Vuodenvaihteessa Suomessa käynnistettiin perustulokokeilu, jossa kaksituhatta 25–58-vuotiasta työtöntä saa perustuloa 560 euroa kuussa ilman ehtoja tai tarveharkintaa. Perustulo on veroton etuus, ja se ei pienene, vaikka saaja työllistyisi.

Kaksivuotisella kokeilulla yritetään selvittää, miten sosiaaliturvaa voitaisiin muuttaa paremmin vastaamaan työelämän muutoksia.

Perustulokokeilun yhtenä ajatuksena on yksinkertaistaa monimutkaista etuusjärjestelmää. Työtön ihminen joutuu ponnistelemaan erilaisten ilmoitusten kanssa, jos hänelle olisi tarjolla esimerkiksi tilapäistä työtä. Lisäksi voi seurata epävarmuus tukien jatkuvuudesta, eli niin sanottu byrokratialoukku.

Perustulossa on kyse vastikkeettomasta tuesta. Suomeksi sanottuna ilmaisesta rahasta, jota jaettaisiin kaikille. Palkkatyötä kunnioittavassa yhteiskunnassa se herättää epäilyjä.

Tutkija Ville-Veikko Pulkka on mukana Kansaneläkelaitoksen johtamassa perustulon tutkimusryhmässä. Hän uskoo, että tulevaisuudessa perustulon suuntaan siirtyminen olisi oikea ratkaisu.

Kansanedustaja Ben Zyskowicz (kok) suhtautuu kriittisesti perustuloon. ”Suuri kurpitsa, joka tulee ja ratkaisee kaikki asiat”, Zyskowicz luonnehti perustuloa eduskuntapuheessaan viime lokakuussa.

Ville-Veikko Pulkka: ”Perustulokeskustelussa tärkeä kysymys on, mitä on työ.”

Nyt perustuloa kokeillaan, mutta mihin kysymykseen kokeilulla yritetään saada vastaus?

PULKKA: Hallitus on omien linjauksiensa mukaisesti kiinnostunut kokeilemaan, parantavatko paremmat taloudelliset kannustimet työllisyyttä Suomessa. Kokeilun ensimmäinen vaihe mahdollistaa sen selvittämisen, kuinka pitkäaikaistyöttömät reagoivat kannustimiin ja pienempään byrokratiaan.

ZYSKOWICZ: Nyt käynnissä oleva kokeilu ei ole perustulokokeilu. Se on pitkäaikaistyöttömien kannustinkokeilu. Perustulon ideana on korvata useita eri sosiaaliturvamuotoja yhdeksi perustuloksi. Tämä kokeilu korvaa ainoastaan perustyöttömyysturvan.

Nyt kokeillaan, työllistyykö kokeiluryhmä, jonka jäsenet saavat työllistyessään pitää perustulon eli tosiasiassa työttömyyskorvauksensa, paremmin kuin muut pitkäaikaistyöttömät, jotka joutuvat työllistyessään luopumaan työttömyyskorvauksestaan. Minusta on aivan päivänselvää, että kokeilun lopputulos on se, että kyllä työllistyy.

PULKKA: Ei se ole päivänselvää. Taloudelliset kannustimet eivät välttämättä vaikuta ihmisten työllistymishaluihin. Valtioneuvoston kanslian raportista selviää, että esimerkiksi tuloverotuksen alentamisella ei ole ollut merkittävää vaikutusta ihmisten työllistymispäätöksiin.

ZYSKOWICZ: Toinen syy, miksi en pidä kokeilua onnistuneena, on se, että nyt kokeillaan mallia, joka ei ole taloudellisesti mahdollinen. Jos tämä skaalattaisiin koko väestöä koskevaksi, niin hintalappu olisi 11 miljardia euroa. Toivon, että näille ulkomaalaisille tutkijoille ja medioille, jotka ovat käyneet tätä asiaa ihmettelemässä ja ihastelemassa, kerrotaan, että kokeilemme nyt Suomessa jotain sellaista, joka ei ole mahdollista.

Ben Zyskowicz

Ikä: 62

Työ: Kansanedustaja (kok)

Koulutus: Oikeustieteen kandidaatti

Millä tavalla perustulokokeilu kannattaisi järjestää, Ben Zyskowicz?

ZYSKOWICZ: Kannatan sitä, että kun tehdään merkittäviä yhteiskunnallisia uudistuksia, niitä pitää mahdollisuuksien mukaan pyrkiä etukäteen arvioimaan ja kokeilemaan. Mutta ei ole olemassa perustulomallia, joka toteuttaisi erilaiset perustuloon suunnatut odotukset tai unelmat. Ajatus perustulosta on niin ilmassa oleva ja epärealistinen, että sitä ei edes pysty kokeilemaan.

PULKKA: Tutkimusryhmän loppuraportissa korostetaan, että perustulokokeilua pitää laajentaa ensimmäisen vaiheen jälkeen myös pienituloisiin työllisiin. Silloin on mahdollista saada myös vastaus kysymykseen, laiskistaako vastikkeeton raha.

