Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner ja julkisti Jäämeren radasta tehtyjen selvitysten tulokset perjantaina 9. maaliskuuta 2018. © VESA MOILANEN / LEHTIKUVA

Liikenneministeri Anne Bernerin (kesk) jatkoselvittää miljardeja maksavaa Jäämeren rataa, vaikka koko hankeen hyödyt on todettu vähäisiksi.

Asia käy ilmi liikenneministeriön itsensä tilaamasta selvityksestä, jonka ovat laatineet konsulttiyhtiö Rambollin tutkijat.

Liikenneministeriö tiedotti 9. maaliskuuta, että se on valinnut jatkoselvitettäväksi Oulun, Rovaniemen ja Norjan Kirkkoniemen kautta Jäämerelle kulkevan ratalinjauksen. Ratalinjaus maksaisi noin kolme miljardia euroa. Suomen osuus kustannuksista olisi kaksi miljardia euroa ja Norjan noin miljardin.

Pitkähkössä tiedotteessa konsulttiselvityksen tulokset on mainittu yhdellä lauseella: ”Laadituilla kuljetusennusteilla kaikki linjausvaihtoehdot ovat yhteiskuntataloudellisesti kannattamattomia.”

Medioissa ministeri Bernerin ajama ja elinkeinoelämän kannattama hanke sai kuitenkin myönteisen vastaanoton. Muun muassa Helsingin Sanomat korosti hankkeen taloudellisia mahdollisuuksia ja Yle kertoi ministeriön jatkoselvityksestä tiedotteen pohjalta.

Rambollin konsulttien johtopäätökset noin kolme miljardia maksavasta Jäämeren ratahankkeesta ovat selkeät, jopa tyrmäävät.

”Jäämeren ratayhteydestä voisivat hyötyä lähinnä Suomen ja Ruotsin Lapin kaivosten kuljetukset sekä Rovaniemi–Kirkkoniemi-linjausvaihtoehdossa Ylä-Lapin raakapuun kuljetukset Perämeren rannikon metsäteollisuudelle”, konsultit kirjoittavat yhteenvedossaan.

Valittu ratavaihtoehto Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen ei myöskään ole vaihtoehdoista taloudellisilta hyödyiltään kannattavin. Selvityksen mukaan Suomen, Ruotsin ja Norjan kannalta paras hyöty-kustannussuhde saavutettaisiin Kemi–Kolari–Narvik-linjausvaihtoehdossa.

Ja tämäkin vaihtoehto on vain vähiten huono.

”Kokonaisuutena Jäämeren ratayhteyttä voidaankin pitää tiedossa olevaan kuljetustarpeeseen nähden hyvin kustannustehottomana investointina”, konsultit kirjoittavat selvityksessään.

Rambollin konsultit eivät ole ainoita, jotka ovat tuoneet esille Jäämeren ratahankkeen heikon kannattavuuden.

Arktisen alueen kauppamerenkulkuun perehtynyt tutkija Tuomas Kiiski kritisoi väitöskirjatiedotteessaan helmikuussa 2017 median ja tutkimuskirjallisuuden välittämää kuvaa arktisten merireittien avautumisesta.

Kuva on liian ruusuinen. Pohjoisen liikenteen kasvamisen ennusteet ja toteutumat ovat kaukana toisistaan.

”Rajallinen kysyntä on merkittävin rajoite Pohjoisreitin liikenteelle. Sen syitä ovat muun muassa harva asutus, pitkät välimatkat, kausiluonteisuus ja ankara ilmasto.”

”Saamelaiskäräjiä ja saamelaisia on kuultu selvityksen aikana.”

Suomen Kuvalehti lähetti liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerille kysymyksiä Jäämeren radan jatkoselvityksiin liittyen. Ministeri Berner vastasi sähköpostitse.

Miksi Jäämeren radasta tehtiin selvitys?

”Liikenne- ja viestintäministeriö pyysi vuoden 2017 heinäkuussa Liikennevirastoa selvittämään Jäämeren rataa yhteistyössä Norjan liikenneviranomaisten kanssa. Syynä on se, että arktisen alueen merkitys kasvaa.”

Miksi liikenneministeriö haluaa jatkoselvittää yli kahden miljardin euron hanketta, jos sille ei ole taloudellisia edellytyksiä?

