Sosiaali- ja terveysvaliokunta on saanut mietintöluonnoksensa valmiiksi. Tehdyt muutokset ovat paljolti hallituksen perustuslakivaliokunnan lausuntoon antaman vastineen mukaisia. Hallitus antoi reilun satasivuisen vastineensa kesäkuun puolivälissä.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksessa tietosuojasäännöksiä on täsmennetty.

Valiokunnan pöydällä oli myös notifikaatio eli valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle. Sen käsittelyn jäljiltä näyttää siltä, että notifikaatiota ei olla edelleenkään tekemässä

Valiokunta vahvisti maakunnan oikeutta saada lisärahoitusta, jos palvelujen järjestäminen vaarantuu.

Asiakassuunnitelmaa ei ole enää tarkoitus tehdä kovin laajalle ihmisjoukoille. Asiakassuunnitelma ei myöskään sido tuottajia, eikä luo asiakkaalle oikeutta palveluihin.

Tämä tarkoittaa sitä, että ihmisen sujuvien hoitopolkujen toteutuminen esimerkiksi leikkauksesta kuntoutukseen tulee entistä kyseenalaisemmaksi. Kysyä myös voi millä maakunta huolehtii siitä, että ihmiset eivät tipu palvelujen väliin.

Perustuslakivaliokunnan tehtäväksi jää arvioida, riittävätkö sosiaali- ja terveysvaliokunnan muutokset.

Sote-paketin kulku on ollut pitkää ja tuskaisa, erityisesti valinnanvapauslain takia. Miksi tilanne on kuukaudesta ja vuodesta toiseen ollut näin hankalaa?

Yksi syy on ainakin se, että on yritetty tehdä liian paljon kerralla. Kokeilevampi ja asteittaisempi eteneminen olisi ollut järkeveämpää ja oletettavasti myös tuloksellisempaa.

Tässä ollaan myös siksi, että soten valmistelu on ollut umpipoliittista. Poliitikkojen usein tuomat uudet ideat sekä suunnan muutokset ovat tehneet valmistelusta poukkoilevaa. Hallituksen lakiluonnokset ja esitykset ovat seuranneet toisiaan. Vain osa valmistelusta on edennyt aiemman päälle rakentaen.

Huipennuksena poliitikot ovat kymmeniä kertoja kertoneet, että sote on jälleen kerran tullut.

Näin valmistelua kuvasi valtiovarainministeriön hallitusneuvos Auli Valli-Lintu 2017 syyskuussa julkaistussa tekstissään (siirryt toiseen palveluun):

“Paras-hankkeesta lähtien poliittinen ohjaus on ulottunut pykäliin saakka. [...] Vahvaan poliittiseen ohjaukseen perustuva lainvalmistelu on jättänyt jälkensä esityksiin, koska niitä on ollut vaikea muuttaa jo tehtyjen poliittisten kompromissien vuoksi. Laeista on ollut vaarana muodostua tilkkutäkkejä, joissa yksittäiset säännökset eivät ole olleet yhteensopivia.”

Eikä tilanne viime syksystä ole merkittävästi muuttunut. Esimerkiksi asiakassetelistä käyty poliittinen vääntö loppuvuodesta 2017 oli tästä hyvä esimerkki.

Selvää on, että poliitikkojen kuuluu asettaa tavoitteet ja päämäärät. (siirryt toiseen palveluun)Sen sijaan yksityiskohtainen pykäliin menevä ohjaus saa aikaan sotkua ja epäselvyyksiä, kuten erityisesti valinnanvapauslakia tehtäessä on tapahtunut.

Sote-uudistuksen toistuva kompurointi ja viivästyminen on kallis hinta sille, että poliittinen- ja asiantuntijavalmistelu ovat menneet sekaisin.

Ovatko sitten jo virkamiehetkin politisoituneita? Tätä epäilivät syöpätautien erikoislääkäri Terhi Hermanson, terveyden- ja sairaanhoidon hallinnon professori (emer.) Martti Kekomäki ja terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen.

“On merkkejä siitä, että valmistelun poliittinen ohjaus on alkanut politisoida myös STM:n virkamiestoimintaa”, he kirjoittivat syyskuussa Suomen Kuvalehdessä. (siirryt toiseen palveluun)

Tämän puolestaan Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen ylijohtaja Marina Erhola ja professori Heikki Hiilamo (siirryt toiseen palveluun)seuraavalla viikolla kiistivät.

Vähemmällä poliittisella ohjauksella sote-uudistus voisi olla paljon pidemmällä. Toisiaan seuraavista aikataulumuutoksista ja niissä pyörimisestä olisi ehkä vältytty. Kuka oikeastaan voi uskoa seuraavaa taulukkoa todeksi?

Siitä näkyy, miten tempoilevaa hallituksen päätöksenteko on ollut. Taulukossa on käyty lävitse, miten sekä vastuun siirto kunnilta maakunnille että maakuntavaalien ajankohta on muuttunut vuodesta toiseen.

Tarkastella voi myös sote-keskusten, hammashoitoloiden, asiakassetelin ja henkilökohtaisen budjetin käyttöönoton toistuvia siirtoja myöhemmäksi.

Yle Uutisgrafiikka

Seuraavaksi sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnokset palaavat perustuslakivaliokuntaan. Ehtiikö ruuhkainen perustuslakivaliokunta käsitellä sosiaali- ja terveysvaliokunnan kolme mietintöä hallituksen tavoittelemassa tiukassa aikataulussa?

Vielä enemmän aikatauluongelmia on luvassa, jos valiokunta edellyttää edelleen olennaisia muutoksia.

