Presidentti Donald Trump ja edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi kongressissa 5. helmikuuta 2019, kun presidentti piti valtakunnan tilaa koskevan vuosittaisen puheensa.

Presidentti Donald Trump ja edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi kongressissa 5. helmikuuta 2019, kun presidentti piti valtakunnan tilaa koskevan vuosittaisen puheensa. AOP

Syyskuun puolivälistä lähtien amerikkalaisia tiedotusvälineitä hallinnut Ukraina-skandaali sekä siitä käynnistynyt presidentti Donald Trumpin virkarikosprosessi lähenee huipennustaan. Kongressin edustajainhuone äänestää virkasyytteistä keskiviikon ja torstain välisenä yönä.

1) Mistä on kyse?

Viikko sitten tiistaina Yhdysvaltain edustajainhuoneen demokraatit julkaisivat presidentti Donald Trumpin virkarikossyytteen syytekohdat. Ne ovat vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen.

Epäillyssä vallan väärinkäytössä on kyse siitä, että Trump painosti Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä ensi vuoden presidentinvaalikampanjaan. Trump halusi Ukrainan aloittavan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän Joe Bidenin ja tämän pojan toimista Ukrainassa.

Tutkinnan vaikeuttamisessa on kyse siitä, ettei Trump suostunut tutkinnan kuultavaksi ja Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen.

2) Mitä nyt tapahtuu?

Tänään keskiviikkona koko edustajainhuone ottaa virkarikossyyteasian käsittelyynsä ja äänestää.

Edustajainhuone voi äänestää kustakin oikeuskomitean esittämästä syytekohdasta erikseen tai kaikista yhdessä. Jos enemmistö äänestää yhdenkin syytekohdan puolesta, presidentti saa virkarikossyytteen.

Tämän jälkeen edustajainhuone nimeää joukostaan ns. syyttäjät, jotka esittelevät virkarikossyytteen senaatille.

Puolueen mukaan tehtäviin valittaneen oikeus- ja tiedustevaliokunnan jäseniä, jotka johtivat todistajien kuulemisia.

Oikeusistuimena toimii senaatti. Siellä rikoskäsittelyä valvoo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja.

Yle, The New York Times, Harri Vähäkangas / Yle

3) Mitä oikeudenkäynnissä tapahtuu?

Viimeinen sana ja päätösvalta presidentin kohtalosta on kongressin ylähuoneella eli senaatilla. Se voi päättää pannaanko presidentti viralta vai ei.

Ennen kuin virkarikossyytekäsittely alkaa senaatissa, puolueet sopivat istunnon kulusta, kuten puheenvuorojen kestosta ja todistajien määrästä.

Varsinaisessa käsittelyssä myös syytetyllä eli presidentillä on mahdollisuus asianajajineen vastata syytekohtiin.

Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump kommentoi marraskuussa virkarikostutkintaa Valkoisen talon edustalla. Jim Lo Scalzo / EPA

Loppupuheenvuorojen jälkeen senaatti voi vetäytyä miettimään päätöstään. Sen jälkeen senaatti äänestää virkarikossyytekohdista. Presidentin syylliseksi toteaminen ja viraltapano edellyttää senaatissa kahden kolmasosan enemmistön.

Republikaaneilla on senaatissa enemmistö äänin 53 – 47, joten jo nyt pidetään lähes varmana, että Trump selviää virkarikossyytteestä. On äärimmäisen epätodennäköistä, että senaatissa demokraatit saisivat tuekseen 20 lisä-ääntä, jotta viraltapanoon vaadittava kahden - kolmasosan enemmistö täyttyisi.

Oikeuskäsittely senaatissa alkanee tammikuun alkupuolella.

4) Mitä vaikutuksia prosessilla on?

Molemmissa puolueissa yksittäiset edustajat käyvät henkilökohtaista painia, äänestääkö puolueen linjan vai oman poliittisen tulevaisuuden puolesta. Tämä koskee niin äänestystä edustajainhuoneessa kuin varsinaista oikeudenkäyntiä senaatissa ensi vuoden tammikuussa.

New York Times (siirryt toiseen palveluun) kirjoitti tiistaina, että kuusi epävarmaa demokraattiedustajaa on luvannut edustajainhuoneessa tänään äänestää puolueen linjan mukaisesti virkarikoksen puolesta. Nämä kuusi ensimmäisen kauden edustajaa tulevat osavaltioista, joissa on vahva republikaanikannatus. Jos nämä edustajat vastustaisivat virkarikosyytettä, he melko varmasti menettävät osavaltionsa demokraattien tuen ja oman paikkansa seuraavissa vaaleissa.

Vain yksi demokraatti on avoimesti siirtynyt republikaanien riveihin ja ilmoittanut vastustavansa virkarikossyytettä.

Satajäsenisen senaatin puolella sen sijaan jo muutamalla, tarkkaan laskien neljän republikaanisenaattorin mielenmuutoksella olisi demokraattien haluama vaikutus.

Senaatin republikaanijohto kannattaa lyhyttä oikeudenkäyntiä, ilman lisäkuulemisia. Demokraatit sen sijaan haluavat paikalle uusia todistajia, mm. Valkoisen talon entisen turvallisuusneuvonantajan John Boltonin.

Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondland vannoi valan edustajainhuoneessa ennen todistajanlausuntoaan 20. marraskuuta 2019. EPA

Voimasuhteet ovat nyt siis 53 – 47 republikaanien hyväksi. Jos vain neljä republikaania lähtee demokraattien rinnalla vaatimaan lisäkuulemisia, niin demokraattien äänivalta nousee 51 senaattoriin ja se vaikuttaa oikeuden kulkuun. Tuomio vaatisi silti 67 ääntä.

Uutiskanava CNN on listannut (siirryt toiseen palveluun) seitsemän republikaanisenaattoria, jotka suhtautuvat nihkeästi Trumpiin tai katsovat hänen tuhoavan presidentti-instituutiota. Heistä voi tulla republikaaneille nöyryyttävä loikkariryhmä.

Senaatin vähemmistöjohtaja, demokraattien Chuck Schumer ja republikaaninen enemmistöjohtaja Mitch McConnell käyvät nyt prosessista poliittista kauppaa.

Presidentti Trumpin henkilökohtaiseen suosioon virkarikostutkinta ei ole juuri vaikuttanut. Hänen kannatuksensa on pysynyt melko tasaisesti 43 prosentin pinnassa, kuten mielipidemittauksia kokoava sivusto FiveThirtyEight (siirryt toiseen palveluun)näyttää.