Ihmisen historian palapeliin on viime vuosien tutkimuksessa ilmestynyt useita uusia paloja. Viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan nykyihmisen sisarlajin, Homo naledin, kerrottiin saattaneen elää osin samaan aikaan kuin esivanhempamme.

Tätä käsitystä tukee toinen tuore tutkimus, jonka mukaan Marokosta löytyneet luunkappaleet, hampaat ja työkalut kuuluivat noin 300 000 vuotta sitten eläneille oman lajimme edustajille.

Uusin kiinnostava teoria liittyy nykyihmistä edeltäneeseen Homo erectukseen eli pystyihmiseen. Vanhimmat Homo erectus -fossiilit ovat noin 1,9 miljoonan vuoden ikäisiä. Lajin viimeinen edustaja saattoi olla floresinihminen, joka eli Indonesiaan kuuluvalla Floresin saarella vielä 50 000 vuotta sitten.

Kaikki tutkijat eivät pidä floresinihmistä Homo erectuksen jälkeläisenä, mutta yhdysvaltalaisen Bentleyn yliopiston professori Daniel Everett uskoo, että näin on. Everettin tutkimuksesta kertoo The Guardian -lehti. (siirryt toiseen palveluun)

Ensimmäiset merenkävijät?

Everettin mukaan floresinihmiset todistavat, että Homo erectus kykeni liikkumaan valtamerillä. Päästäkseen Floresin saarelle heidän piti ylittää merialueita, joilla virtaukset ovat hyvin voimakkaita.

Hänen mukaansa näillä ihmisillä piti olla aluksia ja kyky siirtää jopa parikymmentä yksilöä saarelta toiselle. Everettin mukaan Homo erectus saavutti myös Kreetan ja useilta muita saaria.

Merellä liikkuminen edellytti myös toista taitoa: kykyä puhua.

Homo erectus tarvitsi kieltä merellä liikkuessaan. He eivät voineet vain ajelehtia tukin varassa, koska silloin voimakkaat virrat olisivat vieneet heidät avomerelle, perusteli Everett näkemystään Austinissa Yhdysvalloissa järjestetyssä tiedekokouksessa.

Hänen mukaansa näiden ihmisten piti kyetä melomaan, ja meloessa piti osata sanoa "melo tuosta" tai "älä melo". Tarvittiin kommunikaatiota, murahtelu ei riittänyt, hän korosti.

Vastoin vakiintuneita käsityksiä

Professori Everettiin käsitykset eivät edusta tutkimuksen valtavirtaa. Paljon yleisemmin on ajateltu, että vasta oma lajimme Homo sapiens oppi puhumaan.

Everett myöntää, ettei Homo erectus kyennyt tuottamaan yhtä monipuolisia äänteitä kuin nykyihminen. Heiltä muun muassa puuttui tärkeä geeni FOXP2, joka liittyy puhekykyyn. Geeni oli nykyihmisen lisäksi vain neandertalinihmisellä. Neandertalienkaan puhekyvystä ei ole täyttä varmuutta.

Everettin käsitys on, että kieli edellyttää vähimmillään kahta äännettä, ja Homo erectuksella oli niitä ehkä jopa enemmän. Hän vertaa Homo erectuksen kieltä T-malli Fordiin, johon verrattuna nykyihmisen kieli on Tesla. T-Ford oli Everettin mukaan kuitenkin oikea kieli.

Everettin esittämä ajatus on kiistanalainen, eivätkä kaikki suinkaan hyväksy sitä. Esimerkiksi ihmisen historiaa esittelevän osaston johtaja Chris Stringer Lontoon Luonnonhistoriallisesta museosta katsoo, että Homo erectuksen merenkäyntikyvyistä – saati kielestä – ei ole juurikaan näyttöä.

Esimerkiksi tsunamien mukanaan kuljettamat kasvillisuuslautat ovat hyvin voineet viedä heitä saarelta toiselle, Stringer sanoo The Guardianissa.