Kokoomuksen kansanedustaja Kai Mykkänen (vas.) ja puheenjohtaja Petteri Orpo ja varapuheenjohtaja Mari-Leena Talvitie kertoivat puolueen ehdotuksesta terrorismia koskevan lainsäädännön kiristämiseksi mediatilaisuudessa Helsingissä 25. helmikuuta.

Kokoomuksen kansanedustaja Kai Mykkänen (vas.) ja puheenjohtaja Petteri Orpo ja varapuheenjohtaja Mari-Leena Talvitie kertoivat puolueen ehdotuksesta terrorismia koskevan lainsäädännön kiristämiseksi mediatilaisuudessa Helsingissä 25. helmikuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva

Kokoomus syyttää Sanna Marinin (sd.) hallitusta hidastelusta terrorismilainsäädännön kiristämisessä.

Rivi kokoomuksen entisiä sisäministereitä, Petteri Orpo, Paula Risikko ja Kai Mykkänen, esittelivät eduskunnassa seitsemän toimenpiteen listan, jolla oppositiopuolue haluaa vauhdittaa tiukennuksia.

Keinot eivät ole aivan uusia.

Terroristijärjestöön kuuluminen yritettiin kriminalisoida viime vaalikaudella kokoomuslaisen oikeusministerin Antti Häkkäsen johdolla, mutta hanke kaatui määrittelyn vaikeuteen.

Laissa pitäisi pystyä määrittelemään tarkasti, milloin jäsenyyden, kuulumisen tai osallistumisen tunnusmerkit täyttyvät. Orpon mukaan Juha Sipilän (kesk.) hallitukselta loppui aika, ja työ jäi kesken.

– Tämä on kiistatta vaikeaa. Miten osoitetaan, että kuuluu tai on osallistunut terroristijärjestön toimintaan, Orpo sanoo.

– Olemme tämän jälkeen nähneet muista maista, esimerkiksi Tanskasta, uutta lainsäädäntöä, joka kriminalisoi terroristijärjestöön kuulumisen. Uskomme, että hallituksella on eväät löytää Suomeen soveltuvaa lainsäädäntö, kun se katsoo kansainvälisiä esimerkkejä, Orpo kirittää hallitusta.

Kokoomus loisi asetuksella päivitettävän listan terroristijärjestöistä, joihin kuuluminen olisi rangaistavaa.

Terrorismijärjestöön kuulumisen tai jäsenyyden rangaistavuudesta on käyty keskustelua vuosia Isisin alueelta palaavien vierastaistelijoiden takia.

Al-Holin leirin suomalaisnaisten mahdollinen kotiinpaluu nosti ongelman jälleen esiin. Heidän epäillään osallistuneen Isisin toimintaan asuessaan terroristijärjestön hallitsemilla alueilla Syyriassa ja Irakissa.

Sotatoimialueelle matkustaminen rikokseksi

Kokoomus ehdottaa myös, että ulkomailla aseellisen terroristiryhmän toimintaan osallistuvalta kaksoiskansalaiselta voitaisiin perua Suomen kansalaisuus. Nyt kansalaisuuden voi menettää vain Suomessa tehdyistä tietyistä rikoksista.

Suomesta matkustaminen sotatoimialueelle olisi kriminalisoitava samalla tavoin kuin matkustaminen ulkomaille terrorismirikosta varten on nyt.

Kokoomus haluaa lisäksi kiristää kaikkien terrorismirikosten rangaistusasteikkoa nykyisestä ja tehostaa turvallisuusviranomaisten tietojenvaihtoa sekä kotimaassa että EU-tasolla.

Uutta on ehdotus terrorismirikoksesta tuomitun vankeusajan jatkamisesta varmuusvankeudella viisi vuotta kerrallaan. Varmuusvankeus on käytössä Norjassa kaikkein vakavimpiin rikoksiin syyllistyneille.

Mykkänen: Ohisalo haudannut rajamenettelyn

Kaksi muutakin ehdotusta oli esillä jo viime vaalikaudella, mutta kokoomuksen ryhmäjohtaja Kai Mykkäsen mukaan nykyinen sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) on laittanut lakiesitykset jäihin.

