläkkeiden leikkauksia. Tietysti katsontakulmasta se voi olla ihan perusteltu poliittinen valinta, mutta tällaiset poliittiset linjaukset eivät mielestäni kuulu virkamiesraporttiin

"Tarkoitus on sinänsä hyvä”

Valtiovarainministeriön esitys VM:n arvio taloudesta. 192-sivuinen järkäle on suunnattu kevään hallitusneuvottelijoille.

– Tarkoitus on sinänsä hyvä, kuhan virkamiehet muistavat pysyä tontillaan. Poliittisten linjausten tekeminen kuuluu poliitikoille, puolueille, etujärjestöille ja yksittäisille kansalaisille. Virkamiehilläkin on toki sananvapautensa, mutta virallisia virkamiesraportteja valmistellessa pitäisi pyrkiä korostetun puolueettomaan puheeseen, Kaukoranta kritisoi.

Hän myöntää, että virkamiesraportti tuo arvokasta tietopohjaa

– Valtiovarainministeriön virkamiesraportti paikoin onnistuu tilannekuvan luomisessa ja talouspolitiikan reunaehtojen kuvaamisessa.

Suositus kahden miljardin sopeutustoimista ensi vaalikaudella on muistettu kehystää ehdolliseksi, mitä Kaukoranta pitää hyvänä.

VM:n arvio kuluu, että ”mikäli talouspolitiikan lähtökohdaksi otetaan julkisen talouden puskureiden ja kestävyyden vahvistaminen," on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavien toimien mittaluokka valtiovarainministeriön ennusteiden mukaan kaksi miljardia.

– Olisi toki parempi, jos yhden tavoitteen implikoiman politiikan sijaan kuvattaisiin useampia eri vaihtoehtoisia tavoitteita, mutta tästä en kovasti moiti, kunhan ehdotus muistetaan ehdollistaa jollekin tavoitteelle ja jätetään sen tavoitteen arviointi poliitikoille.

Kokonaisveroaste on muuttunut maksimista minimiksi

Kaukoranta muistuttaa, että neljä vuotta sitten VM:n arvio oli, että sopeutustoimien tulee painottua selkeästi menoihin, koska työllisyyssyistä kokonaisverotusta ei voi kiristää.

Nyt on ääni kellossa on Kaukorannan mukaan toinen, kun VM toteaa, että "kestävyysvajeen vuoksi verotusta ei tule nettomääräisesti keventää."

– Eli siinä missä neljä vuotta sitten nykyinen verotaso oli maksimi, on nykytaso nyt muuttunut minimiksi. Toki tässä välissä on veroastekin alentunut, mutta silti kyseessä on merkittävä linjanmuutos.

– Toisaalta kumpikaan linjaus ei ole faktapohjainen kuvaus talouspolitiikan todellisista reunaehdoista. Kokonaisverotusta voi melkein aina yhä kiristää ja toki sitä voisi periaatteessa myös keventää. Tämä uusin linjaus olisi ollut faktaperusteinen, jos sitä olisi täydennetty esimerkiksi ehdolla "ellei ole valmiutta liki kymmenen miljardin euron lisämenoleikkauksiin ja pyritään paikkaamaan kestävyysvaje".