Suomi on korvaamassa uusilla monitoimihävittäjillä vuosina 1995–2000 käyttöön otetut Hornetit, joiden 30 vuoden elinkaari on täyttymässä vuoteen 2030 mennessä. Hävittäjähanke kulkee nimellä HX, missä ensimmäinen kirjain tulee korvattavasta koneesta (Hornet) ja kirjain X toimii seuraajaehdokkaan tunnuksena. Hävittäjähankinnan kustannusarvio on 7–10 miljardia euroa. Luvussa ei ole mukana ylläpito- ja kehityskustannuksia tulevan 30 vuoden aikana. Hankintapäätös tehdään 2020-luvun alussa. Kilpailussa mukana olevat hävittäjät: Boeing F/A-18 Super Hornet (Yhdysvallat) Dassault Rafale (Ranska) Eurofighter Typhoon (Iso-Britannia, yhteiseurooppalainen) Lockheed Martin F-35 (Yhdysvallat) Saab Gripen (Ruotsi) Uuden Suomen jutut HX-hankkeesta: https://www.uusisuomi.fi/aiheet/hx-hanke

Eurooppalaisissa puolustusteollisuusyhtiöissä ja monen Euroopan maan puolustushallinnossa odotetaan parhaillaan kiivaasti erästä suomalaista paperinivaskaa. Hornetien korvaajakonetta etsivän HX-hävittäjähankinnan tarjouspyyntö on valmistumaisillaan ja Suomi lähettää sen pian kisaan ilmoittautuneille konevalmistajille.

Tarjouspyyntö on paperille tulostettuna useiden satojen sivujen laajuinen ja sitä ovat Suomessa valmistelleet kymmenet puolustushallinnon asiantuntijat yli vuoden ajan. Konevalmistajien puolella vasta suuri koneisto odottaakin Suomen hävittäjäkilpailun käynnistymistä, ilmenee Uuden Suomen haastatellessa brittiläisen ilmailu- ja puolustuskonserni BAE Systemsin Suomen toimiston johtajaa Paul Hitchcockia.

– Sadat ihmiset ympäri Eurooppaa tulevat olemaan tekemisissä tämän kanssa jollain tapaa, Hitchcock sanoo.

Hän viittaa vain oman yhtiönsä Eurofighter-liittoumaan. BAE:n, eurooppalaisjätti Airbusin ja italialaisen Leonardon Eurofighter Typhoon -kone on mukana kisassa. Yhtymän työssä ovat mukana myös konehankkeen perustajavaltioiden eli Britannian, Saksan, Italian ja Espanjan puolustushallinnot.

Puolustusjättien kiinnostus Suomen kilpailua kohtaan ei ole ihme, sillä Suomen hankinta on valtava. Suomi on korvaamassa 64 Hornet-hävittäjäänsä, ja hankintaan on budjetoitu 7–10 miljardia euroa. Tämä hinta käsittää vain koneiden hankintahinnan, minkä päälle tulevat miljardien eurojen ylläpito- ja käyttökustannukset tulevien vuosikymmenien aikana.

– Jopa globaalissa mittakaavassa se on hyvin suuri hankinta. Itse asiassa me emme keksi suurempaa yksittäistä hävittäjäkilpailua koko planeetalla – emme ainakaan Euroopassa, Hitchcock sanoo.

Suomen tilauksen mittakaavaa havainnollistaa myös se, että Eurofighter-konetta on kaiken kaikkiaan tilattu 599 kappaletta maailmanlaajuisesti. Kisan voitto olisi siis merkittävä lisä kokonaisuuteen myös Eurofighter-yhtymän kannalta.

Konevalmistajilla on hanketta varten omat toimistonsa Suomessa ja esimerkiksi Hitchcock on sen vuoksi asunut Suomessa vuodesta 2016. Hän toteaakin BAE Systemsin tarkkailleen Suomen tilanteen kehittymistä jo vuosien ajan.

Eurooppa ja eurooppalaisuus ovat sanoja, joita Hitchcock viljelee painokkaasti pitkin haastattelutuokiotamme. Eurofighter-koneen eurooppalaisuus nousee esiin myös, kun hänelle huomauttaa, että jotkut puolustusalan asiantuntijat katsovat Suomen turvallisuuspoliittisen yhteistyön kääntävän vaakaa kohti yhdysvaltalais- ja ruotsalaisvalmisteisia koneita eli Lockheed Martinin F-35:tä, Boeingin Super Hornettia sekä Saabin Gripeniä.

