Mikko Niemelä, Aurora Rämö ja Heikki Vento

Presidentti ja hallitus käsittelevät tietovuotoa tiistaina 19. joulukuuta.

Presidentti Sauli Niinistö ja hallitus käsittelevät puolustusvoimien tietovuotoa tiistaina 19. joulukuuta pidettävässä hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan kokouksessa.

Helsingin Sanomat kertoi lauantaina Puolustusvoimien Viestikoekeskuksen toiminnasta. Juttu perustui osittain asiakirjoihin, jotka oli merkattu salaisiksi ja erittäin salaisiksi.

Jutun julkaisun jälkeen presidentti ja Puolustusvoimien ylipäällikkö Niinistö kertoi, että vuodosta on käynnistetty esitutkinta, josta vastaa keskusrikospoliisi. Tutkinnan rikosnimike on turvallisuussalaisuuden paljastaminen.

Hallitukselle juttua selvittäneekin keskusrikospoliisin tai sisäministeriön edustaja.

Salaisten asiakirjojen vuotaminen on Puolustusvoimille erittäin kiusallista. Yleisesti epäiltiin, että vuoto voi heikentää Suomen turvallisuusviranomaisten kansainvälistä luotettavuutta.

Vuodon osapuolet, Puolustusvoimat ja HS eivät halunneet maanantaina kommentoida vuotoa ja sen aiheuttamia toimenpiteitä. Puolustusministeri Jussi Niinistön (sin) avustajakunnasta korostettiin, ettei Niinistö halua arvioida asiaa kesken esitutkinnan.

Päätoimittaja Kaius Niemi kertoi sunnuntaina, että hän tekee tapahtumista selvityksen Sanoma Oy:n hallitukselle. Selvityspyyntö on harvinainen. Sanoma Media Finlandin viestintäjohtaja Hanna Johde arvelee, että hallitus saa Niemen raportin muutaman päivän kuluessa.

”En halua arvioida HS:n toimintaa, koska asia on tutkinnassa.”

Viestintäoikeuden professori Päivi Korpisaaren mielestä vuodossa on kaksi osaa: vuoto ja tietojen julkaiseminen.

Lain mukaan Suomen ulkoisen turvallisuuden vuoksi salaisiksi määrättyjä asiakirjoja ei saa ”oikeudettomasti julkistaa tai toiselle välittää”.

Vuotajan lisäksi oikeuteen voi joutua myös HS:n vastaava päätoimittaja tai joku muu toimituksen jäsen.

”Tapaus on merkittävä ja ilman muuta tämä koskee molempia. En halua arvioida HS:n toimintaa, koska asia on tutkinnassa”, Korpisaari sanoo.

Korpisaaren mukaan toimittajien lähdesuoja ei ole vaarassa. Toimittajia kuullaan mahdollisesti epäiltynä, jolloin heillä ei ole velvollisuutta paljastaa lähdettä.

Rikoksesta epäillyn ei tarvitse puhua totta eikä itseään vastaan. Vastaavasti todistajan on rangaistuksen uhalla puhuttava totta.

Lähdesuojan murtaminen olisi mahdollista, jos rikoksen enimmäisrangaistus olisi vähintään kuusi vuotta. Turvallisuussalaisuuden rikkomisesta rangaistus on neljästä kuukaudesta neljään vuoteen vankeutta.

”Oikeudessa lähdesuoja voidaan murtaa, jos syyte koskee salassapitorikosta. Salassapitorikoksen perusteella lähdesuojaa ei voi murtaa esitutkinnassa”, Korpisaari sanoo.

Poliisi teki sunnuntai-iltana 17. joulukuuta kotietsinnän toisen HS:n artikkelin kirjoittaneen toimittajan kotiin.

Krp:n mukaan etsintä tehtiin tutkinnanjohtajan päätöksellä, ilman käräjäoikeuden lupaa, ”mahdollisen todistusaineiston turvaamiseksi”.

Toimittaja oli yrittänyt tuhota tietokonetta asuintalonsa kellarissa, kun kone syttyi palamaan. Paikalle hälytetyn pelastuslaitoksen mukana tuli poliisipartio, joka välitti tiedot palopaikasta krp:lle.

Kotietsinnässä takavarikoitiin HS:n mukaan 19 todistuskappaletta. Lähdesuojan vuoksi osa niistä suljettiin sinetöityihin pusseihin. Tuomioistuin päättää, mitä todistuskappaleista poliisi saa tutkia.

Krp ei suostu kertomaan päätöksen tehneen tutkinnanjohtajan nimeä ”työrauhan takaamiseksi”.

Toisena tutkinnanjohtajana toimiva Markku Ranta-aho sanoo, että poliisi harkitsee nyt, tekeekö se lisää kotietsintöjä.

Vuotoon liittyvien osapuolien kuulustelut pyritään aloittamaan mahdollisimman pikaisesti. Poliisi kuulee ainakin HS:n toimittajia sekä Puolustusvoimien väkeä.

Juttu julkaistu 18.12.2017 klo 17.54. Juttua tarkennettu 18.12.2017. 20.27. Salaisten asiakirjojen oikeudettomasta julkaisusta oikeuteen voivat joutua HS:n vastaava toimittaja tai muu toimituksen jäsen, ei HS kokonaisuutena.