Mistä on kyse? Hyperloop on alipaineistetussa putkessa kulkeva kapseli. Huippunopeus voi olla 1000 km/h, sillä ilmanvastus on hyvin pieni

Salon kaupunki haluaa olla mukana kehittämässä huippunopean sukkulayhteyden rakentamista

Kaupunki on sopinut yhteistyöstä Hyperloop One -yhtiön kanssa. Hyperloop on ilmoittanut, että Turun ja Salon välille voisi rakentaa testiradan eli liikennöintiputken

Ajatuksen hyperloop-teknologiaan perustuvasta liikennejärjestelmästä esitti vuonna 2013 SpaceX:stä ja Tesla Motorsista tunnettu Elon Musk

Suunnittelu- ja konsulttiyhtiö Ramboll on laatinut Salon kaupungille teknisen selvityksen hyperloop-radasta, jossa ihmisiä tai tavaroita kuljetettaisiin alipaineistetussa tunnelissa. Putkessa liikkuvat kulkuneuvot voisivat saavuttaa jopa yli 1 000 kilometrin tuntinopeuden.

Hyperloop One -yhtiön prototyyppiä on testattu Nevadassa Yhdysvalloissa.

– Näillä näkymin ei olisi mitään teknisesti katsoen ylitsepääsemätöntä estettä radan rakentamiselle Saloon, sanoo Salon kaupunginarkkitehti Jarmo Heimo.

– Yleiskuva on se, että hanke on mahdollista toteuttaa. Tämä koskee sekä testirataa että varsinaista päärataa.

Turun ja Helsingin välille suunnitellun pääradan kustannusarvio on noin kuusi miljardia euroa. Samaan arvioon päädyttiiin viime vuoden kesällä valmistuneessa esiselvityksesssä. Noin 15 kilometrin testirata kulkisi Salosta Turun suuntaan.

Maan alla vai päällä?

Selvitys ei anna suoraa vastausta siihen, kannattaako rata rakentaa maan päälle vai alle.

– Ehkä tärkein huomio on se, että olemassa olevista rata- ja moottoritiekäytävistä ei ole hyötyä yhteyden rakentamiselle siinä määrin kuin toivoimme. Meidän täytyy lähteä miettimään rakentamista ihan radan oman tekniikan kautta, sanoo kaupunginarkkitehti Jarmo Heimo.

Hankkeen loppuraportti esitellään Salon kaupunginhallitukselle 8. toukokuuta. Salossa on määrä järjestää aiheesta myös yleisötilaisuus.

Olemassa olevista rata- ja moottoritiekäytävistä ei ole hyötyä yhteyden rakentamiselle siinä määrin kuin toivoimme. Jarmo Heimo

– Pääviesti on se, että hankkeen suunnittelua kannattaa jatkaa. Lisäksi on syytä tarkentaa mahdollisia reunaehtoja sekä kustannuksiin ja tekniikkaan liittyviä yksityiskohtia, Heimo toteaa.

200 000 euroa maksaneen selvityksen ovat rahoittaneet Tekes ja Salon kaupunki puoliksi.