– Suomi on liittoutumaton maa, mutta se on EU:n jäsen, Hitchcock sanoo.

Hän huomauttaa, että Suomen turvallisuuspoliittisissa linjauksissa ei alleviivata pelkästään Yhdysvaltain ja Ruotsin kaltaisten kumppanien tärkeyttä.

– Siellä lausutaan myös tarpeesta vahvistaa EU:n yhteistyötä ja puolustusta. Suomi on tärkeä osa Eurooppaa, kuten ovat myös tämän koneen rakentaneet maat.

Hitchcock vakuuttaa, että Britannian ero EU:sta ei heikennä Britannian sitoutumista eurooppalaiseen puolustukseen eikä eurooppalaisten kumppanien sitoumusta Eurofighterin kehittämiseen. Vaikka kone on eurooppalainen, se ei ole EU-kone vaan ennemmin Nato-kone, hän toteaa.

Viime vuosina eurooppalaisia hävittäjäkisoja on voittanut jenkkikone F-35, kun taas Eurofighter on saanut tilauksia Lähi-idän suunnalta Omanista, Kuwaitista ja Saudi-Arabiasta. Hitchcock kuitenkin huomauttaa, että esimerkiksi Norja ja Tanska olivat mukana myös F-35:n kehitystyössä.

– Kilpailu, joka Suomessa käydään, on aito ja siinä on kyse kyvykkyydestä, hän sanoo.

Eurofighter Typhoonin kehitystyö alkoi alun perin jo vuonna 1983. BAE:n edustajat kehuvat koneen olevan kyvykkyyksiltään paras hävittäjä juuri nyt, ja se arvostetaan korkealle yleisestikin. Kysymyksiä on sen sijaan herättänyt se, pystyykö Typhoon kehittymään riittävästi kestääkseen Suomen havitteleman elinkaaren eli 2060-luvulle asti. Ja pystyykö se pitämään yllä tuota kehitystyötä Suomen asettamissa budjettiraameissa?

HX-hankkeen johtaja Lauri Purasen mukaan koneiden vuosittainen kustannus tulee olla samaa tasoa kuin nykyinen vajaa kymmenen prosenttia 2,4 miljardin euron puolustusbudjetista. Se tarkoittaisi tällä hetkellä noin kuutta miljardia euroa 30 vuodessa.

– Ehdottomasti pystyy, vastaa BAE:n edustaja, entinen Britannian ilmavoimien lentäjä Paul Smith kysymykseen.

– Typhoonissa Suomi liittyisi mukaan laajaan eurooppalaiseen ja kansainväliseen projektiin, johon investoidaan suuresti sekä perustajamaista, joilla on Euroopan kolme suurinta puolustusbudjettia, että kaikista yhdeksästä koneen valinneesta maasta, Smith sanoo.

Kaksikko korostaa toistuvasti sitä, kuinka Eurofighter suunnilteltiin alusta alkaen jatkuvaa kehitystä ajatellen. Hitchcockin mukaan Eurofighterin on pakko säilyttää ”etumatkansa, koska Britannia ja muut kumppanimaat tarvitsevat tuon edun”. Tosin esimerkiksi Britannia ja Italia ovat tilanneet myös F-35-hävittäjiä laivueeseensa.

Kriittisissä puheenvuoroissa nostetaan esiin muun muassa Eurofighterin häiveteknologian puute. Hitchcock ja Smith kuitenkin vakuuttavat, että koneen seurantalaitteilta kätkevä häiveteknologia on vain yksi vaihtoehto, ei ainoa ratkaisu ongelmiin. Smith sanoo suoraan, että Eurofighter ei ole häivekone eikä piilottele sijaintiaan, vaan se keskittyy pysymään poissa vihollisen saavutettavista.

– Melkein kuin huutaisimme, että ”täällä olemme, tiedät että olemme täällä” – mutta et saa meitä kiinni, hän sanoo.

Häivehävittäjä menettää keskeisen ominaisuutensa, jos se joutuu kantamaan niin sanottuja ulkoisia aseita eli kun tarvittava aseistus ei mahdu koneen sisälle, Smith toteaa häiveteknologian rajoitteista.

Hän nostaa esiin suomalaisille päättäjille tärkeän sanan, kustannustehokkuuden.

– Haluaako Suomi kustannukset, joita häivehävittäjän operoiminen ja ylläpito vaati? Se ei välttämättä ole Suomelle kustannustehokkain tapa operoida eikä välttämättä sopiva [Suomen] hajautettuun malliin, Smith sanoo.

