Huomio! Tämän jutun ruudulle pomppaavat viestit ovat tyypillisiä trollausviestejä. Saat ne pois klikkaamalla. Trolliviestien tarkoitus on havainnollistaa, miten verkon Venäjä-keskusteluja häiritään.

Toinen kertoo yleensä vetäytyvänsä keskusteluista, "rauhaa rakastavana ihmisenä". Yksi Ukrainasta ja Krimistä verkossa keskustellut henkilö puolestaan sanoo kärsineensä pelkotiloista sen jälkeen, kun Venäjä-mieliset anonyymiprofiilit olivat nimitelleet häntä ja uhkailleet "vaientamisella".

Monet suomalaiset kuvaavat pelästyneensä trollausta sekä lopettaneensa Venäjän asioiden seuraamisen ja Venäjä-keskustelun sen takia kokonaan. Kioskin edellisessä jutussa paljastettiin anonyymipropagandistien suosimat verkkosivustot sekä toimintatavat.

Lisäksi Venäjä-mieliset verkkovaikuttajat ovat manipuloineet suomalaisten käsityksiä Ukrainan tapahtumista ja Venäjän toimista sekä sekoittaneet toden ja valheen rajaa. Tiedot perustuvat suomalaisten Ylelle lähettämiin kertomuksiin, verkon keskustelupalstoilla tehtyihin havaintoihin ja lukuisten asiantuntijoiden haastatteluihin.

Venäjän propagandaa verkossa levittävät trollit ovat vaientaneet suomalaisia ja kylväneet heihin pelkoa ja epäluottamusta.

Suomalaisten reaktiot ovat paitsi huolestuttavia, myös ymmärrettäviä – propagandan, nimittelyn ja valehtelun tavoitteena on vaikuttaa nimenomaan psykologisesti, sanoo eräs verkon informaatiosotaa tutkinut, nimettömänä pysyttelevä suomalainen asiantuntija.

Propagandan teho perustuu Venäjän informaatiopsykologiseen sodankäyntitapaan. Sen johtava taktinen oppi on ajatus "refleksiivisestä kontrollista": kohteelle syötettävän informaation avulla tämä saadaan tekemään haluttuja päätöksiä muka-itsenäisesti.

Muka-itsenäinen päätös voi olla esimerkiksi verkkokeskustelun lopettaminen tai mielipiteen vaihtaminen Venäjän toimista suopeampaan suuntaan.

Hiljentämisen lisäksi toivottu tavoite voi olla myös esimerkiksi kohdehenkilön provosoituminen tai puolustautuminen, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti Torsti Sirén.

– Jos syytösten kohde puolustautuu julkisesti, vastapuoli saa itselleen näkyvyyttä. Ja jos kohde jatkaa väittelyä tai provosoituna nimittelee takaisin, hän voi joutua kantelujen ja haasteiden kohteeksi, Sirén sanoo.

Ukrainan sodan aikana Siréniä on tämän Venäjä-kannanottojen jälkeen mustamaalattu ja nimitelty muun muassa "fasistisiaksi" sosiaalisessa mediassa ja blogeissa.

Muka-itsenäinen päätös voi olla esimerkiksi verkkokeskustelun lopettaminen.

– Nimittelyt ja mustamaalaamiset tosin taitavat yleisesti "mennä niin sanotusti nimittelijöiden omaan nilkkaan". Suomalaiset ovat asioita tiedostavia ja koulutettuja ihmisiä ymmärtäen, mikä on propagandaa ja mikä ei, joten siinähän nimittelevät, Sirén sanoo.

Kolmas suomalainen asiantuntija allekirjoittaa Sirénin näkemyksen trollien tavoitteesta: trollit pyrkivät neutraloimaan Venäjän toiminnan paljastavia tai muuten päteviä keskustelijoita heidän maineensa pilaamalla. Tunnettu psykologinen tosiasia on, että kielteinen mielikuva vahvistuu helpommin kuin kumoutuu, vaikka uutta tietoa koetettaisiinkin levittää.

– Jos ihmisessä on kerran saatu aikaan todella kielteinen reaktio, tämä suhtautuu jatkossakin samaan asiaan kielteisesti, sanoo työnsä takia nimettömänä pysyttelevä asiantuntija. Myös häntä on Venäjä-trollattu sosiaalisessa mediassa.

Lopputulos on sama, toimi verkkoahdistajana tai väärän tiedon levittäjänä palkkaa saava ammattitrolli tai muista syistä propagandaa levittävä henkilö – joita toimii suomalaisten käyttämillä palstoilla paljon.