Yksityishenkilö saa nauhoittaa oman puhelunsa kertomatta siitä toiselle osapuolelle, mutta esimerkiksi viranomaisia ja yrityksiä koskevat tarkemmat säännöt. Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnion mukaan puheluiden nauhoittaminen on tietosuojalainsäädännön näkökulmasta hyväksyttävää silloin, kun toimittaja tekee työtehtäviä työnantajan lukuun. Asia muuttuu mutkikkaammaksi, kun työnantaja tallentaa kaikki toimittajan puhelut. Kuvituskuva. Kuva: Heli Saarela.

Kaakon Viestintä on lokakuun aikana ottanut toimituksissaan käyttöön järjestelmän, joka tallentaa kaikki toimittajien puhelut keskitetysti. Käytäntö koskee niin toimittajien soittamia kuin heille tulevia puheluita. Kaakon Viestinnän lehdissä työskentelee yli sata toimittajaa.

Järjestelmä otettiin käyttöön puhelinoperaattorin vaihdoksen yhteydessä. Puhelut arkistoidaan tiettävästi operaattorin pilvipalveluun, jossa niitä säilytetään vuoden ajan.

Käytäntö herättää kysymyksiä muun muassa lähdesuojan takaamisesta ja tietosuojan toteutumisesta.

Toimittajan on mahdollista kieltäytyä tallentamisesta kokonaan tai ottaa tallennus puhelukohtaisesti pois. On kuitenkin epätodennäköistä, että toimittaja ehtii tai muistaa naputella estoon tarvittavan koodin aina silloin, kun se olisi tarpeen.

Kouvolan Sanomissa työskentelevä Kaakon Viestinnän journalistien pääluottamushenkilö Aapo Mentula ihmettelee, miksi toimittaja ei voisi laittaa tallennusta päälle vain halutessaan.

“En ole huolissani käytännön tasolla sellaisesta, että työnantaja urkkisi toimittajien yksityispuheluita. Varmasti tässä on taustalla aito halu tarjota luotettava järjestelmä puheluiden äänittämiseen. Aiemmin toimittajat ovat hoitaneet sen kukin omalla tavallaan”, Mentula sanoo.

“Ymmärrän, että tämä periaatteellisella tasolla närästää ja herättää huolta. Asian voisi hoitaa toisinkin.”



Työnantajan ohjeistuksen mukaan äänittämisestä ei ole tarpeen kertoa puhelun toiselle osapuolelle. Monella toimittajalla on Mentulan mukaan käytössään vain yksi puhelin, joten myös heidän yksityispuheluitaan tallentuu järjestelmään.

“Työnantajalta on tullut linjaus siitä, että kukaan ei mene tallenteita omatoimisesti tutkimaan, ellei asiasta ole sovittu toimittajan kanssa.”

Toimittajien itsensä lisäksi on muutamia ihmisiä, joilla on tekninen pääsy tallenteisiin.

Kaakon Viestinnän sisältöjohtaja Pekka Lakka kieltäytyy kommentoimasta asiaa Journalistille.



Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnion mukaan puheluiden nauhoittaminen on tietosuojalainsäädännön näkökulmasta hyväksyttävää silloin, kun toimittaja tekee työtehtäviä työnantajan lukuun. Tällöin työnantaja on viestinnän osapuoli ja saa tallentaa keskustelut.

Asia muuttuu mutkikkaammaksi, kun työnantaja tallentaa kaikki toimittajan puhelut.

”Kun kaverit tai vaikkapa työterveyshoitaja soittavat toimittajalle, silloin työnantaja ei ole viestinnän osapuoli. Oikeusperustetta tallentamiselle ei ole”, Aarnio sanoo.

”Tämä herättää kysymyksiä myös viestinnän luottamuksellisuudesta. Tietosuojan lisäksi kyseeseen tulevat myös esimerkiksi potilastietojen salassapidettävyys ja pankkisalaisuuskysymykset.”

Työnantajan tulisi Aarnion mukaan tallentaa ainoastaan tarpeelliset tiedot ja noudattaa tietojen keräämisessä minimointiperiaatetta. Aarnio hämmästelee myös, mihin perustuu puheluiden säilyttäminen vuoden ajan.

Tietosuojavaltuutetun mielestä Kaakon Viestinnän olisi hyvä muuttaa käytäntönsä sellaiseksi kuin pääluottamusmies ehdottaa, ja antaa toimittajien laittaa tallennus halutessaan päälle.



Päivitys 31.10. kello 14.40: Juttua on täydennetty tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnion kommenteilla.