Hovioikeus ei myöntänyt valituslupaa tuomiosta, mutta toimitusjohtaja aikoo viedä asian vielä korkeimpaan oikeuteen.

Vannetukku kuuluu rengasalan suurimpiin toimijoihin Suomessa. Kuvituskuva. PENTTI J. RÖNKKÖ

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut renkaita ja vanteita myyvän Vannetukun toimitusjohtajan Jukka Heiskasen sakkoihin alaisensa työpaikkakiusaamisesta. Tuomio tuli tarkalleen ottaen työturvallisuusrikoksesta, työsyrjinnästä ja pahoinpitelystä.

Vannetukulla on yrityksen verkkosivujen mukaan noin kymmenen prosentin osuus Suomen rengaskaupasta. Vuonna 2017 se työllisti 84 henkilöä ja teki yli 20 miljoonan euron liikevaihdon.

Tapauksen asianomistaja on kaakkoissuomalainen mies, joka oli työskennellyt tilanteen eskaloituessa Vannetukun palveluksessa yli seitsemän vuotta. Hänen välinsä Heiskaseen eivät olleet alun alkaenkaan kunnossa, sillä toimitusjohtaja saattoi silloin tällöin kutsua miestä esimerkiksi ”idiootiksi”.

Lopulta työntekijän olot työpaikalla muuttuivat painajaismaisiksi. Mies joutui oikeuden asiakirjojen mukaan toimitusjohtajan silmätikuksi.

Työntekijä oli kohtelunsa vuoksi viikkojen ajan sairauslomilla ja joutui lopulta työkyvyttömänä irtisanoutumaan työstään.

Heiskanen sanoo jutun olevan kesken, mutta kommentoi kuitenkin tapausta Iltalehdelle. Hänen arvionsa mukaan työntekijä irtisanoutui Vannetukusta voidakseen työskennellä toisella työnantajalla.

Ei varoitettu

Käräjäoikeuden tuomiosta ei tarkoin ilmene syytä Heiskasen toimintaan alaistaan kohtaan.

Mikä työntekijän työsuorituksessa oli huomauttamista tai toimenpiteitä vaativaa ennen hänen uupumistaan?

- Uupumisväitteenne on uusi. Mutta jos hän oli uupunut, niin kyllähän sitä kotona makoiluun jossain vaiheessa moni meistä uupuu, Heiskanen sanoo.

Hänen mukaansa työntekijä muun muassa väärensi työaikakirjanpitoa. Asiasta ei ole mainintaa käräjäoikeuden tuomiossa. Heiskasen mukaan työntekijä kiusasi myös työtovereitaan sosiaalisessa mediassa, minkä työntekijä kiistää. Yksi hänen arvostelemistaan kollegoista kertoi oikeudessa, että asia oli puhuttu selväksi.

Oikeuden tuomiossa todetaan, ettei työntekijä saanut yhtään kirjallista varoitusta työstään.

- Kirjallinen varoitus liittyy irtisanomisuhkaan. Me emme ole uhanneet irtisanomisella. Kun hän lupasi lopettaa työaikakirjanpitonsa väärentämisen ja toisten työntekijöiden kiusaamisen Facebookissa sekä lupasi käyttäytyä asiakaskontakteissaan jatkossa kohteliaasti, katsoimme kirjallisen huomautuksen riittävän toistaiseksi, Heiskanen perustelee.

Lisäksi työntekijän lähiesimiehellekin kantautuneiden kuulopuheiden mukaan työntekijä oli haukkunut Heiskasta ja Vannetukkua yrityksen asiakkaille. Käräjäoikeus ei kuitenkaan löytänyt tästä näyttöä.

Heiskanen kertoo, ettei päässyt puuttumaan asiaan haluamallaan tavalla.

– Minulla ei ole valitettavasti ollut mahdollisuutta tavata työntekijää, koska hän oli aina poissa töistä, Heiskanen sanoo ja huomauttaa myös työskennelleensä eri kaupungissa kuin työntekijä.

"Pitää ampua"

Heiskasen ja hänen alaisensa välit kärjistyivät keväällä 2015 autoalan messuilla Helsingissä. Todistaja kertoi käräjäoikeudessa, kuinka toimitusjohtaja oli puhunut Vannetukun messualuetta rakennettaessa, että työntekijä ”pitää ampua”.

Heiskanen sanoi oikeudessa työntekijän sählänneen kyseisillä messuilla niin, että hommat menivät ”persiilleen”. Hän sanoi myös, että ”osa työntekijöistä ymmärtää asiat kerralla ja osalle joutuu käyttämään kovaa kieltä”.

– Narisijoita on aina, toimitusjohtaja kuvaili oikeudessa.

Heiskanen kiisti oikeudessa puheet ampumisesta ”rikosoikeudellisessa merkityksessä” ja kieltää asian edelleen. Hänen mukaansa oikeudessa kuultu todistaja ei ole luotettava eikä ollut edes paikalla messualueella kyseisenä vuonna.

– Työntekijä ei edes väitä minun häntä uhkailleen, Heiskanen sanoo.

Työntekijä vaati kuitenkin Heiskaselta viikko messujen jälkeen selitystä puheista sähköpostitse, mihin Heiskanen vastasi sanoen työntekijän olevan sairas ja että hänet ”laitetaan sairaslomalle”.

Siitä lähti liikkeelle tapahtumien vyöry. Aluksi Heiskanen kyseenalaisti työterveyslääkärin diagnoosin, jonka mukaan työntekijä oli työhön sopiva. Toimitusjohtaja lähetti työntekijän uudestaan työkykyarviointeihin.

