Euroopan keskuspankin EKP:n uskotaan lykkäävän muutoksia rahapolitiikassaan. Tähän asti keskuspankilta on odotettu koronnostoa ensi vuoden puolivälin paikkeilla, nyt yhä useampi ekonomisti uskoo, ettei korkoa nosteta ehkä lainkaan.

Yhdysvalloissa keskuspankki Fed on nostanut ohjauskorkoa jo kuudesti vuoden 2015 jälkeen. Euroalueen talous on kasvanut yhtäjaksoisesti kohta viisi vuotta, ja pitkin talvea on keskusteltu siitä, missä tahdissa EKP tulee seuraamaan amerikkalaisia kollegoitaan ja kiristämään rahapolitiikkaansa. Suomessa asuntomarkkinoihin liittyvä keskustelu on tästä syytä käynyt viimeaikoina kuumana korkoriskin ympärillä.

–Kotimainen keskustelu asuntovelallisten korkoriskistä ei ole aivan synkassa tuoreiden suhdanneuutisten kanssa. Alkuvuoden aikana saadut odotuksia vaisummat tiedot euroalueelta viittaavat pikemminkin siihen, että keskuspankin koronnosto lykkääntyy, Danske Bankin ekonomisti Jukka Appelqvist kommentoi.

Hän ei odota merkittäviä uutisia EKP:n ensi torstain korkokokouksesta. Aikaisemmin Danske Bank ennusti ensimmäisen koronnoston tulevan ennen juhannusta 2019, mutta nyt ennustetta on muutettu.

–Päivitetyssä rahapolitiikkaa koskevassa ennusteessamme on korkojen nostamisen ajankohtaa myöhennetty ensi vuoden joulukuulle. Toki ohjauskorkojen osalta on vielä paljon epävarmuutta, eikä sekään ole selvillä, minkä suuruisesta korotuksesta puhutaan, kun sellainen aikanaan tulee, Appelqvist sanoo.

Hän muistuttaa, että turoalueen talouden näkymät ovat yhä hyviä. Silti alkuvuodesta on nähty myös selkeitä pettymyksiä. Erityisesti ostopäällikköindeksit ovat painuneet lyhyessä ajassa vauhdilla alaspäin. Myös inflaatio mataa hitaalla tasolla, eikä merkkejä ole siitä, että palkkapaineet olisivat viemässä inflaatiota kohti EKP:n tavoitetta vajaan kahden prosentin vauhdista. Maaliskuussa ruuan ja energian hinnat kohosivat, mutta pohjainflaatio säilyi yhdessä prosentissa.

–Suhdanne ei ole missään nimessä huono, mutta erittäin korkealle viritetyt odotukset eivät ole täysin toteutuneet. Nyt EKP tasapainoileekin riskien ja hyötyjen kanssa, ja näyttää siltä, että riskit rahapolitiikan liian nopeasta kiristämisestä ovat suurempia kuin lykkäämisen luoma uhka talouden ylikuumenemisesta, Appelqvist toteaa.

Myös euron vahvistunut vaihtokurssi haastaa hänen mukaansa euroalueen teollisuuden toimintaympäristöä ja tekee ohjauskoron nostamisesta uhkarohkeampaa.

Appelqvist ennakoi, että EKP todennäköisesti etenee varovaisesti eikä lähde nostamaan ohjauskorkoa ennusteiden tai arvailujen varassa, vaan vasta sitten, kun on vakuuttavaa näyttöä kuluttajahintojen nousun pysyvyydestä.

Hän korostaa, että muuttuneeseen tilanteeseen liittyy myös etenkin suomalaisten kannalta positiivinen puoli.

–Se mikä saa keskuspankkiirin valvomaan öitä Frankfurtissa, voi tehdä suomalaisen asuntovelallisen yöunista levollisempia.

Appelqviat huomauttaa, että myös mahdollista että pitkään kateissa ollut inflaatiopeikko palaa yllättäen, jolloin rahapolitiikan kiristäminen ja korkojen nousu olisi odotuksia rajumpaa.

–Juuri nyt siitä ei ole merkkejä. Sen sijaan saattaa olla, että pidemmälläkin tähtäimellä korkojen nousu voi jäädä maltilliseksi. Korkojen suunta on väkisinkin ylöspäin, mutta rakenteelliset tekijät painavat pitkän aikavälin korkonäkymiä, ja niin sanottu uusi normaali on aikaisempaa alhaisempi muun muassa väestökehityksen, euromaiden velkataakan ja niukkojen investointitarpeiden takia.

Myös kansainväliset ekonomistit ovat Appelqvistin kanssa samoilla linjoilla. Uutistoimisto Bloombergin perjantaina julkaiseman ennusteen mukaan EKP:lta odotetaan ensimmäistä koronnostoa yleisesti vasta vuoden 2019 heinä-syyskuussa, kun aikaisempi odotus oli vuoden 2019 kesäkuun loppuun mennessä.

–Niin kauan kuin kauppasodan mahdollisuus on olemassa eikä huonon talousdatan virta näytä loppumisen merkkejä, EKP todennäköisesti lykkää tärkeitä päätöksiään, DekaBankin ekonomisti Kristian Toedtmann sanoo.

LähiTapiolan viime viikolla julkistaman kyselyn mukaan iso osa suomalaisista velallisista ei näe tarpeelliseksi varautua korkojen nousuun. Kyselyyn vastanneista yli 500 suomalaisesta puolet sanoi, ettei korkojen nousu huoleta heitä juurikaan. Vain viisi prosenttia oli erittäin huolestunut korkojen noususta. Lisäksi vain seitsemän prosenttia vastanneista ilmoitti maksavansa lainaa nyt pois isompina erinä.

Lue myös: Ekonomistit: Ultra-matalien korkojen aika voi jatkua pitkään – ”Kannattaa kuitenkin varautua kahden prosentin tasoon”