Uusi tartuntatautilaki (siirryt toiseen palveluun) astui voimaan maaliskuussa 2017, mutta sen rokotuksia koskeva pykälä (siirryt toiseen palveluun) tulee voimaan vasta nyt, maaliskuussa 2018.

Pykälä velvoittaa riskiryhmien kanssa työskentelevältä hoitohenkilöstöltä tiettyä rokotesuojaa. Laissa mainitaan muun muassa vesirokko, tuhkarokko ja hinkuyskä. Lisäksi edellytetään suojaa influenssaa vastaa eli ottamaan myös vuosittainen kausi-influenssarokote.

Hoitoalalla puhutaan rokotepakosta, vaikka pykälä ei sitä sananmukaisesti tarkoitakaan.

Hattulalaiselle sairaanhoitajalle Sissi Uusikylälle kausirokote on annettu kahdesti mutta hankalin seurauksin.

– Ensimmäisellä kerralla sain horkkamaisen kuumeen ja oksensin rajusti. Toisella kerralla rokote annettiin valvotuissa oloissa, mutta silloinkin sain ihottumaa, kutinaa ja polttamisen tunnetta iholla. Totesimme, että allergian vuoksi minua ei voi rokottaa.

Koen sen niin, että jos työskentelet ammattilaisena, sinulla ei ole oikeutta itse päättää mitä aineita kehoosi laitetaan. Sissi Uusikylä

Vaikka Uusikylälle rokotetta ei voi antaa terveydellisistä syistä, syyt influenssarokotuksen vastustamiseen ovat syvemmällä. Sairaanhoitajana hän kokee saaneensa asiassa ammatillisen tyrmäyksen omalle osaamiselleen.

– Pakottaminen koskee terveydenhuoltoalan ammattilaisten itsemääräämisoikeuteen. Koen sen niin, että jos työskentelet ammattilaisena, sinulla ei ole oikeutta itse päättää, mitä aineita kehoosi laitetaan.

Uusikylä ei ole ainoa hoitaja, joka on aiheesta hiiltynyt. Esimerkiksi Yle kirjoitti aiheesta jo vuosi sitten.

Potilasturvallisuus vaarassa

Rokotevelvoitetta puolustellaan muun muassa molemminpuolisella potilasturvallisuudella (siirryt toiseen palveluun). Uusikylä ei perusteluja purematta niele. Hänen mielestään hyödyt ovat ristiriitaisia.

– Nyt on valittu laaja ammattiryhmä, joka on vuosittain kausirokotteen koekaniinina. Suomessa hoitotyö on ammattitaitoista ja hoitotyön moraali niin korkea, että jokainen osaa itse arvioida rokotteen tarpeellisuuden kun tekee tätä työtä.

Uusikylä pitää varsin pienenä riskiä sille, että hoitaja tai lääkäri tartuttaa potilaaseen influenssan.

– Suojaamme itsemme niin hyvin monin tavoin. Jos erikoissairaanhoitoon tulee potilas joka saa influenssan, hän on todennäköisesti saanut sen muualta kuin hoitajalta. Ihmiset ulkoilevat, käyvät kaupassa, koulussa, harrastavat tai tapaavat muita ihmisiä. Ei pakkorokottaminen muuta asiaa.

Irtisanomisen pelko

Sissi Uusikylä uskoo, että kriittisetkin mielipiteet saatetaan jättää sanomatta, koska pelätään työpaikan puolesta.

– Ihmiset pelkäävät seurauksia, jos influenssarokotetta ei ota. Vaikka itse pystyn jatkamaan työssäni, niin hakeutuessani muihin töihin, rokotuksen puuttuminen voi vaikeuttaa työnsaantiani, jos vaihdan työpaikkaa.

Jos erikoissairaanhoitoon tulee potilas joka saa influenssan, hän on todennäköisesti saanut sen muualta kuin hoitajalta. Sissi Uusikylä

Uusikylä ei sano olevansa rokotevastainen, ja muilta osin rokotussuoja on kunnossa. Kritiikki kohdistuu ainoastaan vuosittaisen influenssarokotteen pakollisuuteen.

– Haluaisin sanoa lainsäätäjille: luottakaa ammattilaisiin. Toivon, että olisi löydettävissä järkevä keskitie, jolla tämä toteutetaan. Vapaaehtoinen influenssarokote on tässä hyvä ratkaisu.

Lue myös, mitä Superin lakimies Merja Hyvärinen sanoo aiheesta: Superin lakimies: Yhteydenottoja hoitajien influenssarokotteesta on vyörynyt koko syksyn.

*Aihesta lisää: *Sairaalat marssittavat hoitajia piikkijonoon: "Potilaan on voitava luottaa, että häntä hoitavat eivät tartuta tauteja"