Suomalaisten asenteet verojen maksamiseen ovat entistä myönteisempiä, selviää verohallinnon asennetutkimuksesta. Sen mukaan 79 prosenttia suomalaisista maksaa veronsa mielellään. Luku on noussut neljässä vuodessa peräti 10 prosenttiyksikköä.

Elo–lokakuussa teetetyn tutkimuksen vastaajista 96 prosenttia pitää verojen keräämistä tärkeänä, koska siten voidaan ylläpitää hyvinvointivaltiota. Vastaajista 93 prosenttia kertoo maksavansa verot ja mätkyt ajallaan.

Tutkimus osoittaa myös, että suomalaisten asenteet veronkiertoa kohtaan ovat tiukentuneet: vastaajista 46 prosenttia ei pitänyt mitään tutkimuksessa luetelluista syistä riittävän hyvänä jättää veroja maksamatta. Vuonna 2015 vastaava luku oli vain 33 prosenttia. Lisäksi vuonna 2015 vastaajat mainitsivat keskimäärin 2,6 syytä riittävinä verojen maksamatta jättämiseksi, nyt vain 2,1 syytä.

Harvempi siis jättäisi veroja maksamatta, ja nekin jotka jättäisivät, mainitsivat vähemmän syitä maksamatta jättämiselle. 19 prosenttia vastaajista koki, että veroja on helppo kiertää, kun vuonna 2015 vastaava luku oli 24 prosenttia.

Lähes kaksi viidestä vastaajasta (39 prosenttia) kokee olevansa usein vihainen ja turhautunut maksamiensa verojen määrästä. Lisäksi 70 prosenttia vastaajista kokee verojärjestelmän vaikeaselkoiseksi. Luottamus Verohallintoon on sen sijaan noussut kahdessa vuodessa 3 prosenttiyksikköä 85 prosenttiin.

Tutkimuksessa kysyttiin myös asenteista koko julkista sektoria kohtaan. Vastaajista 57 prosentilla on myönteinen kuva Suomen julkisesta sektorista. Tulos on noussut kahdessa vuodessa 5 prosenttiyksikköä. Erityisesti nuorimmalla ikäryhmällä (15–24-vuotiaat) on myönteinen kuva Suomen julkisesta sektorista. Tässä ryhmässä 67 prosenttia vastasi kuvan Suomen julkisesta sektorista olevan myönteinen. Sama ikäryhmä pitää julkisen hallinnon toimintatapoja selvästi vähiten jäykkinä ja byrokraattisina.

Noin kaksi kolmasosaa tutkimukseen vastaajista (70 prosenttia) kokee verohallinnon edelleen byrokraattiseksi, vaikka osuus onkin vähentynyt seitsemän prosenttiyksikköä kahdessa vuodessa. Koko julkisen hallinnon toiminnan kohdalla luku on 80 prosenttia.

– Byrokraattisuuden leima kuulunee lainsäädännöllä ohjattuun julkishallinnon toimintaan. Toisaalta asiakastyytyväisyydessä tulokset ovat todella korkeat. Kenties asenteet kumpuavatkin enemmän mielikuvista, mutta aidoissa kohtaamisissa olemme onnistuneet vähentämään jäykkyyden ja byrokraattisuuden kokemusta, sanoo verohallinnon palveluasiantuntija Janne Myyry tiedotteessa.

Verohallinto on kehittänyt asiakaspalveluaan ja neuvontaansa pitkäjänteisesti. Vastaajista 85 prosenttia kokee, että Verohallinto kannustaa ohjeillaan ihmisiä toimimaan oikein, kun vuonna 2015 vastaava luku oli 79 prosenttia. Verohallinnon palveluita käyttäneistä 80 prosenttia on tyytyväisiä saamaansa palveluun.

– Olemme tunnistaneet asiakastarpeita ja kehittäneet prosessejamme. Asennetutkimuksen tulokset kertovat osaltaan siitä, että olemme tehneet oikeita asioita ja että käytännön työ toimii, Myyry sanoo.

Tutkimuksen toteutti Verohallinnon toimeksiannosta IROResearch Oy. Tutkimuksessa haastateltiin tietokoneohjatuin puhelinhaastatteluin 1 000 vastaajaa ikävälillä 15–74 vuotta elo–lokakuussa 2017. Verohallinto on teettänyt vastaavia tutkimuksia kahden vuoden välein, viimeksi vuonna 2015.