Häivehävittäjä F-35:n kalliit ylläpitokustannukset ovat puhuttaneet ja jopa Yhdysvaltain armeija on uhannut pienentää tilaustaan, jos kuluja ei saada alas.

Suomen kisassa hinnoista ja kustannuksista on puhunut erityisen avoimesti Saab, jonka mukaan Hornetien korvaaminen Saabin Gripen E/F -hävittäjillä maksaisi 30 vuodessa yhteensä noin 10 miljardia euroa. Saab siis väittää, että Gripenien koko elinkaaren kustannus olisi samaa luokkaa kuin Suomen pelkkään koneiden hankintaan varaama kattosumma.

Hitchcock ei halua lähteä julkiseen tarjouskilpailuun. Hänen mukaansa olennaisinta tällaisissa heitoissa on se, mitä ei kerrota – mitä jää hinnan ulkopuolelle.

– Jos ei ymmärrä, mitä luvun sisään kätkeytyy, se ei tarkoita mitään, hän tokaisee ja sanoo kertoneensa saman viestin Lauri Puraselle sekä eduskunnan valtiovarainvaliokunnalle.

Suomen asettamaa budjettia Hitchcock pitää realistisena ja järkevänä. Tosin muuten yhtiö tuskin olisi mukana kisassakaan. Hitchcockin mukaan Eurofighterin äskettäin Britannian kanssa solmima 10-vuotinen ylläpitosopimus on 14 prosenttia halvempi kuin edeltäjäkoneen sopimus oli. Kyseinen ylläpitomalli on hänen mukaansa myös siirrettävissä Suomeen.

– Tarjouksemme tulee olemaan kustannustehokas sekä houkutteleva, ja lisäksi se tulee varmistamaan Suomelle itsenäisen operointi- ja ylläpitokyvyn sekä kyvyn toimia kriisiaikana kuin Suomi olisi saari, Hitchcock sanoo.

Yhtiö tarjoaa Suomelle mahdollisuutta koota koneet itse, ja lisäksi kyvykkyyttä järjestää Suomeen itsenäinen Eurofighterien huolto- ja ylläpitokyky. Jälleen kuitenkin toistuu sama varoitus: se ei välttämättä ole kaikkein kustannustehokkain ratkaisu.

Konekauppaan kytkeytyvään teolliseen yhteistyöhön yhtiö suhtautuu myönteisesti ja Hitchcockin mukaan BAE:lla on hyvät suhteet Patriaan sekä muuhun suomalaiseen puolustusteollisuuteen.

– Olemme jo puhuneet noin 100 suomalaisyhtiön kanssa, hän kertoo muun muassa huoltotoimenpiteisiin viitaten.

Suomelle esitetty ylläpitomalli on kaksikon mukaan hyvin erilainen kuin Itävallassa, joka on valittanut 15 Eurofighter-koneensa kalliita käyttö- ja ylläpitokustannuksia. BAE:n kumppani Airbus on ollut Itävallassa syytettynä lahjuksista hankinnan yhteydessä ja Itävallan nyt jo väistynyt hallitus uhkasi korvata kalliit Eurofighterit halvemmilla koneilla.

Kysymys Itävallan tilanteesta saa Hitchcockin hieman kiihtymään.

– Kannattaa lukea uusimmat uutiset, mitä nykyinen hallitus on ilmoittanut, hän sanoo.

Itävallan uusi hallitus onkin kertonut harkitsevansa uudelleen päätöstä luopua Eurofighterista.

Kaksikon mukaan Eurofighter olisi oikea ratkaisu Suomelle, koska se on suunniteltu nimenomaan monitoimihävittäjäksi, jollaista Suomi hakee.

– Jos valtion taskut ovat kovin syvät, niin kuhunkin erilaiseen operaatioon on oma koneensa. Mutta Isossa-Britanniassa taskut eivät ole niin syvät, minkä takia meillä on ikään kuin kolme hävittäjää yhdessä paketissa, Smith sanoo.

Lue myös:

Saab paljasti hävittäjiensä Suomi-hinnan – lupaus aivan eri luokkaa kuin Eurooppaa valloittavalla F-35:llä

Hävittäjäkisa käynnissä Euroopassa – Tutkija: Naapureiden F-35-päätökset vaikuttanevat Suomeen

Kenraali avaa Suomen salaisinta hanketta – ”Saksalaiset kävivät”