Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijat Liisa Hyytiäinen ja Juuso Puurula keräävät ruokatavaroita kaupan ostoskoriin. Tiukan budjetin varassa elävät nuoret seuraavat tarkasti tuotteiden kilohintoja. Myös punaisilla alennustarroilla varustetut tuotteet ovat haluttuja. Heräteostoksiin ei ole varaa.

– Pyrin miettimään etukäteen ostoksia, mutta hyvin kiireisinä päivinä siihen ei valitettavasti paljon pysty vaikuttamaan, miettii Hyytiäinen, joka opintojensa ohella toimii myös Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijajärjestö HAMKO:n puheenjohtajana.

Kyllä sitä tulee ostettua ulkomaista, koska raha on niin tiukilla. Juuso Puurula

Puurulan ostoskoriin on kertynyt muun muassa pinaattia, parsakaalia, kauramaitopurkki ja soijajugurttia.

– Haluaisin ostaa kotimaista ja lähiruokaa, mutta jos se maksaa jopa puolet enemmän kuin ulkomainen, niin kyllä tulee ostettua ulkomaista, koska raha on niin tiukilla, kertoo Puurula.

Juuso Puurula ja Liisa Hyytiäinen sanovat, että opiskelijat tiedostavat hyvin sekä ruoan terveys- että ympäristövaikutukset. Kati Turtola / Yle

Tarjolla ei olekaan enää äidin ruokapatoja

Opiskelijoiden ruokailu ja ravintotottumukset nousevat esiin varsinkin syksyllä, opiskelujen alkaessa. Moni nuori opiskelija on ensimmäistä kertaa vastuussa omasta syömisestään.

– Kyllä me rummutamme sitä, miten tärkeää on ravinto, sen vaikutus mielenterveyteen ja jaksamiseen näissä opintoasioissa. Moni lähtee ensimmäistä kertaa kotoa äidin ruokapatojen äärestä ja ottaa itse vastuun omasta syömisestään. Siinä on aika paljon haasteita, kertoo Maija Kerkola, opiskeluhyvinvoinnin asiantuntija Hämeen ammattikorkeakoulusta.

Huoli opiskelijoiden syömisestä on alituinen

Opiskelija Liisa Hyytiäinen sanoo, että opiskelijajärjestössä on pohdittu paljon opiskelijoiden ruokailua. Opiskelijoiden huono syöminen linkittyy Hyytiäisen mukaan vahvasti rahapulaan.

– Huoli opiskelijoiden syömisestä on alituinen. Kun opintotukea on leikattu niin reilusti, se vaikuttaa suoraan opiskelijoiden syömiseen. Ruoka ja syöminen ovat ensimmäisiä asioita, joista opiskelijat rupeavat tinkimään.

Ruoka ja syöminen ovat ensimmäisiä asioita, joista opiskelijat rupeavat tinkimään. Liisa Hyytiäinen

Opintotukeen tuli muutoksia 1. elokuuta 2017 (siirryt toiseen palveluun). Silloin muun muassa korkeakouluopiskelijoiden opintoraha yhtenäistettiin toisen asteen tasolle. Korkeakouluopiskelijoiden opintorahaa leikattiin reilusta 300 eurosta noin 250 euroon. Samalla opintolainan osuus nousi, ja opiskelijat siirrettiin yleisen asumistuen piiriin.

Suomen ylioppilaskuntien liiton sosiaalipolitiikan asiantuntija Jani Sillanpää kertoo, että opiskelijoiden toimeentuloa on vaikea verrata valtakunnallisesti. Liiton mukaan opiskelijalla jää vuokranmaksun jälkeen käytettäväksi vaihteleva summa alle sadasta eurosta noin 170 euroon.

– Yleinen asumistuki korvaa 80 prosenttia asuinkuluista aina enimmäisrajaan saakka, avaa Sillanpää sähköpostiste.

– Jos Helsingissä asuvan opiskelijan vuokra on esimerkiksi 450 euroa kuukaudessa, asumismenojen jälkeen käteen jää noin 135 euroa. Jos sama henkilö asuu Tampereella 450 euron vuokralla, käteen jää 87 euroa, koska asumistuki on pienempi. Yleistäminen on tästä syystä vaikeaa, selittää Sillanpää.

Opiskelijalounas on tärkeä osa opiskelijan ruokavaliota

Opiskelijat ovat oikeutettuja Kelan ateriatukeen kerran päivässä. Kelan tukema opiskelijalounas on monen opiskelijan ruokailun perusta. Hämeen ammattikorkeakoulun ruokalassa Kelan tukeman opiskelijalounaan hinta on 2,60 euroa.

– Ruokavaliooni vaikuttaa paljon koulussa ruokaileminen, kertoo Liisa Hyytiäinen.

SYL:n sosiaalipolitiikan asiantuntijan Jani Sillanpään mukaan liitossa on viime aikoina pohdittu sitä, olisiko ateriatuen säännöksiä syytä keventää niin, että opiskelija voisi syödä kaksi lämmintä ateriaa päivässä.

Eilen keitin perunat ja tein soijarouheesta kastikkeen ja lasagnea. Juuso Puurula

– Ettei opiskelijan tarvitsisi nipistellä syömisestään ja voisi nauttia täysipainoista ravintoa.

Juuso Puurula harmittelee sitä, että HAMKin Forssan kampuksen ruokalassa ei ole tarjolla hänelle sopivaa vegaanista ruokaa. Puurula kokkaakin omassa opiskelija-asunnossaan lähes päivittäin.

– Eilen keitin perunat ja tein soijarouheesta kastikkeen ja lasagnea. Ainakin saamani palautteen mukaan olen ihan hyvä kokki. Yleensä ruoka kyllä maistuu, virnistää Puurula.