Firman nimi on epäonnistunut, jos se ei jää mieleen. Joskus firman nimi jää mieleen, koska se on epäonnistunut.

Tämän jutun lopussa on lista monista tunnetuista kansainvälisistä yrityksistä.

Kerromme, mistä monet niin mielenkiintoiset nimet ovat syntyneet. Nimien alkuperä saattaa yllättää. Tiesitkö esimerkiksi, että Adidas ja Puma syntyivät siitä, kun saksalaiset Dasslerin veljekset riitaantuivat keskenään?

Mutta palataanpa ensin Suomeen.

Pitkään firmoille ja niiden tuotteille riitti pelkkä sukunimi. Kaikki tiesivät, mistä puhuttiin, kun kysyttiin, kenellä on Järviset, Peltoset tai Lampiset.

Legendaariset firmojen nimet eivät syntyneet keksimällä. Nimiä ei aluksi edes ajateltu yritysten niminä, vaan ne olivat yksittäisen elinkeinonharjoittajan omia nimiä.

Ensimmäisenä Suomessa oman nimensä firmalle antoi Nikolai Sinebrychoff Venäjän vallan aikana 200 vuotta sitten. Maahanmuuttajista skotti James Finlayson perusti omansa seuraavana vuonna. 1800-luvun kuuluisia maahanmuuttajayrittäjiä oli myös saksalaissyntyinen Georg Franz Stockmann. Karl Fazer oli syntynyt Suomessa. Hänen isänsä oli Sveitsistä.

Kun markkinat vapautuivat kilpailulle 1800-luvun lopulla, alkoi useampia yrityksiä ilmestyä samoille apajille. Kilpailevat yritykset piti jotenkin erottaa toisistaan. Monien yrittäjien nimistä tuli tuolloin yritysten nimiä. Loput keksivät firmalleen jonkun muun nimen.

Suomen vanhin yritys ei kuitenkaan pohjaudu suku- vaan talon nimeen. Hollantilainen kauppias Peter Thorwöste osti 1649 Pohjan pitäjästä talon, jonka nimi oli Fiskars. Samana vuonna Fiskarin kylään perustettiin ruukki.

1900-luvun taitteessa Suomi ei vielä ollut itsenäinen, mutta yritysten nimissä alkoivat jo puhallella uudet tuulet.

– Kun Sampo ja Kaleva syntyivät, ne olivat hirveän moderneja ja rohkeita nimiä. Silloin otettiin myös kansallisen heräämisen aatteet nimeen ja yritystoimintaan mukaan. Kansallisuusaate loi tällaisia kalevalaisia nimiä. Ne olivat omana aikanaan hämmentäviä hyvällä tavalla, sanoo Turun yliopiston suomen kielen yliopistonlehtori Paula Sjöblom.

Sjöblom väitteli suomalaisten yritysten nimistä vuonna 2006. Idean väitöskirjaa varten hän sai hämmennyttyään 1990-luvun oudoista yritysnimistä, jotka eivät tuntuneet tarkoittavan oikein mitään.

Aminoffin suvun omistama perheyritys Veho perustettiin Mercedes-Benzin maahantuojaksi helmikuussa 1939. Veho on latinaa ja tarkoittaa ”minä kuljetan`. Kuvassa Vehon ensimmäinen myymälä Helsingin Kalevankadulla. Veho

Kusti polki ja toi Itellaa

Tuttujen yritysten nimiin kiinnittää huomiota ainakin silloin, kun nimi on muuttumassa. Aina kaikki ei suju. Esimerkiksi Postille muuttuminen Itellaksi vuonna 2007 sai kansalta naurut. Seitsemän vuotta myöhemmin Itella palasi takaisin Postiksi.

– Itellalle nauraminen oli sellaista negatiivista nauramista. Ihmiset kokivat nimen ikään kuin loukkauksena itseään kohtaan. He kokivat, että heidän tunnesidettään tähän yritykseen ei arvosteta. Tuli tunne, että vanha asiakas ei ole enää minkään arvoinen, koska uudella nimellä haettiin ihan uusia asiakkaita, Paula Sjöblom sanoo.

Sjöblom muistuttaa, että nimet ovat tärkeä osa firman tarinaa.

– Nimet ovat meidän kulttuurinen muistimme. Sen takia nimen harkitsematon tai tarpeeton vaihtaminen on sääli. Vaikka se nimi ei enää kuvaisi sitä asiaa, mitä firma tekee nyt, niin ei se tee nimestä huonompaa. Se kantaa mukanaan firman historiaa. Eihän Nokiakaan enää toimi Nokialla, mutta on silti hyvä nimi.

