Koronaepidemiansa aikana 24 miljoonan asukkaan Shanghai hiljeni eikä metrossa ollut normaalia ruuhkaa. Kiina palailee nyt normaalielämään, Eurooppa on vielä tiukasti pandemian kynsissä.

Koronaepidemiansa aikana 24 miljoonan asukkaan Shanghai hiljeni eikä metrossa ollut normaalia ruuhkaa. Kiina palailee nyt normaalielämään, Eurooppa on vielä tiukasti pandemian kynsissä. Liu Xingzhe / EPA

Tutkijat eri puolilla maailmaa yrittävät ratkoa koronan salaisuuksia, vaikka aineistoa on kriisin keskellä saatavilla vasta niukasti ja tipotellen.

Shanghain Jiao Tongin yliopiston tutkijoiden laatiman matemaattisen mallin perusteella valtaosa eristäytymiskehotusten aikaisista SARS-CoV-2-virustartunnoista on peräisin sellaisilta taudin kantajilta, jotka eivät itse tiedä viruksestaan.

Mallinnuksessa päädyttiin siihen, että neljä viidestä tartunnasta on oireettomilta kanssaihmisiltä. Pohja-aineisto on Kiinasta mutta ei tilanteesta, jossa alueet ovat täysin suljettuja.

Mallin kuvaamassa tilanteessa liikkeellä ei enää ole yskiviä ja kuumeilevia ihmisiä. Kun heitä vielä liikkuu muiden joukossa, oireettomilta saatujen tartuntojen osuus on 19,7 prosenttia. Eristäytymisen aikana tartuntoja on vähemmän mutta oireettomien aiheuttamien tartuntojen osuus nousee 79,7 prosenttiin.

Tartunnan saamisesta oireiden ilmenemiseen kuluu keskimäärin 3,8 vuorokautta, kertoo tutkimusartikkelin käsikirjoitus, joka on luettavissa medRxiv (siirryt toiseen palveluun)-palvelusta. Artikkelin mukaan vaikuttaa vahvasti siltä, että virus leviää jo tartunnan varhaisessa vaiheessa.

Tiedeyhteisö ei ole ehtinyt arvioida tutkimusta. Tekijät painottavat, että heidän päätelmissään on epävarmuutta, koska aineisto oli pieni. Sama tilanne on kaikilla vastaavia tutkimuksia tekevillä koronakriisin yhä riehuessa.

Esimerkkejä oireettomien tartuttavuudesta on uutisoitu monista maista. USA:ssa Washingtonin osavaltiossa laulukuoro päätti maaliskuun alussa harjoitella tavalliseen tapaan, koska piirikunnassa ei ollut tullut tietoon sairastumisia. 60 kuorolaista jättivät halailematta, hieroivat käsiinsä käsidesiä, ja ryhtyivät laulamaan. Kolme viikkoa myöhemmin 45 oli sairastunut, kolme sairaalassa ja kaksi kuollut, kertoo Los Angeles Times -lehti.

Yksi SARS-CoV-2:n erikoisuus on, ettei se useimmiten aiheuta rajuja oireita lapsissa. Sen ovat lääkärit havainneet ja tilastot todistaneet, kuten Yhdysvaltain tartuntatautikeskuksen CDC:n muutaman päivän takainen tutkimusraportti. (siirryt toiseen palveluun)

Influenssat käyttäytyvät toisin. Niitä aiheuttavat virukset iskevät yleensä pahimmin paitsi vanhimpiin niin myös nuorimpiin heidän immuunijärjestelmänsä haavoittuvuuden vuoksi.

Myös CDC:n tutkimuksen suhteen on syytä muistuttaa aineiston pienuudesta. Mukana oli vain noin 2 500 alle 18-vuotiasta sairastunutta. Tuloksilla on kuitenkin painoarvoa, koska oireiden epäsuhtaan ei ole ehditty missään perehtyä laajoilla tutkimuksilla.

Shangahain Jiai Tongin yliopistolla on tästä toinen tutkimus, varsin pienimuotoinen sekin. 2–13-vuotiaita tutkittuja oli 2 100. Pediatrics (siirryt toiseen palveluun)-lehdessä julkaistujen tulosten mukaan yli 90 prosenttia selvisi joko ilman oireita tai korkeintaan keskivaikeilla oireilla.

Jostakin syystä lasten elimistössä – toisin kuin aikuisissa – ei puhkea niin sanottu sytokiinimyrsky, ylimitoitettu puolustusreaktio, joka aiheuttaa keuhkoissa kudostuhoa. Syissä riittää tutkimista vielä pitkään sen jälkeen, kun pandemia on hellittänyt.

Tässä vaiheessa tutkijat painottavat, että oireettomuudesta huolimatta on syytä olettaa lasten levittävän tartuntoja aikuisten tavoin, joten turvavälit ovat yhtä tärkeitä kaikille ikäryhmille.

Saasteet ja SARS-CoV-2, tappava yhdistelmä

COVID-19-pandemiaan liittyvää tuoreinta tutkimusta ovat myös yhdysvaltalaisessa Harvardin yliopistossa (siirryt toiseen palveluun) saadut tulokset ilmansaasteiden vaikutuksesta.

Eristäytyminen ja etäpäivät ovat puhdistaneet ilmaa monin paikoin tilapäisesti, mutta vuosikymmenien vaikutusta liikenteen ja teollisuuden tämänhetkinen hiljeneminen eivät riitä korjaamaan.

Harvardin tutkijat vertasivat hengitysilman pienhiukkasten määrää ja koronakuolleisuutta yli kolmessa tuhannessa piirikunnassa eri puolilla Yhdysvaltoja.

Tulosten mukaan COVID-19 koettelee ankarimmin alueita, joissa ihmiset ovat olleet pitkään altistuneita ilmansaasteille. Jo pienillä eroilla saastemäärissä on vaikutusta.

Jos esimerkiksi New Yorkin Manhattanilla hengitysilman pienhiukkasten määrä olisi 20 viime vuoden ajan ollut yhden mikrogramman pienempi ilman kuutiometriä kohden, koronakuolemia olisi tällä hetkellä luultavasti lähes 250 vähemmän, tutkimuksessa lasketaan.

Korkeaksi pitoisuus määritellään, kun vuorokauden keskiarvo ylittää 25 mikrogrammaa. Suomessa pääkaupunkiseudulla vuoden keskiarvo on 8–13 mikrogrammaa.

Voit keskustella tästä aiheesta lauantaihin kello 23:een asti.

Lue myös:

Koronavirus heitti kuoleman kasvoillemme – samaan aikaan moni läheinen ei ehkä pääse saattamaan kuolevaa rajan yli