AW-Energy pähkinänkuoressa työllistää yhteensä sata henkeä, omia työntekijöitä n. 20

pääkonttori Vantaalla, testikeskus Järvenpäässä

AW-Energyn omistavat mm. Fortum, Aura Capital, John Nurminen Oy ja Sitra

Yritys on saanut 10 miljoonan euron rahoituksen Euroopan investointipankilta

WaveRoller-aaltovoimala on 95-prosenttisesti kotimainen Lähde: AW-Energy, EIP, Yle

Suomalainen aaltovoimakehittäjä AW-Energy saa taakseen leveät hartiat, kun teknologiakonserni Wärtsilä alkaa toimittaa sen aaltovoimaloita maailmalle.

Syyskuussa julkistettu yhteistyösopimus (siirryt toiseen palveluun) on merkittävä edistysaskel AW-Energylle, joka on juuri siirtymässä aaltovoimalansa pilotoinnista valmiin tuotteen myyntiin.

Ideana on, että jatkossa AW-Energy kehittää, valmistaa ja myy aaltovoimaloita; Wärtsilä puolestaan suunnittelee ja toteuttaa hankkeet asiakkaille avaimet käteen -periaatteella.

Wärtsilä on voimalaitosbisneksen konkari, joka on toimittanut tähän mennessä yli 4 700 voimalaitosta 177:ään maahan.

AW-Energyn toimitusjohtaja John Liljelund sanoo Ylelle, että yhteistyö nopeuttaa WaveRoller-nimisen aaltovoimalan kaupallista vientiä markkinoille.

– Tämä mahdollistaa aivan eri kokoluokan teollisten projektien toimittamisen, Liljelund sanoo.

AW-Energyn toimitusjohtaja John Liljelund uskoo, että aaltovoima nousee merkittäväksi energiantuotantomuodoksi. Mikko Ahmajärvi / Yle

Wärtsilän tavoite puolestaan on kehittää osaamista lupaavan teknologian saralla. Yhtiö ei tavoittele vielä alkuvaiheessa merkittävää liikevaihtoa tästä yhteistyöstä.

– Aaltovoima on tällä hetkellä ehkä suurin käyttämätön potentiaali, mitä maailmassa on uusiutuvan energian osalta. Se sopii erittäin hyvin osaksi ratkaisuvalikoimaamme, uusiutuvista energianlähteistä vastaava johtaja Pekka Tolonen sanoo.

Wärtsilä kertoo tavoittelevansa johtavaa asemaa uusiutuvan energian ja joustavan säätövoiman yhdistäjänä. Tolosen mukaan tällaisten niin sanottujen hybridilaitosten kysyntä kasvaa maailmalla, ja aaltovoima istuisi kuvaan hyvin.

Kaupallinen pilotti surffiparatiisissa

AW-Energyn aaltovoimalan idea on peräisin 1990-luvun alusta. Idean isä, suomalainen sukeltaja Rauno Koivusaari, seurasi Porkkalanniemen edustalla, miten aallot liikuttivat hylyn lastiluukkua.

Idea jalostui vuosien kehitystyön myötä aaltovoimalaksi, joka muuntaa valtameren aaltojen liikkeen sähköenergiaksi. Voimalaa testattiin Portugalin Penichessä vuosina 2012–2014, jolloin voimala tuotti jo sähköä verkkoon. Nyt aaltovoimala on sertifioitu ja valmis myytäväksi.

Järvenpäässä, Metson entisellä paperikonetehtaalla, viimeistellään paraikaa ensimmäisen kaupallisen WaveRoller-aaltovoimalan tehoyksikköä. Maallikon silmään useita metrejä korkea ja pitkulainen tehoyksikkö näyttää hieman sukellusveneen rungolta.

– Tämän on tarkoitus lähteä Portugaliin laivalla vielä tämän vuoden puolella. Sähköä se alkaa toivottavasti tuottaa ensi kevään aikana, Liljelund kertoo.

Aaltovoimala soveltuu sähköntuotantoon erityisesti valtamerten äärellä, mantereiden ja saarten länsirannikoilla. AW-Energy

Myös aaltojen liikettä myötäilevä paneeli on järeä: 10 metriä korkea ja 18 metriä leveä. Se valmistetaan Hangossa.

AW-Energyn tavoitteena on, että Penichen rannikolla olisi vuoteen 2020 mennessä asennettuna 14–16 aaltovoimalayksikköä. Kokonaisuuden nimellisteho olisi tuolloin 5,6 megawattia ja se tuottaisi sähköä vuodessa arviolta 9–10 gigawattituntia.

Tämä on vielä vähän: Esimerkiksi Lahdessa kului sähköä viime vuonna 1 000 gigawattituntia.

Liljelund kuitenkin painottaa, että aaltovoima on helposti skaalattavaa. Hänen mukaansa esimerkiksi Penichen laitospaikalle mahtuisi kymmeniä tai jopa satoja aaltovoimalayksiköitä.