”Kuten tiedotteessamme ja tiedotustilaisuudessa kerroimme, konsulttiselvityksen laskelmien perusteella olemassa olevilla kuljetusennusteilla kaikki tarkastellut radan linjausvaihtoehdot ovat taloudellisesti kannattamattomia.”

”Jatkoselvitettäväksi ministeriö valitsi Oulun, Rovaniemen ja Kirkkoniemen kautta Jäämerelle kulkevan ratalinjauksen kokonaisarvioinnin perusteella eli miten se voisi vaikuttaa Suomen saavutettavuuden, logistisen aseman ja huoltovarmuuden parantamiseen. Rata yhdistäisi Euroopan unionin Jäämereen ja Suomen Eurooppaan. Tämä on Suomelle Euroopan tason strateginen hanke.”

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan nyt valittu ratavaihtoehto Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemelle on etenkin Puolustusvoimien kannattama vaihtoehto (huoltovarmuusnäkökulma). Kuinka paljon Puolustusvoimien mielipide vaikutti ratavaihtoehdon valintaan?

”Puolustusvoimia on kuultu jo tehdyssä selvityksessä ja heitä, kuten muitakin sidosryhmiä, tullaan kuulemaan jatkoselvittelyssä. Puolustusvoimien näkemys vaikutti ratkaisuun, mutta ei ratkaissut sitä, mikä reitti valittiin jatkoselvittelyyn vaan kyseessä oli kokonaisarviointi.”

Jäämeren rataa vastustavat saamelaiset Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä. Porojen laidunalueet pienenisivät ja koko saamelaiskulttuuri olisi uhattuna. Jos rata päätetään rakentaa, siitä todennäköisesti valitetaan korkeimpaan oikeusasteeseen, kuten Vuotoksen tekoaltaasta. Miten liikenneministeriö aikoo ratkaista tai ottaa asian huomioon?

”Saamelaiskäräjiä ja saamelaisia on kuultu selvityksen aikana Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Saamelaiskäräjien kanssa käytiin myös viralliset neuvottelut asiasta 18. tammikuuta 2018. Jatkoselvityksen aikana yhteistyötä tiivistetään. Tämä on valmistelussa ministeriössä. Saamelaisten edustajat ovat kritisoineet selvitystyötä julkisuudessa. Kritiikki on meillä hyvin tiedossa ja se otetaan huomioon jatkovalmistelussa.”

Jos Helsinki-Tallinna-tunnelihanke ei toteudu, kaatuuko myös Jäämeren ratahanke? Kävelevätkö nämä hankkeet käsi kädessä?

”Vaikka molemmat hankkeet toteutuessaan parantaisivat Suomen yhteyksiä maailmaan, ne ovat kuitenkin kaksi eri asiaa.”

Viestinsä lopuksi ministeri Berner korostaa, että jatkoselvittämistä jatketaan yhdessä Norjan kanssa. Työ on alkuvaiheessa eikä rakentamispäätöstä ole.

”Uuden radan suunnittelu vie vuosia, samoin mahdollinen rakentaminen. Jäämeren rata on tulevaisuuden hanke, mutta sen mahdolliseen toteuttamiseen tulee varautua ajoissa.”

Mahdollisen Jäämeren radan rahoitus tulisi julkisista varoista: Suomelta, Norjalta ja Euroopan unionin rahastoista, joita jäsenvaltioiden veronmaksajat rahoittavat.

Rahoitusta voisi mahdollisesti tulla myös Venäjältä ja Kiinasta, mutta näiden tahojen todellisista kannoista ei ole mitään takeita.

Ja vaikka rahoitus järjestyisikin, saamelaisten ohella hanketta vastustavat myös luonnonsuojelijat.

Ilmastonmuutosta ei pidä nähdä taloudellisena mahdollisuutena. Arktisen alueen sulaminen ja sen luonnonvarojen tehokas hyödyntäminen aiheuttavat pikemminkin uusia uhkia.

Lapissa hanketta vastustetaan tai kannatetaan yli puoluerajojen, riippuen siitä, minkä kunnan alueella rata kulkisi. Koko Lappia Jäämeren rata ei hyödyttäisi.