Kokoomus haluaa, että turvapaikkahakemus pitäisi pystyä käsittelemään ja ratkaisemaan jo Suomen rajavyökykkeellä ennen kuin kansainvälistä suojelua hakeva ihminen päästetään maahan.

Lisäksi Suomessa oleskeluluvalla ollut ja ulkomailla terrorismiin osallistumisesta tuomittu pitäisi pystyä karkottamaan ennen hänen paluutaan Suomeen.

Kokoomuksen puheenjohtaja priorisoisi puolueen ehdotuksista terroristijärjestön kuulumisen ja sotatoimialueelle lähtemisen kriminalisoinnin.

– Vaikka Suomessa on nyt rauhallisempi hetki, nämä eivät ole mielestäni sesonkikysymyksiä. Että sitten jos jotain sattuu, ryhdytään toimeen. Nämä asiat on syytä laittaa kuntoon hyvän sään aikana, Petteri Orpo toteaa.

Hallitus perustaa työryhmän

Hallitus päätti joulukuussa al-Holin leirin suomalaisnaisten ja lapsien kotiuttamista koskevan linjauksen yhteydessä, että se arvioi terrorismilakien muutostarpeita ja tekee lakeihin tarvittavat muutokset.

Oikeusministeriö tiedotti kuin sattumalta työryhmän perustamisesta samoihin aikoihin kokoomuksen tiedotustilaisuuden kanssa.

– Terrorismin torjunta on tärkeä osa kokonaisturvallisuutta. Siksi hallitus haluaa varmistaa, että jo sinänsä kattava terrorismirikoslainsäädäntömme on kaikilta osin ajantasainen. Tässä arvioinnissa on tärkeää huomioida muun muassa muiden Pohjoismaiden sääntely, oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ( r.) sanoo tiedotteessa.

Työryhmän toimikausi päättyy toukokuun lopussa.

Presidentti hoputti hallitusta joulukuussa

Myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö nosti joulukuussa blogissaan (siirryt toiseen palveluun)esille terrorismijärjestöön kuulumisen kriminalisoinnin tärkeyden.

Niinistön mukaan terroristijärjestöön kuulumisen tulisi olla rangaistavaa. Niinistö kirjoitti, että Suomessa turvallisuusriskien kohtelu ei voi olla lievempää ja lainsäädäntö väljempää kuin verrokkimaissa.

Presidentti viittaa tällä Tanskaan ja Norjaan, joissa terroristijärjestöön osallistuminen on kriminalisoitu. Ruotsissa taas näin ei ole tehty.

Marinin hallitus on jo valmistellut kiristyksiä terrorismilakiin. Hallitus aikoo tehdä rangaistavaksi yksittäisen terroristin rahoittamisen terroristiryhmän rahoittaminen lisäksi.

Samalla ryhmän rahoittamisen rangaistuksia ankaroitetaan. Tämä tarkoittaisi, että ryhmän rahoittamisesta saisi aina vankeutta. Lakiesityksen lausuntokierros päättyy maaliskuun alkupuolella.

Terrorismilakeja tiukennettiin useamman kerran Juha Sipilän hallituskaudella.

Tuolloin kriminalisoitiin ulkomaille matkustaminen terrorismirikoksen tekemistä varten, terrorismirikoksen valmistelu, koulutus ja kouluttautuminen, värväys ja matkustamisen edistäminen.

Myös ydinterrorismiin liittyvän radiologisen aseen valmistaminen, hankkiminen, kuljettaminen tai kehittäminen määriteltiin rikoksiksi.

Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 26.2.2020 klo 23 asti.

Lue lisää:

Terrorismilakiin esitetään kiristystä – yksittäisen terroristin rahoittaminen rangaistavaksi

Oikeuskansleri Tuomas Pöysti: Terrorismilainsäädäntöä voitaisiin kiristää, koska sen soveltamisessa on ongelmia