Miksi perustulo voisi olla hyvä ratkaisu, Ville-Veikko Pulkka?

PULKKA: Tulevaisuuden työelämässä, digitaalisessa taloudessa, nykyiset ongelmat kärjistyvät. Tarvitaan nykyistä joustavampia ratkaisuja. Byrokratialoukut syntyvät paljolti tarveharkinnasta. Tulevaisuudessa pitää pystyä joustavammin yhdistämään itsensä työllistämistä ja palkkatyötä sekä kouluttautumaan uudelleen omaehtoisesti. Nykyjärjestelmä on liian jäykkä siihen.

Jos byrokratialoukkuja ei pystytä purkamaan, merkittävällä osalla työvoimaa on vaikeuksia selvitä työmarkkinoilla. Kuten on jo tällä hetkellä.

Oma visio on, että lähdetään asteittain tarkistelemaan tarveharkinnan mielekkyyttä ja velvoitteita, joita nykyään työttömille asetetaan. Jos todetaan, että tarveharkinnan asteittainen purkaminen ei riitä, jonkinlaisena visiona voisi pitää vastikkeetonta perustuloa tai lähes vastikkeetonta perustuloa.

ZYSKOWICZ: Nämä ongelmat ovat todellisia. Jos joku pystyisi esittämään perustulomallin, joka toteuttaisi ainakin useimpia perustuloon liitettyjä toiveita ja olisi taloudellisesti kestävä, niin sellaisen kokeilemista kannattaisin.

Toisin tähän rinnalle myös niin sanotun osallistavan sosiaaliturvan kokeilun. Sen ideana on, että pitkään työttömänä olleella työkykyisellä ihmisellä olisi mahdollisuus, mutta myös velvollisuus, tehdä jotain merkityksellistä. Se voisi olla esimerkiksi lähiyhteisön tai yhteiskunnan kannalta merkittävää toimintaa. Se ei olisi pakkotyötä, vaan esimerkiksi vapaaehtoistyötä muutaman tunnin viikossa.

Nykyistä laajempi kokeilu voisi olla perusteltu, mutta itse asettaisin sen ehdon jatkokokeilulle, että myös tätä osallistavaa sosiaaliturvaa kokeiltaisiin.

PULKKA: Osallistumistulo voisi olla yksi ratkaisu tunnustaa myös muu työ palkkatyön rinnalla. Ihminen voisi työttömyysturvalla jonkinlaista korotusosaa vastaan esimerkiksi hoitaa lähiomaista. Osallistumistulon ongelma on kuitenkin siinä, kuinka määritellään, mikä on riittävää osallistumista.

Perustuloa on perusteltu sillä, että tulevaisuudessa palkkatyötä ei riitä kaikille. Jääkö osa ihmisistä vaille työtuloja?

ZYSKOWICZ: Uskon, että digitalisaatio vie työpaikkoja. Toisaalta se luo myös uusia. Digitalisaatio lisäksi luo uusia mahdollisuuksia byrokratialoukkujen välttämiseen.

Mutta minulle perustulo on myös periaatteellinen kysymys. Onko oikein, että ihminen voi itse valita, elääkö hän oman työnsä varassa vai muiden työnteon varassa? Sosiaaliturva, eli palvelut ja tulonsiirrot, perustuvat työntekoon ja yrittäjyyteen. Olen niin vanhanaikainen, että minua tökkii ajatus siitä, että työkykyinen ja työikäinen ihminen voisi vapaasti valita sen vaihtoehdon, että hänpä elää vaikkapa naapurinsa työnteon varassa. Aamuisin hän voisi sitten katseella seurata, kun naapuri menee töihin.

PULKKA: Perustulokeskustelussa tärkeä kysymys on, mitä on työ. Itse määrittelisin sen hieman laajemmin kuin pelkkä palkkatyö. Miksi telemarkkinointia pidetään merkittävämpänä työnä kuin Wikipedian kirjoittamista? Ensimmäinen on palkkatyötä, toinen ei. Tulevaisuudessa tuotantoa tapahtuu yhä enemmän virallisten työmarkkinoiden ulkopuolella epämuodollisena työnä. Hoivaa on tehty iät ajat näin. Jatkossa hoivaa tapahtuu paljon, koska väestö vanhenee.

Palkkatyön kysyntä vähenee suurella todennäköisyydellä, koska yhä useammat työtehtävät ovat automatisoitavissa. Olisi tärkeä, että tunnustetaan yhteiskunnallisesti mielekkääksi toiminnaksi myös muita aktiviteetteja kuin pelkkä palkkatyö.

ZYSKOWICZ: Wikipedian kirjoittaja tekee arvokasta työtä. Jos hän kuitenkin saa esimerkiksi perustuloksi kutsutun toimeentulonsa yhteiskunnalta, tämä tilanne perustuu ainakin näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa siihen, että riittävän moni tekee sellaista työtä, josta joku on valmis maksamaan.

