Mistä on kyse? Mättöhaasteen läpäissyt saa rahansa takaisin ja kuvansa ravintolan seinälle.

Esimerkiksi Oulussa suurin pizza on halkaisijaltaan metrin ja isoin hampurilainen painaa noin 2,5 kiloa.

Mättöhaasteiden yleistymistä ovat osaltaan hillinneet ravintoloiden noutopöydät.

Tutkijan mielipide on, että mättöruokailu yksi yltäkylläisen maailman kummallisista ilmiöistä, joka ei ole ravitsemuksellisesti perusteltua.

OuluParikymppinen Severi Madetoja on läpäissyt aikaisemmin rankan viiden hampurilaisen haasteen. Siksi hänen valokuvansa komeilee oululaisen ravintolan kunniataulussa, kolmenkymmenen muun kuvan joukossa.

Nyt mies iskee kiinni uuteen koitokseen. 80-senttinen pizza viidellä täytteellä tulee syödä yksin puolessa tunnissa. Jos mättöhaasteen läpäisee, saa lahjakortin toiseen samanlaiseen.

– Viisi hampurilaista meni alas niin helposti, että halusin uuden haasteen, Madetoja perustelee.

Jättipizza vastaa kooltaan neljästä viiteen tavallista pizzaa. Esimerkiksi tavallisen perhepizzan halkaisija on puolet pienempi eli 40 senttiä.

Mättöhaasteissa annos on syötävä yksin määräajassa. Elisa Kinnunen / Yle

Alussa nuorukainen vielä kiittelee pizzan makua, mutta puolivälissä haastetta ruokailijan vauhti hidastuu selvästi. Lopulta pizza voittaa miehen ylivoimaisesti.

– Eihän tässä voi olla kuin todella pettynyt, Severi Madetoja huokaisee.

– Ikinä en ole syönyt näin täyttävää pizzaa. Nyt ei kyllä tee mieli pizzaa pitkään aikaan.

Reilu kolmasosa jättipizzasta jää koskemattomana ravintolan pöydälle, eikä sitä kääritä kotipakettiin.

Jätillä monta jakajaa

Ravintoloitsija Soran Koshnan kertoo, että erilaisia jättipizzoja kysytään paljon. Esimerkiksi viikonloppuisin niitä menee enemmän kuin tavallisia. Jättipizzoja tilaavat esimerkiksi polttari- ja kaveriporukat.

– Tätä nykyistä haastetta on yrittänyt jo sata ihmistä. Sen on läpäissyt vain puoli tusinaa, Koshnan kertoo.

Nyt ei kyllä tee mieli pizzaa pitkään aikaan. Severi Madetoja

Soran Koshnanin mukaan hänen suurin pizzansa on halkaisijaltaan metrin. Helsingin Sanomat julisti sen Suomen suurimmaksi pizzaksi pari vuotta sitten. Metrin pizzaa paistetaan edelleen, mutta asiakkaan pitää tilata se edellisenä päivänä.

Kisoja ollut aiemminkin

Ensimmäisiä ahmintahaasteita tarjosivat Suomeen tulleet pizzeriat jo 1970-luvun lopulla.

Oulussa syöntikilpailuilla ja -haasteella tuli kuuluisaksi Pizzeria Cantina. Yrittäjä Seppo Ruonala muistelee, että toisen pizzan sai puoleen hintaan ja kolmannen ilmaiseksi, jos kaiken söi kerralla kokonaan.

– Kolmas pizza venytettiin äärimmäisen isoksi henkisen yliotteen saamiseksi ruokailijasta, vaikkei täytettä ollutkaan tavallista enempää, Ruonala tunnustaa.

– Nykyisinhän syö-niin-paljon-kuin-jaksat -noutopöydät ovat ihan arkipäivää, hän sanoo.

Kuin voileipäkakku

Oulun seudun tiettävästi suurin jättiresepti ei aluksi ollut tarkoitettu myyntiin, tunnustaa vuosia Jäälissä yrittäjänä toiminut Niko Leinonen.

– Olin miettinyt jo pitkään jotain isoa annosta itselleni. Eräänä pääsiäisyönä ovien sulkeuduttua sitten katsottiin, mitä linjastosta vielä löytyy. Siitä tuli iso kuin voileipäkakku. Sosiaalisessa mediassa se herätti heti huomiota, Niko Leinonen selvittää.

Kolmas pizza venytettiin äärimmäisen isoksi henkisen yliotteen saamiseksi ruokailijasta. Seppo Ruonala

Asiakkaiden Jytkyksi ristimä annos on valtava. Niko Leinosen mukaan siihen kuuluu vehnäleivän ohella muun muassa kuusi täyslihapihviä, kolme kebabpihviä, kuusi pekonisiivua sekä yhdeksän kaiser- ja cheddarviipaletta. Annos painaa noin 2,5 kiloa.

Nikon isä, Jytky-haastetta myös myynyt Jari Leinonen selittää suurten annosten kysyntää sillä, että suomalaiset haluavat syödä mahansa täyteen, edullisesti. Nuorukaisten kaveriporukoissa kuvaan astuu myös kilpailuvietti.

Niko Leinonen katsoo, että syynä on myös suomalaisten mielihalu ilmaiseen ruokaan.

Haasteessa tulee syödä 80 senttiä leveä pizza puolessa tunnissa. Elisa Kinnunen / Yle

– Himoitaanhan ilmaisia ämpäreitäkin, Niko Leinonen nauraa.

Suurannos on edelleen tilausvalikoimassa, mutta haastesarjassa se ei ole jatkanut pariin vuoteen. Kukaan ei nimittäin onnistunut saamaan rahojaan takaisin. Annos olisi pitänyt syödä yksin kolmessa vartissa.

Yltäkylläisen maailman ilmiö

Jättiannoksilla mässäilyä näyttäisi esiintyvän vaihtelevissa muodoissaan maapallon eri puolilla.

Etenkin alueilla, joilla ruokaa on saatavilla helposti ja paljon, kommentoi elintarvikekehityksen tutkimusprofessori Anu Hopia Turun yliopistosta.

– Onhan näitä vähän joka paikassa. Yltäkylläisen maailman kummallinen ilmiö, Hopia lausuu mielipiteenään.

Hopia korostaa, ettei ilmiö suoranaisesti liity hänen tutkimusalaansa, mutta jokaisen arkijärkikin sanoo, ettei jättiannosten syöminen ole ravitsemuksellisesti perusteltua.