Mistä on kyse? Komissio julkistaa vuosittaiset kasvuselvitykset ja "hälytysmekanismiraportit" aina vuoden lopulla.

Jäsenmaista koostuva Eurooppa-neuvosto määrittelee maaliskuussa tärkeimmät talouspoliittiset haasteet osin keskiviikkona julkaistujen maaraporttien pohjalta.

Komission mukaan EU-maiden taloudet toipuvat nyt talouskriisistä hitaasti mutta varmasti. Pahasti epätasapainossa on enää kuuden maan taloudet; Ranskan, Italian, Portugalin, Bulgarian, Kroatian ja Kyproksen.

Suomen talous on tasapainottunut ja suunta on kääntynyt parempaan, EU-komissio arvioi keskiviikkona julkaisemassaan maaraportissa. Suomeen ei siis enää sovelleta niin kutsuttua makrotalouden epätasapainomenettelyä.

Viime syksynä komissio päätti, että 13 maan tilanne vaati lähempää tarkastelua. Maat otettiin makrotalouden epätasapainojen tarkkailulistalle. Myös Suomi oli tässä joukossa.

Alla on listattu syyt, jotka auttoivat Suomen taas parhaiden talousmaiden listalle.

Vientinäkymät hieman kohentuneet

Komissio arvioi vientimarkkinoiden kutistumisen merkittäväksi vuosina 2011–2015, jolloin vienti väheni yhteensä viidenneksen aiemmasta. Viennin alamäki on pysähtynyt, mutta uutta kasvua ei ole luvassa ihan heti.

Suomi pystyy komission mielestä kuitenkin hyötymään maailman talouskasvusta tulevaisuudessa esimerkiksi korkeasti koulutetun työvoiman ja vakaan bisnesympäristön ansiosta.

Kilpailukyky ei enää heikkene

Matkapuhelinalan romahdus söi Suomen kilpailukykyä takavuosina, mutta nyt tilalle on tullut uudenlaisia startup- ja teknologiayrityksiä.

Talouskasvu on yhä heikompaa kuin ennen finanssikriisistä 2008 alkanutta taantumaa. Startup-yritysten määrän kasvu kuitenkin tukee rakenteellista muutosta.

Palkkojen kasvu heikensi kilpailukykyä vielä viime vuonna, mutta tulevaisuudessa työn yksikkökustannukset pienentyvät. Kilpailukykysopimuksen ansiosta yritysten asema paranee, kun ne pystyvät sopimaan palkoista joustavammin kuin aikaisemmin.

Pankit hyvässä kunnossa

Suomalaisten pankkien pääomat ovat komission mielestä hyvälla tasolla, ja ne ovat melko kannattavia. Niillä on myös vähemmän järjestämättömiä luottoja kuin monen muun EU-maan pankeilla.

Järjestämättömät lainat ovat lainoja, jotka asiakas on jättänyt maksamatta tietyn ajan.

Kansalaisten velkaantuminen hallittua

Suomalaisten lainanotto ja velat kasvavat, mutta eivät komission mielestä hälyttävän nopeasti. Lainakaton ansiosta asuntolainojen koko pysyy kurissa esimerkiksi verrattuna Ruotsiin tai Tanskaan.

Komissio ei kuitenkaan ole ottanut huomioon, että lainakattoa myös kierretään kulutusluotoilla. (siirryt toiseen palveluun)

Valtiolla on velkaa siedettävästi

Velka on lisääntynyt viime vuosina, mutta EU:n mielestä sitä on yhä kohtuullisesti. Lisäksi velkaantumisvauhti on hidastunut.

Suomen valtiolla on velkaa 64 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, mutta sitä on vähän verrattuna muihin euromaihin.

Köyhyysriski pienentynyt

Komissio toteaa, että viimeaikaisilla uudistuksilla pyritään listääntyvän pitkäaikaistyöttömyyden hillitsemiseen. Sen mielestä tarvitaan vielä työttömiä aktivoivia toimenpiteitä ja muun muassa koulutusmahdollisuuksien parantamista.

Riski ajautua köyhyyteen on Suomessa pienentynyt, komissio sanoo.