Ville-Veikko Pulkka

Ikä: 27

Työ: Tutkija, Kelan perustulokokeilun tutkimusryhmän jäsen

Koulutus: Yhteiskuntatieteiden maisteri (tohtorikoulutettava Helsingin yliopistossa)

Lokakuussa vertasit eduskuntapuheessasi perustuloa Suureen kurpitsaan, Ben Zyskowicz. Miksi?

ZYSKOWICZ: Vertaus liittyi siihen, että perustulo on yleiskäsite, johon kukin heijastaa omia unelmiaan. Joku pitää hienona, että työnteko aina kannattaa. Itsekin pidän sitä tosi hienona. Toinen uskoo, että päästään byrokratiasta, kolmas uskoo, että päästään köyhyydestä, neljäs uskoo, että päästään tarjoamaan pienipalkkaisempaa työtä, viides uskoo, että päästään eroon pienipalkkaisesta työstä.

Ja kaikki uskovat, että tämä ei maksa enempää kuin nykyjärjestelmä. Siinä on vähän samaa kuin Tenavat-sarjakuvan Suuressa kurpitsassa, jota Eppu odotti aina joulun alla, joka tulee ja ratkaisee kaikki ongelmat.

Voitaisiinko perustulo rakentaa niin, että siitä ei tulisi lisäkustannuksia?

PULKKA: Tutkimusryhmässä meillä oli monenlaisia malleja, joissa verotuskin olisi ollut mukana. Nyt verotusta ei saatu tällä aikataululla mukaan. Tämä malli valittiin, mutta siis päätökset tehtiin muualla kuin meidän tutkimusryhmässä.

Perustulon hinta riippuu tavoitteista. Kyllä kustannusneutraalilla mallilla voi saavuttaa joitain tavoitteita, kuten vähentää byrokratiaa. Mutta jos tavoitteena on parantaa taloudellista kannustavuutta, niin siihen kustannusneutraali vaihtoehto vastaa heikonlaisesti.

ZYSKOWICZ: Tarkoittaisiko kustannusneutraali, että pitkäaikaistyötön saisi niukemman toimeentulon kuin nykyisin?

PULKKA: Tavoitteena oli, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevien asema ei heikkenisi.

ZYSKOWICZ: Jos tehtäisiin kustannusneutraali malli, niin pitkäaikaistyöttömien toimeentulo olisi nykyistä niukempi. Hyväksyvätkö perustulon ajajat tätä? Eivät varmasti.

PULKKA: Se, olisiko perustulo taloudellisesti kestävä vai ei, johtuu paljolti siitä, romahtaisiko työllisyys sen seurauksena. Se vähentäisi verotuloja.

Ben Zyskowicz: ”Saako ihminen valita, elääkö hän oman työn vai naapurin työn varassa?”

Hetkinen, eikö perustulon tarkoituksena ole parantaa työllisyyttä? Onko olemassa vaihtoehto, että se heikentääkin työllisyyttä?

PULKKA: Suomessa perustulo halutaan useimmiten nähdä ansiotyöhön kannustamisena. Kansainvälisessä keskustelussa puhutaan siitä, että digitaalisessa taloudessa tarvitaan perustuloa, jotta ansiotyötä voidaan jakaa tasaisemmin ja tunnustaa myös ansiotyön ulkopuolella tapahtuva taloudellisesti merkityksellinen toiminta, kuten vapaaehtoistyö.

Perustulon työllisyysvaikutuksista saadaan luotettavaa tietoa vain, jos kokeilu laajennetaan myös työllisiin ja testataan erilaisia perustulon tasoja ja veromalleja.

Mikä olisi paras malli: nykyinen, perustulo vai jokin muu?

ZYSKOWICZ: Työkykyisen ja työikäisen ihmisen on oltava valmis tekemään töitä ja saamaan oma ja perheensä toimeentulo oman työn kautta. Nykyjärjestelmässä on paljon ongelmia, jotka liittyvät kannustinloukkuihin. Työnteko ei ole aina riittävän kannattava vaihtoehto. Tämä korostuu varsinkin yksinhuoltajaperheissä. Jokin mättää pahasti, kun Lapissa on tuhansia työttömänä, mutta talvikauden aikana tarvitaan siivoojia Baltian maista. Kannatan vastikkeellisuutta, johon nykyhallitus on pyrkinyt.

PULKKA: Meillä on sama lähtökohta, että ihmiset haluavat tehdä töitä. Ja molemmat pidämme byrokratialoukkua isona ongelmana. Väitän, että loukut syntyvät siitä, että ihmisillä ei ole riittävästi mahdollisuuksia vaikuttaa itseen kohdistuviin toimenpiteisiin, vaan ne tulevat viranomaispäätöksinä. Byrokratialoukut johtuvat tarveharkinnasta ja nykyisestä aktivointipolitiikasta. Niitä pitäisi lähteä asteittain purkamaan, ja samalla tutkia, mikä toimii ja mikä ei. Perustulo voi olla yksi vaihtoehto tulevaisuudessa.