Mistä on kyse? Suomalainen tivoliperinne on 130 vuotta vanha.

Ensimmäisen tivolin perusti vuonna 1888 Sariolan tivolisuvun kantaisä Johan Grönroos.

Kiertävä tivolikulttuuri on kirjattu Suomen elävän perinnön luetteloon.

15. kesäkuuta vuonna 1888 Johan Albert Waldemar Grönroos avasi Keravalla tivoliteltan. Tiettävästi tivolissa oli ainakin ampumarata, pelejä ja voimisteluesityksiä.

Ampumaradalla astelleella Grönroosilla tuskin oli ajatustakaan siitä, että 130 vuotta myöhemmin tivolia pyörittää suvun viides sukupolvi.

1918 tivolin vetäjänä oli jo jonkin aikaa ollut seuraava Grönroos, vain 15-vuotiaana tivolin vastuulleen ottanut "Jaffu". Hän päätyi suomalaistamaan sukunimensä, ja uudeksi nimeksi valikoitui – Sariola. Sillä nimellä tunnetaan nykyään myös hänen perustamansa tivoli.

– Sariola vei tivolin uuteen aikaan. 1920-luvulla tivoleihin tulivat sellaiset peruslaitteet kuin karuselli, maailmanpyörä ja ajettavat autot, kertoo Tivoli Sariolan historiasta yhdessä Mikko Hiljasen ja Päivi Panulan kanssa kirjoittanut Matti Rautiainen.

Tivoleiden kautta Suomeen tulivat myös elokuvat, pioneereinaan Grönroos ja Sariola. He hankkivat koko maan ensimmäisen suomalaisessa omistuksessa olleen elokuvakoneen, ja tekivätpä he ilmeisesti pitkän elokuvankin.

– Se tosin oli 15 minuutin mittainen, Rautiainen naurahtaa.

Titta Puurunen / Yle

Sota-aika: tivolit rintamalla

1940-luvulla sota-aika muutti jälleen tivoleiden toimintaa. Jatkosodan hyökkäysvaiheesta 1942 siirryttiin asemasotaan. Silloin rintamalle vietiin myös tivoli.

Rintamativoli oli siihen asti pisimpään yhdessä paikassa seisonut tivoli, se kökötti Karhumäessä kaksi vuotta, 30 kilometriä etulinjan takana. Tivoli oli puolustusvoimien viihdytystoimiston alainen yksikkö, mutta Sariolan omistuksessa ja vastuilla.

Karhumäessä oli Sariolan koko tivolikalusto.

– Jos siihen olisi pommitus osunut, olisi Sariola menettänyt kaiken, Rautiainen toteaa.

Kesällä 1944 tivoli evakuoitiin nopeasti, kun Neuvostoliiton suurhyökkäys vyöryi Karjalan kannakselle. Evakuoinnissa tivoli ei ollut tärkeysjärjestyksen kärkipäätä, mutta Sariola sai omilla suhteillaan järjestettyä tivolinsa Suomen puolelle rajaa.

– Aina kun juna lähti, sinne heitettiin tivolin tavaraa. Ei ollut väliä, minne se juna oli menossa, kertoo Mikko Hiljanen.

Sodan jälkeen tivoli keräiltiin uudelleen kokoon, ja sen suosio kasvoi entisestään. Sodan aikana tivolissa käyneet miehet halusivat viedä perheensäkin tutustumaan tivoleihin.

Sariolan tivoliklaani

Suomen kaksi tunnetuinta tivolia ovat Suomen Tivoli ja Tivoli Sariola. Molemmat ovat Sariolan suvun hallussa, mutta taustalla on suuri epäonnistuminen: Sirkus Sariola.

Sirkus Sariola oli valtava yritys tuoda Suomeen huippulaadukas sirkus. Lopputulos oli, että rahaa meni paljon, mutta tuli vähän.

– Taloudellinen alamäki oli todella raju, ja sen seurauksena kolme veljestä jakoi silloisen tivoliyrityksen keskenään, Rautiainen sanoo.

Titta Puurunen / Yle

Siitä eteenpäin maata kiersikin kolme Sarioloiden tivolia. Melko pian kaksi haaroista yhdistyi kuitenkin uudelleen nykyiseksi Tivoli Sariolaksi.

Kytköksiä Sarioloiden toimintaan on myös esimerkiksi Tivoli Suurosella.

– Surmanajaja Onni Suuronen aloitti 1940-luvulla Sarioloiden tivolissa. Useimmat ovat aloittaneet Sarioloiden leivistä, Rautiainen sanoo.

Tämän päivän tivoli kilpailee tilasta ja ajasta

Kiertävien tivoleiden pitkä ja värikäs perinne on johtanut siihen, että Suomi on viime vuoden lopulla nostanut tivolit kansalliseen elävän perinnön luetteloon (siirryt toiseen palveluun). Luettelo on osa YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö UNESCOn maailmanlaajuista aineettoman kulttuuriperinnön suojelua.

Samalla tivolit kilpailevat viihteen ja ajan markkinoilla kansainvälisten jättiyritysten kanssa – ja pärjäävät.

– Suoratoistopalvelujen TV-sarjat voi katsoa milloin haluaa, mutta jos haluat käydä tivolissa, se on mahdollista vain tiettynä aikana vuodesta tietyn viikonlopun tai viikon ajan. Siinä on jotain maagista, Mikko Hiljanen sanoo.

– Käsitykseni on, että tivoleille kuuluu tällä hetkellä oikein hyvää, ja tivoleilla on edelleen kysyntää, hän jatkaa.

Ongelmaa tivoleille on tullut siitä, että sopivat alueet ovat vähentyneet. Tivoli tarvitsee jopa puolitoista hehtaaria tasaista kenttää.

– Tiiviin kaupunkirakentamisen vuoksi sopivat tivolialueet ovat häviämässä. Se on meidän suurin huolemme tällä hetkellä, sanoo Suomen Tivolin toimitusjohtaja Lulu Sariola.

Titta Puurunen / Yle

Lue lisää:

Kun virtahepo Hummeli hämminkiä aiheutti – Keravan karkulainen houkuteltiin ranskanleivällä kotiin