Viidennes suomalaisista palaisi markkaan, kolmannes kannattaa kansanäänestystä eurojäsenyydestä.

Euroedustaja Paavo Väyrynen aloitti perjantaina kansalaisaloitetta koskevan kiertueensa. OLAVI VARES

- Tulos on aika lailla odotettu. Uskon, että prosenttiluku nousee, kun tietoisuus ajatuksesta leviää laajemmalle syksyn mittaan, kansalaisaloitetta koskevan kiertueensa perjantaina aloittanut euroedustaja Paavo Väyrynen kommentoi Iltalehdelle kyselyn tulosta.

Iltalehden Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan noin kolmannes suomalaisista, 32 prosenttia, kannattaa Väyrysen kansalaisaloitetta, jossa ehdotetaan kansanäänestyksen järjestämistä Suomen eurojäsenyydestä.

Ajatuksen torjui kyselyssä 56 prosenttia kansalaisista. 12 prosenttia ei osannut ottaa kantaa asiaan.

Eniten Väyrysen sukulaissieluja löytyy perussuomalaisten kannattajien keskuudesta, joista peräti 71 prosenttia järjestäisi eurokansanäänestyksen. Väyrysen oman puolueen, keskustan, kannattajista kansanäänestyksen kannalla on 35 prosenttia.

Nihkeimmin kansanäänestykseen suhtautuvat kokoomuksen kannattajat, joista vain 16 prosenttia kannattaa Väyrysen aloitetta.

Miten kommentoitte sitä, että olette oman puolueenne keskuudessa vähemmistössä kansanäänestysesityksenne kanssa?

– Puolue on ollut hyvin kahtiajakautunut Eurooppa-politiikassa. Siinä mielessä keskustalaisten vastaus on hieman yllättävä, puolue kuitenkin vastusti euroalueeseen liittymistä vuonna 1998. Nyt on käynyt juuri kuten ennakoimme.

Väyrynen muistuttaa ennustaneensa itse jo vuonna 1997, että euroalueen jäsenten kesken tulee vakavia ristiriitoja ja taloudellinen kehitys kärsii.

Mielipide ennallaan

IL:n teettämässä kyselyssä, johon vastasi yhteensä 1000 henkilöä, kysyttiin myös suoremmin, tulisiko Suomen erota euroalueesta. Alle viidennes, 19 prosenttia, ilmoitti kannattavansa ajatusta. 68 prosenttia torjui euroeron, 13 prosenttia vastaajista ei osannut ottaa kantaa asiaan.

Perussuomalaisten kannattajista 49 prosenttia hyvästelisi euroalueen. Keskustan kannattajien kohdalla lukema oli 22 prosenttia.

Kun Taloustutkimus kysyi suhtautumisesta euroeroon marraskuussa 2011, tulos oli hämmentävän samankaltainen: 19 prosenttia kannatti euroeroa, 72 prosenttia vastusti ja yhdeksän prosenttia ei ottanut kantaa koko asiaan.

Toisaalta, kun Taloustutkimus kysyi tämän vuoden kesäkuussa, että ”jos nyt järjestettäisiin kansanäänestys Suomen eurojäsenyydestä, miten äänestäisitte”, niin ei-linjalla oli 33 prosenttia vastanneista.

Kysymyksen muotoilulla on merkitystä, Väyrynen huomauttaa.

– Jos olisi kysytty, että hyväksyttekö, että euroalueen jäsenvaltioiden taloudellista yhteisvastuuta lisätään ja siirrytään nykyistä enemmän ylikansalliseen päätöksentekoon, ylivoimainen enemmistö olisi vastustanut sitä, Väyrynen näkee ja lisää:

– Tässä on ristiriita. Halutaan pysyä eurossa, mutta ei haluta hyväksyä sitä, mitä se tuo tullessaan.