Useita hankkeita vireillä

AW-Energy käy paraikaa neuvotteluja yhteensä kuudesta kaupallisesta hankkeesta. Liljelundin mukaan näistä kolmen kohdalla neuvottelut ovat pitkällä. Listalla on Portugalin ohella ainakin Irlanti.

– Olisin tosi tyytyväinen, jos niistä 2–3 toteutuu lyhyellä aikavälillä. Jos onnistumme niissä, niin se mahdollistaa ylöspäin skaalaamisen.

Mikäli lupaavimmat hankkeet tärppäävät, AW-Energy toimittaisi lähivuosina 35–40 aaltovoimalaa maailmalle. Projektitoimitusten kokonaisarvo infrarakentamisineen olisi noin 100 miljoonaa euroa.

Lupaavia markkinoita on myös Amerikan mantereiden länsirannikolla ja esimerkiksi Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa, kuten Sri Lankassa ja Indonesiassa. Ylen tietojen mukaan WaveRolleria esitellään lähipäivinä esimerkiksi Suomessa vierailevalle Sri Lankan pääministerille.

– Homma voi kasvaa ajan saatossa ihan samaan kokoluokkaan kuin missä suurimmat tuulivoimalatoimittajat ovat tällä hetkellä, Liljelund sanoo viitaten esimerkiksi yli 20 000 henkeä työllistävään tanskalaiseen Vestakseen.

Wärtsilä tavoittelee johtavaa asemaa uusiutuvan energian ja joustavan säätövoiman yhdistäjänä, johtaja Pekka Tolonen kertoo. Mikko Ahmajärvi / Yle

Wärtsilän Pekka Tolosen mukaan keskeinen kysymys aaltovoiman läpimurron kannalta on se, miten sen tuotantokustannukset kehittyvät.

– Aaltovoiman kehittyminen isoksi liiketoiminnaksi vaatii tietysti sitä, että teollisen mittakaavan valmistuksen myötä tuotannon kustannukset saadaan alas. Silloin voidaan hyvinkin nähdä kehityskulkuja, mitä esimerkiksi aurinkoenergian osalla on käynyt, Tolonen arvioi.

Nopeaa läpimurtoa odottavien kannattaa kaataa jäitä hattuun. Aaltovoimayrityksiä on maailmalla rutkasti, kehittäminen on hidasta puurtamista ja vaatii paljon rahaa ja siten kärsivällisiä sijoittajia.

Näiden lisäksi aaltosähkö joutuu kilpailemaan ankarasti fossiilisten polttoaineiden ohella myös aurinko- ja tuulisähkön kanssa.

Aurinkosähkön hinta romahtanut

Aaltovoimalla tuotettu sähköä maksaa tätä nykyä 200–400 euroa megawattitunnilta. Vertailun vuoksi: Uutistoimisto Reuters (siirryt toiseen palveluun) kertoi hiljattain, että Saudi-Arabiassa aurinkosähkön hinta oli painunut kilpailutuksessa jo 18 dollariin, eli 15 euroon, megawattitunnilta.

Aurinkosähkön hinta on pudonnut kuin kivi viimeisen kymmenen vuoden aikana. Myös tuulisähkö on halventunut selvästi. Vertailu on tietysti epäreilu, sillä aurinko- ja tuulivoima ovat olleet markkinoilla jo pitkään ja tuotantovolyymit ovat isot.

Tämä on kuitenkin realiteetti, jonka kanssa aaltovoimakehittäjät ja sijoittajat joutuvat elämään.

Liljelund arvioi, että aaltovoiman hinta painuu alle 100 euron megawattitunnilta 2025 tienoilla. Realistista olisi päästä 50–80 euron hintahaarukkaan paikasta riippuen.

Aaltovoimalla on kuitenkin yksi selkeä kilpailuvaltti tuuli- ja aurinkovoimaan nähden: se on varsin ennustettavaa. Tuotannonvaihtelun vuoksi tarvittavaa säätövoimaa tarvitaan vähemmän, kun aalloista saatava teho ja energiamäärä pystytään arvioimaan melko tarkasti jo useita päiviä etukäteen.

Liljelundin mukaan kannattavasta liiketoiminnasta voidaan puhua, kun päästään rakentamaan 50–100 megawatin kokonaisuuksia. Tämä voisi hänen arvion mukaan tapahtua vuosien 2025–2030 välillä.

– Teknologialla on huima skaalautuvuus, me vasta raavimme pintaa siitä, mihin se tosiasiallisesti kykenee, Liljelund sanoo.

Aaltovoiman potentiaali on joka tapauksessa valtava: Sillä voitaisiin tuottaa noin kymmenesosa maailman sähköntarpeesta, ilman välittömästi tuotannosta syntyviä hiilidioksidipäästöjä.