Työttömyys: Karine Liger, 50, käyttää päivittäin keskimäärin 3–6 tuntia työhakemusten tekemiseen. Hän pitää aktiivimallia epäoikeudenmukaisena.

Työttömyystukien aktiivimalli tulee voimaan vasta maanantaina, mutta se on jo ehtinyt nostaa vastalauseiden vyöryn: useat työntekijäliitot uhkaavat poliittisilla lakoilla.

Lisäksi aktiivimallin kumoamista vaativa kansalaisaloite keräsi muutamassa päivässä eduskuntakäsittelyyn vaadittavat 50 000 allekirjoitusta.

Katso jutun lopusta videolta, mitä aktiivimalli käytännössä tarkoittaa.

Yksi aloitteen allekirjoittajista on kaksi vuotta työttömänä ollut espoolainen Karine Liger, 50, joka sanoo pitävänsä uudistusta ”naurettavana”.

Aktiivimalli leikkaa työttömyysetuutta lähes viisi prosenttia sellaisilta henkilöiltä, jotka eivät tee kolmen kuukauden aikana vähintään 18:aa tuntia palkkatyötä tai osallistu viitenä päivänä te-toimiston palveluihin.

– Kahden vuoden aikana olen lähettänyt 182 työhakemusta ja päässyt 9 kertaa haastatteluun. Ei työnhakija pysty itse päättämään, tuleeko hän valituksi työhön vai ei, Liger sanoo.

” Pyrin jo nyt aktiivisesti työllistymään ja uskon, että niin pyrkii suurin osa muistakin työttömistä.

Hänen mielestään aktiivimalli ei ”aktivoi” työttömiä vaan toimii tukien leikkausautomaattina.

– Olen jo nyt aktiivinen. Käytän keskimäärin 3–6 tuntia päivässä työhakemusten tekemiseen, sillä haen työnantajista taustatietoa ja teen joka kerta profiloidun hakemuksen. Pyrin jo nyt aktiivisesti työllistymään ja uskon, että niin pyrkii suurin osa muistakin työttömistä.

Avoimiin työpaikkoihin valitaan harvoin työttömiä

Ligerin työhistorian ja koulutuksen perusteella voisi ajatella, että hänellä olisi hyvät mahdollisuudet saada töitä: hän on tehnyt 20 vuoden työuran esimerkiksi yritysten tiedottajana ja pyörittänyt lisäksi omaa viestintäyritystä.

Kun yrityksen näkymät heikkenivät finanssikriisin jälkeen 2010-luvun alkuvuosina, Liger päätti hankkia ylemmän korkeakoulututkinnon. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuoden 2016 alussa.

– Hankin tutkinnon nimenomaan siksi, että minulla olisi mahdollisuus työllistyä palkansaajaksi työmarkkinoille. En kuvitellut, että se kävisi sormia napsauttamalla, mutta kyllä se silti tuli yllätyksenä, etten päässyt edes haastatteluihin.

” Työttömyydestä on tullut stigma. Se on koko yhteiskunnan kannalta haitallista, sillä nimenomaan työttömien työnhakijoiden työllistäminen pienentäisi julkisia menoja.

Liger kertoo hakeneensa muun muassa tiedottajan ja viestinnän suunnittelijan paikkoja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Hän sanoo huomanneensa, että avoimiin työpaikkoihin valitaan työttömien sijaan useimmiten henkilöitä, jotka ovat jo töissä jossain muualla.

– Työttömyydestä on tullut stigma. Se on koko yhteiskunnan kannalta haitallista, sillä nimenomaan työttömien työnhakijoiden työllistäminen pienentäisi julkisia menoja.

Onko leikkaus iso vai pieni?

Hallitus pyrkii aktiivimallin tuomalla tukileikkauksen uhalla kannustamaan työttömiä hakeutumaan töihin nykyistä ahkerammin ja nopeammin.

Aina sinnikäskään työnhaku ei tuota tulosta, eikä te-toimistojen palveluita ole etenkään syrjäseuduilla tarjolla riittävästi. Tästä oli huolestunut myös eduskunnan perustuslakivaliokunta. Se halusi lakiin muutosta, joka takaisi sen, ettei töihin tai palveluiden piiriin tuloksetta pyrkineiden tukia leikattaisi.

Hallitus ei tehnyt valiokunnan toivomia muutoksia, joten työnhaun epäonnistuminen ei ole syy välttyä tuen leikkaukselta.

Useat hallituspuolueiden edustajat sanoivat eduskuntakeskusteluissa, ettei 4,65 prosentin leikkaus työttömyystukeen ole toteutuessaankaan valtavan suuri.

Pelkkää työmarkkinatukea saavilla leikkaus pudottaisi tukea 697 eurosta 664 euroon eli 33 euroa. Karine Liger saa lapsikorotuksen kanssa nykyisellään 802 euroa, mutta leikkaus veisi summasta 37 euroa. Liger itse pitää summaa merkittävänä.

– Se vastaa lähes puolta nelihenkisen perheemme viikon ruokaostoksista. Niin tiukilla tässä mennään, Liger sanoo.