Tämän jälkeen Heiskanen eristi vielä työntekijän töihin toiseen rakennukseen ja ohjeisti työtovereita olemaan puhumatta miehelle. Häneltä evättiin myös pääsy työsähköpostiin.

Työntekijä sairastui

Hyväkuntoinen työntekijä sairastui henkisen paineen alla. Hän kärsi ahdistuksesta, unihäiriöistä ja paniikkioireista. Miehen sairausloman pitkityttyä yritys lopetti palkanmaksun hänelle, mitä Heiskanen perustelee lailla sairausloma-ajan palkasta.

– Palkkaa maksetaan yhdeksältä päivältä. Työntekijälle maksettiin 43 päivältä. Hänen osaltaan palkkaa maksettiin 34 päivää lain määräämää aikaa pidemmältä jaksolta.

Oikeuskäsittelyn aikana Heiskanen kertoi, että työntekijä kävi läpi avioeroprosessia ja liitti miehen ahdistuksen siihen.

Jälkikäteen Heiskanen kyseenalaistaa varsinkin sen, että työntekijä kykeni toimimaan sairausloma-ajallaan palloilulajin erotuomarin tehtävässä muttei ”kevyessä toimistotyössä”.

– Varmaan 99 prosenttia suomalaisista on kanssani samaa mieltä, että henkilön, joka ei lääkärin diagnoosin perusteella kykene kevyeen toimistotyöhön, ei tulisi toimia erittäin riskialttiissa tehtävässä kuten erotuomarin tehtävä on, ainakaan sairaslomansa aikana, jolloin pitäisi levätä, Heiskanen sanoo.

Käräjäoikeuden tarkasteleman lääkärintodistuksen mukaan henkisen kuormituksen vuoksi sairauslomalle määrätty työntekijä ”saa liikkua ja harrastaa oman voinnin mukaan”.

– Fyysisesti hyvässä kunnossa, henkisesti ottaa koville, todistuksessa sanotaan.

Kun työntekijä otti asiassa yhteyttä Aluehallintoviraston työsuojeluun, kuittasi Heiskanen tämän ”Avi-vouhottamisena”. Heiskanen kertoo Iltalehdelle hänen luottamuksensa Avin toimintaan menneen, kun Avin virkamies tuomittiin korvauksiin häntä itseään koskevasta kunnianloukkauksesta vuonna 2011.

- Avin määräykset ovat toisinaan suoria kopioita vitsikirjoista, Heiskanen sanoo.

Kiisti kaiken

Heiskanen kiisti käräjäoikeudessa kaikki häntä vastaan nostetut syytteet. Toimitusjohtaja korosti oman toimintansa lähtökohdaksi varhaisen puuttumisen mallia. Käräjäoikeuden mielestä tästä ei ole ollut kysymys.

– Vaatiessaan kerta toisensa jälkeen (työntekijää) työkykyarviointiin ja kyseenalaistamalla lääkärin toiminnan ja viittaamalla epäasiallisesti ja loukkaavasti (työntekijälle) lähettämissään sähköposteissa aivosairauteen ja siitä johtuvaan leikkauksen tarpeeseen ja tekosairauteen, on kyseisen periaatteen raja räikeästi ylitetty, oikeus huomautti.

Käräjäoikeuden mukaan toimitusjohtaja oli syyllistynyt vuonna 2015 työturvallisuusrikokseen, työsyrjintään ja pahoinpitelyyn, joka oli luonteeltaan henkistä. Tuomion mukaan toimitusjohtajan epäasiallinen toiminta ilmeni ainakin uhkailuna, työntekijän työkyvyn epäasiallisena kyseenalaistamisena, työsuoritusten vähättelynä ja työtehtävien muuttamisena miehelle epäedullisiksi.

Hänen toimillaan ei ollut hyväksyttävää perustetta edes esimiesasema huomioon ottaen.

Työturvallisuuslain mukaan työnantajan tulee huolehtia työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä työssä sekä kitkeä käytettävissä olevin keinoin työntekijään kohdistuvaa häirintää. Laissa ei sen sijaan ole tarkempaa määritelmää häirinnälle tai muulle epäasialliselle kohtelulle.

Käräjäoikeus painotti päätöksessään kirjallisia todisteita sekä todistajien kertomuksia, koska asianomistajana ollut työntekijä oli aiemmin valehdellut oikeudessa tapauksen käsittelyyn yhdistetyn riita-asian käsittelyssä.

Kovat kulut

Käräjäoikeus tuomitsi 59-vuotiaan Heiskasen 60:een 66 euron päiväsakkoon eli maksamaan 3 960 euroa.

Hänet velvoitettiin korvaamaan yhteisvastuullisesti rengasliikkeen kanssa ex-työntekijälle psyykkisesti henkilövahingosta 3 000 euroa, kärsimyksestä 1 000 euroa ja oikeudenkäyntikuluja riita-asiassa 5 286 euroa. Rikosasiassa toimitusjohtajan on maksettava yksinään ex-työntekijän 5596 euron oikeuskulut.

Heiskanen valitti päätöksestä Itä-Suomen hovioikeuteen, joka ei kuitenkaan myöntänyt jutussa jatkokäsittelylupaa. Hän aikoo seuraavaksi hakea valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.

– Olen pyytänyt asianajajaani tekemään näin.

Käräjäoikeus toteaa tuomionsa päätteeksi, että ”Heiskasen henkilö työnantajana ja yhtiön toimitusjohtajana on erityisen persoonallinen”.