Omega-3-rasvahappoja sisältävän ravinnon ja monipuolisen suolistobakteeriston välillä on yhteys, tutkijat uskovat.

Mitä enemmän erilaisia hyviä bakteereja asustaa ihmisen suolistossa, sitä vähemmän hänellä diagnosoidaan sairauksia. Näin kuuluu yleinen nyrkkisääntö.

Suoliston monipuolisen bakteeriston on havaittu alentavan muun muassa diabeteksen, liikalihavuuden ja suolistotulehdusten riskiä.

Mikäli taas ”huonot bakteerit” saavat yliotteen suolistossa, syntyy tulehdustilaa ylläpitävä dysbioosi. Se on yhdistetty kroonisten suolistosairauksien lisäksi esimerkiksi astman, diabeteksen, lihavuuden, rasvamaksan ja tiettyjen syöpätautien syntyyn.

Myös suolistobakteerien vähenemisestä näyttää muodostuneen ongelma nykyihmiselle.

Esimerkiksi vuonna 2013 Nature-lehdessä julkaistu suolistobakteerien geenianalyysi osoitti, että neljäsosalla tutkimukseen osallistuneista suolistobakteerien määrä oli noin 40 prosenttia keskimääräistä alhaisempi.

Vaikuttaisi kuitenkin siltä, että suolistobakteeriston määrään voidaan vaikuttaa ruokavaliolla, kertoo Scientific Reports -lehdessä syyskuussa julkaistu tutkimus. Sen mukaan suolistobakteeristo oli monipuolisempi sellaisilla ihmisillä, jotka saavat ravinnostaan paljon omega3-rasvahappoja.

Omega-3-rasvahappoja saadaan esimerkiksi kasviöljystä, juoksevista marganiineistä, kalasta ja siemenistä. Rasvahappoja voi hankkia myös popsimalla ravintolisiä.

Tutkimuksessa omega-3:n saannin ja suolistobakteerien välistä yhteyttä selvitettiin keski-ikäisillä ja tätä vanhemmilla naisilla. Kyseessä oli kohorttitutkimus, jossa oli tarkastelussa 876 kaksosnaisen tiedot. Kohortti on joukko ihmisiä, jotka on valittu tilastolliseen tutkimukseen jonkin yhteisen piirteen perusteella.

Tutkijat analysoivat koehenkilöiden veren omega-3-pitoisuutta sekä suoliston mikrobiston koostumusta. Kyseessä oli huomattavasti tarkempi menetelmä esimerkiksi kyselytutkimukseen verrattuna.

Paljastui, että omega3:n korkea pitoisuus veressä oli vahvasti yhteydessä terveiden bakteerien monimuotoisuuteen ja määrään suolistossa.

Yhteyteen ei vaikuttanut myöskään se, oliko koehenkilöiden ruokavaliossa paljon kuituja. Ei, vaikka ravintokuidut ovat yksi bakteerien tärkeimmistä ravinteista.

Lisäksi havaittiin yhteys veren korkean omega3-pitoisuuden ja suoliston korkean N-karbamyyliglutamaatti-pitoisuuden (NCG) välillä.

”Tämän yhdisteen on eläimillä osoitettu vähentävän suoliston hapetusstressiä”, kertoo tutkimuksessa mukana ollut tohtori Christina Menni.

Tutkijat uskovatkin, että osa omega-3:n hyvästä vaikutuksesta suolistossa voi johtua siitä, että omega3 saa bakteerit tuottamaan NCG:tä.

Tutkimuksissa on saatu kasvavassa määrin viitteitä myös siitä, että suoliston bakteerikantaan vaikuttamalla on mahdollista hoitaa fyysisten oireiden ohella mielenterveyttä.

Asiantuntijat kuitenkin korostavat, että probioottien mielenterveyttä hoitavat tulokset ovat alustavia. Muun muassa yhdysvaltalainen mikrobiomitutkimuksen uranuurtaja, professori Mark Lyte on varoittanut varoittaa, että probiootteja ei pidä hehkuttaa ennenaikaisesti ihmelääkkeenä.