Tästä on kyse Ainejärjestö tai kilta on yhden oppiaineen tai saman alan opiskelijoiden perustama järjestö, joka ajaa opiskelijoiden etuja ja järjestää tapahtumia.

Ainejärjestötoiminta on opiskelijoiden omaa harrastetoimintaa.

Killat ja ainejärjestöt ovat yhteistyössä tiedekuntiin ja yliopiston henkilökuntaan.

Elina Honkasen cv järjestötoiminnasta on vaikuttavaa luettavaa.

Honkanen on toiminut muun muassa Tiima ry:n sosiaalipoliittisena vastaavana, varapuheenjohtajana sekä viestintävastaavana. Hän on ollut myös historian opiskelijoiden liiton sihteeri, Oulun yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston varajäsen ja sääntöryhmän jäsen. Lisäksi Honkanen toimi Suomen ylioppilaskuntien liiton kehitystyöasiain neuvottelukunnan jäsenenä.

Parhaillaan Honkanen toimii yliopistokollegion jäsenenä sekä Oulun Humanistisen killan puheenjohtajana.

Viiden vuoden opiskeluihin mahtuu myös viiden kuukauden vaihto-opinnot Australiassa ja kolme kuukautta korkeakouluharjoittelussa Dublinissa.

Silti Honkasen opinnot ovat näillä näkymin myöhästymässä vain 1,5 vuodella.

Kiltatoiminta voikin usein viedä mennessään ja se saattaakin venyttää opintoja. Tai opintojen venyminen on helppo laittaa järjestötoiminnan piikkiin.

Ainejärjestöjen pyrkimyksenä tyytyväiset opiskelijat

Killat tai ainejärjestöt ovat opiskelijoiden järjestöjä, jotka keskittyvät opiskelijoiden edunvalvontaan ja siihen, että kaikilla olisi mukava opiskeluaika.

– Toki me järjestämme myös kaikenlaisia tapahtumia: on lautapeli-iltoja, leffakerhoa, urheilua ja myös niitä bileitä, Honkanen kertoo.

Kilta on synonyymi teekkareiden ainejärjestölle. Kansallisena poikkeuksena on Oulun yliopisto, jossa myös muut ainejärjestöt käyttävät nimitystä kilta. Kilta voi olla myös ainejärjestöjen kattojärjestö, kuten esimerkiksi Tiima ry on historian opiskelijoiden ainejärjestö, joka kuuluu Oulun yliopiston Humanistiseen kiltaan.

Alussa tuntui siistiltä olla mukana siellä missä tapahtuu. Elina Honkanen

Killoilla ja ainejärjestöillä on lisäksi myös omat koulutuspoliittiset tehtävänsä. Oulun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan koulutusdekaani Jyrki Mäkelä kertoo, ettei kiltojen merkitystä voi väheksyä.

– No esimerkiksi meidän lääketieteellinen kiltamme tekee kiistatta kaikkien opiskelijoiden eteen työtä. Kilta on järjestö, joka tuo opiskelijoiden mielipiteet esille tiedekunnan henkilökunnalle.

Myös Oulun yliopiston Humanistisen killan puheenjohtaja Elina Honkanen suitsuttaa humanistien toimivaa yhteyttä tiedekuntaan.

– Henkilökuntaa oikeasti kiinnostaa meidän mielipiteemme ja meitä kuunnellaan. Isoimmissa muutoksissa killat ovat yhteistyössä ylioppilaskuntaan, joka on selkeästi isompi organisaatio.

Mitä ainejärjestötoiminnasta voi hyötyä?

Honkanen kertoo, että ainejärjestöissä oppii kokouskäytäntöjä ja järjestöjen toimintaa. Viestintätaidot, markkinointi ja delegoinnin tärkeys korostuvat ainejärjestöissä.

– Alussa tuntui siistiltä olla mukana siellä missä tapahtuu, mutta parasta kuitenkin on ollut se, kun on tutustunut paljon uusiin ihmisiin ja saanut uusia kavereita.

Honkanen uskoo, että hän voi käyttää ainejärjestöissä ja killoissa opittuja asioita hyödyksi tulevaisuuden ammatin tavoittelemisessa.

– Minulla on haaveena työskennellä rauhanvälitysorganisaatiossa tai järjestössä, ja siitä on varmasti hyötyä, että osaan järjestön toimintatavat.

Oulun yliopistossa toimii yhteensä 41 ainejärjestöä ja kiltaa. Risto Degerman / Yle

Lääketieteellisen tiedekunnan koulutusdekaani Jyrki Mäkelä kertoo esimerkkitapauksesta, jossa lääketieteen opiskelijat menettivät sairaalan remontin myötä paljon pukukaappeja.

– Kilta oli asiassa erittäin aktiivinen ja rummutti pukukaappipaikkojen puolesta. Nyt heidän pukunsa pysyvät siistimpinä, eivätkä ne pyöri reppujen pohjilla.

Ainejärjestötoiminta on harrastustoimintaa

Oulun yliopiston Humanistisen Killan puheenjohtaja Elina Honkanen kertoo, että hänellä menee kiltatoimintaan viikoittain noin viisi tuntia.

– Toki puheenjohtajana menee usein muita enemmän aikaa, mutta muissa pesteissä työnkuva ja vaatimus hommiin vaihtelee tosi paljon.

Ainejärjestöt ja killat vievät aikaa. Siksi Honkasen mielestä olisi tärkeää, että kiltatoiminnasta kiinnostuneet opiskelijat muistaisivat velvoitteensa opinnoista eivätkä uppoutuisi liikaa niiden toimintaan.

– Opiskelijoiden tulisi miettiä, minkälaisen panoksen voi antaa, ja siihen pitää sitoutua. Toisena ääripäänä näkyy useasti, että alun innostus kiltatoimintaa laskee ja hommat jäävät tekemättä.