Arabiankieliset puhuvat Suomesta isossa Facebook-ryhmässä. Keskustelunaiheet ulottuvat presidentinvaaleista ruokakulttuuriin. Kummastelua herättää myös suomalaisten hiljaisuus.

Manar Al-Abedi kattaa teetä ja halvaa Itä-Helsingissä sijaitsevan kerrostaloasuntonsa olohuoneen pöytään. Hän ylläpitää täällä tulkin töidensä ohessa Finnish Affairs -nimistä Facebook-ryhmää.

Suomessa asuville arabiankielisille suunnattuun yhteisöön kuuluu jo noin neljätuhatta jäsentä. Osa jäsenistä on turvapaikanhakijoita tai turvapaikan saaneita, osa on asunut Suomessa jopa kymmeniä vuosia.

Ryhmän tavoite on jakaa totuudellista tietoa kaikista Suomessa asumiseen liityvistä asioista: uutisista, arjen ilmiöistä, kulttuurista ja yhteiskunnasta.

Toinen ylläpitäjä on opettaja-toimittaja Jamel Saltne. Hän ja Al-Abedi puhuvat sujuvaa suomea. Heistä on tullut arabiaa puhuvien luottoihmisiä, joilta saa tärkeää tietoa niin verkossa kuin elävässä elämässä.

– Ihmiset kyselevät meiltä kaikkea mahdollista, koska he ajattelevat että tiedämme kaiken. Joskus naurattaa, että enhän minä ole mikään viranomainen, Al-Abedi sanoo ja nauraa.

Ryhmän jäsenten kysymykset ja kommentit voi jakaa karkeasti kolmeen aihealueeseen: yhteiskunnalliset asiat, kulttuuri ja arjesta selviäminen.

Al-Abedi kertoo, että yksi sitkeimmistä väärinkäsityksistä on turvapaikanhakijan päivärahan alkulähde. Hänen mukaansa yllättävän moni turvapaikanhakija luulee rahan tulevan YK:lta eikä Suomen valtiolta.­

Mikä Suomessa tulee arabiaa puhuville isoimpana yllätyksenä?

– Hiljaisuus, Saltne sanoo empimättä.

– Monet yllättyvät huomattuaan, että täällä pidetään huonona asiana puhua vieraille bussissa.

Toisaalta tulokkaat yllättyvät tavan takaa iloisesti siitä, kuinka avuliaita suomalaiset ovat.

– Kun kadulla pyytää vastaantulijalta apua, suomalainen pysähtyy ja auttaa, Al-Abedi kehuu.

Suomen ruokakulttuurin erikoisuudet herättävät keskustelua ja hilpeyttäkin. Moni ei ymmärrä varsinkaan, kuinka kalakeittoon voi laittaa maitoa.

– Lähi-idän maissa maitoa juodaan aamiaisella. Kala ja maito eivät missään tapauksessa kuulu yhteen, Al-Abedi nauraa.

Hän kertoo, että yksi yleisimmistä kulttuurieroista ja sitä kautta yllätyksistä liittyy hajusteisiin. Hän on opastanut useita tuttujaan hillitsemään niiden käyttöä.

– Monet Lähi-idästä tulevat tykkäävät laittaa paljon tuoksua ennen kuin lähtevät ulos.

” Moni on kysynyt, voiko Huhtasaari voittaa vaalit ja ovatko rajat kohta kiinni. Joku ihmetteli, miten niin kauniilla naisella voi olla niin rumia mielipiteitä.

Niin, ja sää. Pärjääminen talvi-Suomessa on kuuma keskustelunaihe.

Mustasta jäästä varoittava päivitys on kerännyt jäseniltä hersyviä kommentteja. Yksi toteaa näyttävänsä jäällä kävellessään pingviiniltä. Toinen on julkaissut videon jäällä liukastelevasta miehestä ja kirjoittanut oheen suomeksi sanan ”liukas”.

Kulttuurin ohella puhuttaa yhteiskunta. Siihen liittyy myös huolia.

”Kenellä on Suomessa tällä hetkellä äänioikeus?” eräs ryhmän jäsen kysyy presidenttiehdokas Laura Huhtasaaren (ps) esittelyn kommenttikentässä.

Al-Abedi ja Saltne ovat julkaisseet ryhmässä jokaisen presidenttiehdokkaan arabiankielisen henkilöprofiilin. Eniten keskustelua kirvoittaa Huhtasaari.

– Moni on kysynyt, voiko Huhtasaari voittaa vaalit ja ovatko rajat kohta kiinni. Joku ihmetteli, miten niin kauniilla naisella voi olla niin rumia mielipiteitä, Saltne sanoo.

Huhtasaaren puolue on ollut Lähi-idästä tulleiden huolenaihe jo pitkään. Al-Abedi kuitenkin uskoo, että politiikasta kiinnostuminen nostaa ulkomailta tulleiden äänestysaktiivisuutta.

– Uskon, että maahanmuuttajat kiinnostuvat äänestämisestä vaalista toiseen enemmän.

Sosiaalisessa mediassa on useita Suomeen muuttaneille arabiankielisille suunnattuja yhteisöjä. Finnish Affairs on yksi suurimmista.

Kun Suomeen suuntautui 2015 Lähi-idästä pakolaisaalto, arabiankielisten tarve saada luotettavaa tietoa yltyi huutavaksi. Siksi Al-Abedi ja Saltne perustivat ryhmän huhtikuussa 2016 .

Kumpikin on muuttanut Suomeen Irakista, Al-Abedi 1995 ja Saltne 2006. Ennen Finnish Affairsia he moderoivat toista Facebook-ryhmää. Siellä Suomesta liikkui valeuutisiin, huhupuheisiin ja väärinkäsityksiin perustuvaa virheellistä tietoa.

Monet Lähi-idästä tulleet ovat tottuneet maitoon aamiaispöydässä, eivät kalakeitossa.­

Ryhmälle kävi kuten nettiyhteisöille usein: ylläpitäjät ja jäsenet nahistelivat, sääntöjä ei noudatettu ja koko yhteisön tarkoitus hämärtyi.

Al-Abedi ja Saltne tarkistavat Finnish Affairsiin jäsenyyttä pyytävien profiilit ja moderointi on tiukkaa: riitelyä ei sallita. Arkojen aiheiden – kuten suurmoskeijan tai Isisin – kohdalla kommentointi voidaan sulkea.

He julkaisevat ryhmässä arabian kielelle kääntämiään uutisia ja tietoiskuja Suomesta sekä vastaavat kysymyksiin. Tarkoitus on jakaa puolueetonta tietoa ihmisille, jotka muodostavat nyt jo maan kolmanneksi suurimman vieraskielisen ryhmän.

– Suomenkielisen median seuraaminen voi olla hankalaa heillekin, jotka ovat saaneet kansalaisuuden, Saltne toteaa.

Kun ihminen on saanut katon päänsä päälle ja hieman rahaa taskuun, hän alkaa miettiä tulevaa.

Ulkona on synkkää ja kylmää – miten siellä pärjää? Mihin asti ruokakauppa on auki? