Yleensä kirkkovihkiminen kestää noin puoli tuntia. Tänään lauantaina Kallion kirkossa Helsingissä järjestetään vihkitilaisuus, johon aikaa kuluu kolminkertaisesti.

Puolentoista tunnin kesto ei ole ainoa poikkeuksellinen seikka Katri Korolaisen ja Janne Keräsen häissä. Vieraita on tulossa yli viisisataa, pappeja häärii alttarilla kymmenen ja kahvia keitetään 80 litraa. Eivät siis mitkään pienen piirin intiimit häät.

Kyseessä on morsiusmessu, eli perinteisen kirkkovihkimisen juhlava vaihtoehto. Ehtoollisjumalanpalvelus, jonka aikana pariskunta vihitään avioliittoon.

Morsiusmessu on hyvin harvinainen tapa avioitua. Edes kirkkohallituksen jumalanpalveluselämän asiantuntija, pastori Terhi Paananen ei osaa täsmentää kuinka harvinainen. Morsiusmessuja ei nimittäin tilastoida erikseen.

– Tuskin niitä on koko maan mittakaavassakaan vuosittain viittä enempää. Jos joku viettää morsiusmessua, voi hyvin olettaa, että he ovat kirkon työntekijöitä tai muuten kristillisestä harrastuneisuudestaan tunnettuja henkilöitä, Paananen sanoo.

Nykyään kiinnitetään lähinnä huomiota siihen, että hääjuhlassa kaikki on täydellistä. Silloin vihkitoimitus, eli se tärkein, jää juhlan varjoon. Janne Keränen, sulhanen

Ja sellaisia myös Korolainen ja Keränen ovat. Korolainen työskentelee Vantaan seurakunnilla kärkihankekoordinaattorina ja Keränen pappina Lähetysseurassa. Koska uskonnolla on keskeinen rooli pariskunnan elämässä, heille oli luontevaa ottaa naimisiinmenon yhteydessä niin sanotusti koko show.

– Tämä on meille samaan aikaan arkista ja juhlaa, sillä käymme jumalanpalveluksissa muutenkin, Korolainen sanoo häiden aattona perjantaina.

Morsiusmessu oli niin selkeä valinta, ettei pariskunta kunnolla edes muista kumpi sitä alkujaan ehdotti. Janne ehkä? Katrin vastaus oli salamannopea "todellakin mennään!"

– Meille oli selkeää, että haluamme toimia juuri näin. Nykyään kiinnitetään lähinnä huomiota siihen, että hääjuhlassa kaikki on täydellistä. Silloin vihkitoimitus, eli se tärkein, jää juhlan varjoon, Keränen pohtii.

Yhä useampi valitsee siviilivihkimisen

Vuonna 2014 siviilivihkimisten määrä ylitti ensimmäistä kertaa ikinä kirkkovihkimisten määrän 50,7 prosentilla. Toissavuonna 51,6 prosenttia kaikista solmituista avioliitoista oli siviilivihkimisiä.

Viime vuoden luvut eivät ole vielä tarkentuneet, mutta kirkkohallituksen asiantuntija Terhi Paananen uskoo, että siviilivihkimisiä on yhä enemmän. Varsinkin suurissa kaupungeissa vihkimiset hoidetaan yhä useammin ilman Raamattua.

Janne Keräselle ja Katri Korolaiselle oli selvää, että heidän häitään vietetään morsiusmessun kaavalla. Antti Haanpää / Yle

– Jos haluaa kirkollisen vihkimisen, kummankin tulee kuulua kirkkoon ja sitä myötä kun ihmiset eivät kuulu kirkkoon, maistraattivihkiminen yleistyy.

Viimeisen kolmen vuoden aikana kirkosta on eronnut 173 660 henkeä siinä missä liittyneitä on 50 284.

– Kirkon ovi käy tiuhaan. Jäsenten liikenne kulkee koko ajan ovesta sisään ja ulos, Paananen summaa.

Eron syitä ei liiemmin eritellä, mutta mukana on Paanasen mukana todennäköisesti myös jonkin verran heitä, jotka liittyvät kirkkoon ennen häitä ja eroavat sitten muutaman vuoden päästä kun jälkikasvu on kastettu.

– Kirkkoon liittyminen ja kirkosta eroaminen on nykyään helppoa, eikä kirkkoon kuuluminen ei enää samalla tavalla sellainen elinikäinen ratkaisu kuin ennen. Status vaihtelee.

Toiveena kirkkohäät ilman Jeesus-juttuja

Mitä jos ei luettaisi Raamattua? Jospa jätettäisiin ne Jeesus-jutut väliin ja onko pakko veisata niitä virsiä? Aina toisinaan papeille esitetään vihkimiseen liittyviä kysymyksiä, joiden takana on toive vähentää vihkimisen uskonnollisuutta.

Kirkon juhlava miljöö pauhaavine urkuineen ja valoa kauniisti heijastavine ikkunamaalauksineen sopisi hyvin monen pariskunnan häiden pirtaan, mutta kaavaan kuuluva uskonnollisuus tuntuu vieraalta. Että voisiko Raamatunkohdat vaihtaa vaikkapa niihin netissä vastaan tulleisiin ihaniin aforismeihin?

Jos haluaa kirkkohäät, niin nämä uskonnolliset asiat tulevat siinä sitten kaupan päälle. Terhi Paananen, pastori, kirkkohallituksen jumalanpalveluselämän asiantuntija

Paananen sanoo, että tällaisiin uteluihin papeilla on ollut tapana vastata, että kirkkovihkimisen ydinjuttuja ovat nimenomaan rukoukset, Raamatun lukeminen ja Jeesuksesta puhuminen.

– Eli jos haluaa kirkkohäät, niin nämä asiat tulevat siinä sitten kaupan päälle. Ihmiset, joille Raamattu ei ole tuttu, saattavat ajatella että sen tekstit ovat kaukana omasta maailmasta. Voi tulla positiivisena yllätyksenä joillekin, että Raamatussa puhutaan rakkaudesta.

Kulttuuritulkkaus avaa merkityksiä

Katrin ja Jannen morsiusmessun satojen vieraiden joukkoon mahtuu iso joukko heitä, joille parin omin sanoin ilmaistuna "kirkkoskenemeininki" on vierasta. Heidän takiaan koko 90 minuuttia kestävä toimitus kulttuuritulkataan. Kaksitoistasivuisen hääohjelman marginaalissa avataan tapahtumien merkityksiä ja tarjotaan vastauksia ihmettelylle.

– Jumalanpalvelus on sellainen kulttuurin, estetiikan, aatehistorian ja filosofian kudelma, että täytyy olla aika sisällä uskossa ymmärtääkseen, mitä tapahtuu. Yritetämme tässä messussa avata, että mitä kaikkea nämä ihmeelliset osat tarkoittavat, jotta ihmisten olisi helpompi seurata sitä. Vaikka kristillinen usko tai kirkko tuntuisi omalta, voi kuitenkin viihtyä ja ehkä ymmärtääkin vähän, mistä on kyse, Keränen sanoo.

Pariskunnan yhteinen pappiystävä on myös luvannut toimia päivystävänä kulttuuritulkkina koko messun ajan. Hän vastaa häävieraiden kysymyksiin chatissa parhaan taitonsa mukaan.

Paanasen mielestä on mainiota, että morsiusmessun tapahtumienkulkua tulkitaan. Messun dramaturgia ei ole välttämättä selvä tapakristityllekään, sillä ihmisten ymmärrys kristinuskon sisällöistä on hiipunut samaa tahtia kuin niinsanottu yhteinäiskulttuuri on murentunut.

Jos kadunmies tai koiranulkoiluttaja haluaa tulla hääjuhlaan mukaan ja nauttia kupin kahvia ja iloita meidän kanssa, niin se on vaan plussaa. Katri Korolainen, morsian

– Ihmisten arjessa oli vielä puoli vuosisataa sitten paljon uskonnollisia elementtejä. Tuolloin liki jokainen kuului kirkkoon. Koulussa veisattiin virsiä myös muulloin kuin uskonnontunneilla. Muu maailma ja kulttuurit eivät olleet samalla tavalla tuttuja kuin nykyään. Myös kirkon jäsenmäärä on laskenut merkittävästi siitä, mitä se oli 50 vuotta sitten, Paananen luettelee.

Kadunmieskin on tervetullut hääjuhlaan

Kun pariskunta kertoi mahtipontisista hääaikeistaan, he saivat osakseen ihmetystä, ihailua ja aika monta "mitä ihmettä te oikein ajattelitte?" -kysymystä.

Sulhasen äiti muun muassa tokaisi, että Janne sinä se sitten olet tuommoinen kouho.

– Niin teki ja mainitsi vielä, että morsian on kyllä kiva, Keränen sanoo ja hymyilee.

Koska Kallion kirkossa eivät seinät ihan heti vastaan, Korolainen ja Keränen pystyivät kutsumaan häihinsä kaikki, ketkä he halusivatkin.

– Varsinkin sellaiset tutut olivat ilahtuneita, jotka eivät ehkä odottaneet hääkutsua ja saivatkin sen, Korolainen sanoo.

Häitä ei tilastoida minnekään vieraiden lukumäärän mukaan, mutta saattaa hyvinkin olla että tänään lauantaina Helsingin Kalliossa juhlitaan Suomen suurimpiin kuuluvia häitä.

– Voi tietenkin olla, että jollain Kimi Räikkösellä on ollut vielä enemmän vieraita, sulhanen veistelee.

Morsiusmessu on jumalanpalvelus, eli kuka tahansa voi osallistua Katrin ja Jannen hääjuhlaan. Avoimien ovien häät eivät jännitä pariskuntaa.

– Tavallaan ajattelen, että se on luontevaakin, että kuka tahansa on tervetullut. Jos kadunmies tai koiranulkoiluttaja haluaa tulla hääjuhlaan mukaan ja nauttia kupin kahvia ja iloita meidän kanssa, niin se on vaan plussaa, Korolainen sanoo.

Ainoa sulhasta jännittävä asia massiivisissa häissä on kakku tai lähinnä sen riittäminen. Morsiusmessun jälkeen nautittaville kirkkokahveille mansikkakakkua on hankittu 46 kiloa ja neliömetri gluteenitonta vadelmakakkua vielä siihen päälle.

– No, onneksi on myös seitsemän kiloa pullaa.

Katso lauantain 11.3 kello 20.30 TV-uutisista, miten Katrin ja Jannen hääpäivä sujui.