Intialainen Pushpa Nanjundappa tuli perheineen Suomeen vuosi sitten Bangaloresta. Siellä hänellä oli työpaikka suuren amerikkalaisen pankin J. B. Morganin Bangaloren konttorissa.

Elämä oli eteläintialaiseen tapaan seurallista ja työntäyteistä. Bangalore on Intian suurimpia it-kaupunkeja. Se vilisee insinöörejä.

Nanjundappan mies on insinööri. Puoliso sai töitä Suomesta. Pushpa Nanjundappalle oli alusta asti selvää, että hän haluaa oman uran.

– En pysty istumaan toimettomana kotona, kun mies lähtee joka aamu töihin Metsolle.

Espoolaistunut Nanjundappa kertoo lähettäneensä ison tukun hakemuksia ja etsineensä töitä verkkoyhteisöpalvelu Linkeldnin kautta. Hän ei saanut yhtään vastausta.

Sitten hän sai kuulla työ- ja elinkeinoministeriön Sitran tuella käynnistämästä hankkeesta, joka auttaa maahanmuuttajia työllistymään.

Suomalaiset ovat Nanjundappan mielestä ystävällisiä, mutta etäisiä. Hän kaipaa suomalaisia ystäviä. Derrick Frilund / Yle

Tavoitteena löytää työpaikka 2 500 maahanmuuttajalle

Hankkeeseen on saatu rahaa myös yrityksiltä, jotka kaipaavat kipeästi uusia työntekijöitä. Suurimmat sijoittajat ovat Euroopan investointirahasto ja Sitra. Niiden lisäksi mukana ovat esimerksi SOK ja Tradeka.

Hankkeen tavoitteena on työllistää 2 500 maahanmuuttajaa vuoden 2019 loppuun mennessä. Viime vuonna alkaneessa kokeilussa on ollut mukana 1 000 maahanmuuttaja. Enemmänkin siis mahtuisi mukaan.

Heistä 300 on saanut vakituisen työpaikan.

Kun läntisten teollisuusmaiden järjestö OECD arvioi syksyllä Suomen kotouttamishankkeita, Sitran hanke sai suitsutusta: maahanmuuttajat saavat töitä ja yritykset löytävät kaipaamiaan työntekijöitä.

Moitteita sen sijaan tuli kotihoidontuesta. Se on liian houkutteleva: maahanmuuttajanaiset eivät lähde töihin, vaan jäävät kotiin hoitamaan lapsiaan. OECD vaatii Suomen perhevapaajärjestelmän uusimista.

Suomen kielen opiskelu on vasta alussa. Pushpa Nanjundappa pystyy jo kertomaan itsestään 5-10 minuuttia. Derrick Frilund / Yle

Minulla ei ole yhtään suomalaista ystävää

Intialainen Pushpa Nanjundappa on käynyt kaksi kuukautta suomen kurssia, harjoitellut ansioluettelon tekoa ja valmistautunut työhaastatteluihin. Seuraavaksi vuorossa on työharjoittelu.

– Suomalaisille yrityksille kielitaito on tärkeää. Kun kerron työhakemuksessani, että osaan suomen perusteet, he ovat ihan että wau, emme me voi häntä lähettää pois.

Nanjundappa tietää kuitenkin yhden asian, joka on vielä vaikeampaa kuin työllistyminen: suomalaisiin tutustuminen.

– Ihmiset vastaavat kysymyksiini ja hymyilevät, mutta siihen se jää. Heillä tuntuu olevan kiire omien perheidensä kanssa. Kesällä tapasimme suomalaisia perheitä rannoilla ja puistoissa, mutta ei minulla ole yhtään suomalaista ystävää.

Silti Nanjundappa ihailee suomalaisnaisten itsenäisyyttä.

Mutta välillä hän kaipaa Intiaan. Siellä vietetään aikaa perheen ja ystävien kanssa. Suomalaiset tuntuvat viihtyvän sisätiloissa keskenään.

Irakilainen Mohayman Thamer sai vakituisen työpaikan varastolta. Ensi keväänä hän aikoo hakea ammattikorkeakouluun. Markku Pitkänen / Yle

Haluan vielä opiskella insinööriksi

Helsinki-Vantaan lentokentän lähistö on täynnä varastoja ja logistiikkakeskuksia. Irakilainen Mohayman Thamer ajaa Inexin varastolla trukilla ja asettelee kukkahyllyjä järjestykseen. Hän sai työpaikan henkilöstöpalveluyritys Baronan varastomiehenä vuosi sitten.

– Pääsin mukaan työllistämisohjelmaan, opin kielen ja sain harjoittelupaikan varastolta. Opin homman nopeasti ja sain vakituisen paikan.

Mohayman Thamer on yksi kolmestasadasta kotouttamisohjelmaan osallistuneesta, jotka ovat saaneet vakituisen työpaikan.

Kotona Mohayman Thamer puhuu pojalleen arabiaa. Vaimo puhuu lapselle suomea. Markku Pitkänen / Yle

Haaveilen talosta ja rauhasta

Thamer syntyi ja kasvoi Irakissa. Hän opiskeli arkkitehtuuria, kunnes sota keskeytti opinnot. Thamer pakeni sotaa Ruotsiin. Hän haki sieltä turvapaikkaa, ja se hänelle myönnettiin.

Ruotsissa Thamerin elämään tuli rakkaus. Hän tapasi suomalaisnaisen ja pariskunta muutti pian Suomeen.

Suomen kieli osoittautui huomattavasti vaikeammaksi kuin ruotsi. Nyt kun kieli sujuu jo paremmin, Mohayman Thamer pyrkii eteenpäin. Varastomiehen homma on välietappi.

– Hain viime vuonna ammattikorkeakouluun, mutta en päässyt sisään. Ensi keväänä haen uudestaan. Haluan opiskella rakennusinsinööriksi, Thamer sanoo.

Mohayman Thamer on saanut suomalaisia ystäviä suomalaisen vaimonsa ja harrastusten kautta.

– Haaveilen ihan tavallisista asioista. Siitä, että pääsen marraskuussa Irakiin tapaamaan vanhempiani. Rauhasta ja omasta talosta.

Pienelle pojalleen Mohayman Thamer puhuu arabiaa ja vaimo suomea. Jotta pojalla sitten joskus olisi parempi elämä.

Juttua varten on haastateltu myös Sitran projektijohtajaa Mika Pyykköä.

Juttuun korjattu 8.10. klo 10.08 kodinhoitotuki kotihoidontueksi.