Jos marras-joulukuussa ei ole valmista, tarkoittaa se sitä, että maakuntavaaleja ei voida pitää toukokuussa 2019. Oikeuskanslerinvirasto on edellyttänyt (siirryt toiseen palveluun), että sote-lakipaketin ja maakuntavaalien välillä on vähintään kuusi kuukautta.

Tämä kaikki taas tarkoittaisi sitä, että vasta eduskuntavaalien tulos sinetöisi soten kohtalon.

Näin voi olla, siinäkin tapauksessa, että sote-paketti hyväksyttäisiin vielä ennen eduskuntavaaleja.

Mikäli nykyinen oppositio on kirjoittamassa hallitusohjelmaa, muutoksia ja kompromisseja voi olla luvassa, erityisesti valinnanvapauslakiin.

“Kauas pilvet karkaavat, turhaan niitä tavoitat” runoili Rauli Badding Somerjoki vuosikymmeniä sitten. Seuraavat kuukaudet näyttävät, onko se sotenkin kohtalo.

Ja vielä: Jos joku haluaa katsoa lisää myöhästyneitä aikatauluja, voi perehtyä alla olevaan tekstiin.

Tällainen oli tilannearvio syys-lokakuussa 2016:

Hallituksen esitys sote-järjestämislaiksi ja maakuntalaiksi eduskuntaan (siirryt toiseen palveluun) marras-joulukuussa 2016, todellisuudessa se meni maaliskuussa 2017 Hallituksen esitys valinnanvapauslaiksi eduskuntaan helmikuussa 2017, todellisuudessa se meni toukokuussa 2017 Sote-järjestämislaki- ja maakuntalaki voimaan 1.7.2017 Vastuu sosiaali- ja terveyspalveluista maakunnille 2019 Maakuntavaalit tammikuussa (siirryt toiseen palveluun) 2018

Tällainen oli tilannearvio tammikuussa 2017:

Vuoden 2019 alusta asiakas (siirryt toiseen palveluun) olisi voinut valita sote-keskuksen ja hammashoitolan. Yksityisillä sote-keskuksilla ja suunhoidon yksiköillä olisi ollut mahdollisuus aloittaa toimintansa vuoden 2019 alusta. Maakunta olisi kuitenkin voinut siirtää omien yhtiöitettyjen sote-keskusten ja hammashoitoloiden aloittamista vuoteen 2021, mihin saakka kyseisiä palveluja olisi tuottanut maakunnan liikelaitos.

2. Asiakasseteli ja henkilökohtainen budjetti käyttöön vuoden 2019 alusta

Tällainen oli tilannearvio toukokuussa 2017:

Vastuu sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä (siirryt toiseen palveluun) maakunnille vuoden 2019 alusta Sosiaali- ja terveyskeskukset eli sote-keskukset aloittavat vähintään rajatulla palveluvalikoimalla viimeistään 1.7.2019. Erityisellä poikkeusluvalla maakunta voi aloittaa sote-keskusten toiminnan vasta vuoden 2021 alkuun mennessä. Asiakkaalla oikeus valita hammashoitola vuoden 2019 alusta. Asiakasseteli ja henkilökohtainen budjetti käyttöön vuoden 2019 alusta. Monikanavaisen sote-rahoituksen (siirryt toiseen palveluun) yksinkertaistamista koskevat lakiluonnokset vuoden 2017 aikana, ne odottavat edelleen tulemistaan.

Tällainen oli tilannearvio heinäkuussa 2017:

Perustuslakivaliokunnan lausunnon perusteella (siirryt toiseen palveluun) hallitus antaa uuden esityksen valinnanvapauslaiksi alkuvuodesta 2018 Sote-lakipaketti hyväksytään vuoden 2018 toukokuun loppuun mennessä Osa maakunta- ja sote-uudistusta koskevista laeista voimaan kesäkuussa 2018. Valinnanvapauslaki voimaan 1.1.2020. Vastuu sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä maakunnille vuonna 2020. Maakuntavaalit lokakuussa 2018

Tällainen oli tilannearvio maaliskuussa 2018:

Vastuu sosiaali- ja terveyspalveluiden (siirryt toiseen palveluun) järjestämisestä maakunnille vuoden 2020 alusta Sote-keskuksen aloittavat tammikuussa 2021 Hammashoitoloiden aloittavat tammikuussa 2022 Henkilökohtainen budjetti ja asiakasseteli käyttöön viimeistään heinäkuussa 2020 Maakuntavaalit lokakuussa 2018

Tällainen oli tilannearvio heinäkuussa 2018:

1. Osa maakunta- ja sote-uudistusta koskevista laeista voimaan marras-joulukuussa 2018.

2. Järjestämisvastuu sosiaali- ja terveyspalveluista (siirryt toiseen palveluun)maakunnille vuonna 2021. Valinnanvapauslaki voimaan 1.1.2021.

3. Sote-keskukset ja hammashoitolat aloittavat toimintansa 1.1.2023. Maakunta voisi hakea valtioneuvostolta lupaa aloittaa sote-keskusten toiminta aikaistetusti vuodesta 2021 lähtien. Maakunta voi hakea myös enintään vuoden lisäaikaa sote-keskusten toiminnan aloittamiselle.

4. Henkilökohtainen budjetti ja asiakasseteli käyttöön tammikuussa 2022

5. Maakuntavaalit toukokuussa 2019

Katso myös:

Ymmärrätkö mitä sote vaikuttaa sinuun, kokeile Ylen pelillä