Usein nimet saavat kyytiä yrityskauppojen, yritysmuotomuutosten ja fuusioiden yhteydessä. Kun Kesko osti Suomen Lähikaupan, loppuivat samalla sadat Siwat ja Valintalot.

Firman pitkä historia voi tarkoittaa jatkuvia nimimuutoksia. Telian asiakkaat saattavat vielä muistaa, että yritys oli aiemmin nimeltään TeliaSonera ja sitä ennen Sonera. Ennen Soneraa soiteltiin Telen eli Telecom Finlandin asiakkaana. Sitä ennen Tele oli laitos. Ensin se oli Lennätinlaitos, sitten Posti- ja lennätinlaitos ja lopulta Posti- ja telelaitos.

Joskus nimen tarina jää niin lyhyeksi, ettei sitä oikein oppinut edes kaipaamaan.

Esimerkiksi vuonna 1995 perustettu Kansallis-Osake-Pankin ja Suomen Yhdyspankin jälkeläinen Merita Pankki kesti vain kuusi vuotta ennen kuin siitä tuli Nordea. Postipankista Leoniaksi muuttunut pankki eli vain kolme vuotta, kunnes siitä tuli Sampo Pankki.

Ponssen ensimmäinen metsäkone rakennettiin "Kaken pajassa" 1969. Myöhemmin yhtiön nimeksi tullut Ponsse oli ajokoira. Ponsse

Vasta aika paljastaa hyvän nimen – huono paljastuu heti

Aidosti hyvän nimen keksiminen yritykselle alkaa olla jo vaikeaa. Suomen nykyinen toiminimilaki on ollut voimassa vuodesta 1979. Viimeisen 40 vuoden ajan on säädelty aika tarkasti, millaisen nimen yritys saa ottaa.

Pelkällä sukunimellä toimivia firmoja ei juurikaan enää perusteta, sillä nimi ei saa sekoittua toisen toiminimen tai tavaramerkin kanssa. Ja melkein kaikki tyypillisimmät nimet ovat jo jossakin käytössä.

Sukunimen on oltava myös oma. Kenenkään toisen nimellä ei firmaa saa itselleen perustaa.

Sukunimi tarvitse yleensä vähintään etunimen mukaan tai sitten nimeen pitää lisätä, mitä yritys tekee tai valmistaa. Myöskään pelkkiä paikannimiä tai liian yleisellä tasolla olevia nimiä ei hyväksytä. Käytännössä siis uusia firmojen nimiä kuten Nokia tai Kone ei enää tule.

– Hyvä nimi on sellainen mieleenpainuva, helposti lausuttava ja taivutettava. Jos nimi luontuu suuhun, niin että sitä pystyy käyttämään, niin ei haittaa mitään, jos se ei tarkoita mitään. Mutta yleensä ihmisten on helpompi ottaa vastaan sellainen nimi, joka antaa ensivaikutelman myytävästä tuotteesta, sanoo nimistä väitellyt yliopistonlehtori Paula Sjöblom.

Nimissäkin on trendejä. 1990-luvulla muodissa olivat pitkät englanninkieliset nimet. Nyt ne ovat tulleet takaisin.

Tyypillistä tämän hetken Traffic Management Finlandeille ja Air Navigation Services Finlandeille on, että ne eivät jää mieleen. Pahimmillaan ne kuulostavat teennäisen kansainvälisiltä. Moni ihmettelee nyt syystäkin, miksi ne ovat täällä taas.

Jonkinlainen trendi tällä hetkellä on myös ruotsinkielisillä nimillä. Mutta ravintolan fiini nimi saattaa näyttää ja kuulostaa ruotsilta ilman, että se oikeasti ruotsia edes on.

Nimi ja sen brändiarvo kasvavat vasta menestyksen ja tunnettavuuden myötä vuosien saatossa. Ja hyvästä tarinasta on aina apua.

Sellainen hyvä nimitarina on metsäkoneyritys Ponssella, joka on saanut nimensä Vieremän kirkonkylällä 1960-luvun lopulla elelleen Ponsse-koiran mukaan. Sekarotuinen Ponsse oli kyläläisten mielestä ruma kuin metsäkoneyrittäjä Einari Vidgrénin ensimmäinen metsäkone. Vidgrén otti Ponssen firmansa nimeksi 1970.

Tunnettu nimi ja pitkä historia. Niistä on kaikki kauniit nimet tehty.

Tiedätkö näiden 50 kansainvälisen yrityksen nimen historian? Jätimme listasta pois suoraan firman perustajan sukunimeen perustuvat yritykset. Niitähän maailma on täynnä.