Osa kiinteistönomistajista pitää epäoikeudenmukaisena nykyistä kiinteistöverojärjestelmää, jossa alueelliset erot vakituisten asuntojen arvossa eivät vaikuta verotukseen. Valtiovarainministeriössä valmistellaan nyt muutosta, joka vastaa kritiikkiin osittain.

Mistä on kyse? Osa kiinteistönomistajista pitää epäoikeudenmukaisena nykyistä kiinteistöverojärjestelmää

Alueelliset erot vakituisten asuntojen arvossa eivät vaikuta verotukseen

Valtiovarainministeriössä valmistellaan nyt muutosta, joka vastaa kritiikkiin osittain

Heinäveden keskustassa sijaitsee vuonna 1987 valmistunut kerrostalo, jossa on seitsemän asuinhuoneistoa ja kolme liikehuoneistoa. Niistä yksi on ollut pitkään tyhjillään. Talon vuotuinen kiinteistövero on noussut lyhyessä ajassa 5 000 eurosta 8 000 euroon.

– Viidesosa vastikkeesta menee kiinteistöveroon ja se tuntuu aika kovalle, sanoo taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja Riitta Korhonen.

Koska vakituisten rakennusten verotusarvossa ei oteta sijaintia huomioon, Heinäveden kaltaisilla syrjäseuduilla verot ovat vahvasti yläkanttiin todellisiin myyntihintoihin nähden. Alueella on myyty liiketiloja hieman yli 100 eurolla neliö, mutta rakennuksen verotusarvo on sama kuin Helsingin ydinkeskustassa.

– Kun otetaan omaisuuden arvo huomioon, yhtä omistettua tuhatlappusta kohden Heinävedellä maksetaan kiinteistöveroa jopa 25 kertaa enemmän kuin Helsingin ydinkeskustassa, laskee kiinteistöarvioija Jorma Muhojoki Suomen Toimitila-asiantuntijoista.

"Tasa-arvo ei toteudu"

Muhojoki nimittääkin kiinteistöverojärjestelmää "ainoaksi, jossa on käänteinen progressio": mitä edullisempi kiinteistö, sitä enemmän veroa maksetaan suhteessa.

Vakituisten asuinrakennusten keskimääräiset kiinteistöveroprosentit ovat nousseet 0,29 prosentista 0,47 prosenttiin vuodesta 2004 ja valtio on patistanut kuntia nostamaan kiinteistöveroja entisestään. Tänä vuonna veroa kerätään 1,64 miljardia euroa. Siitä noin kolmannes tulee vakituisista rakennuksista.

Yhtä omistettua tuhatlappusta kohden Heinävedellä maksetaan kiinteistöveroa jopa 25 kertaa enemmän kuin Helsingin ydinkeskustassa. Jorma Muhojoki

Alueellista epäsuhtaa kärjistää se, että rakennusten verottaminen on juuri Heinäveden kaltaisille muuttotappioalueille tuiki tärkeä tulonlähde.

– Tasa-arvo ei tässä todellakaan toteudu, sanoo Heinävedellä taloyhtiönsä hallitusta johtava Riitta Korhonen.

Talon isännöitsijän mukaan korkea kiinteistövero vaikuttaa muun muassa korjauksiin.

– Ei ole varaa korjata, kun kiinteistövero on toiseksi suurin kuluerä lämmityksen jälkeen, isännöitsijä Jari Heiskanen Isarvo Oy:stä sanoo.

Näin valtiovarainministeriö aikoo vastata

Kritiikkiä saaneeseen kiinteistöverojärjestelmään on kuitenkin tulossa muutos, joka vastaa osittain syrjäseudun kiinteistönomistajien toiveisiin. Valtiovarainministeriössä on valmisteltu mallia, jossa alueelliset erot rakentamiskustannuksissa vaikuttavat veron määräytymiseen.

Suunnitellussa uudessa mallissa Suomi jaettaisiin rakentamiskustannusten perusteella kuuteen arvostamisalueeseen. Muutos tulee voimaan vuonna 2019, mikäli eduskunta vahvistaa sen.

Nykymallissa alueellista luokitusta ei ole, sillä kun vuotuinen kiinteistövero otettiin käyttöön vuonna 1993, alueellisia eroja rakentamiskustannuksissa ei pidetty liian suurina. Sen sijaan maapohjan verotuksessa alueelliset arvot on tähänkin saakka otettu huomioon.

Kiinteistöarvioija Jorma Muhojoen mielestä myös rakennuksen markkina-arvon pitäisi vaikuttaa kiinteistöveroon sen sijaan, että arvo määritettäisiin "virkamiehen pöydällä". Tällaista mallia ei ole kuitenkaan valtiovarainministeriön mukaan näköpiirissä, koska sen toteuttaminen olisi valtava urakka.

Kiinteistönomistajan on nykyäänkin mahdollista vaatia muutosta verotukseen, jos hän pystyy todistamaan, että kiinteistön verotusarvo on markkina-arvoa selvästi korkeampi. Oikaisupyynnöt lähetetään verotoimistoon.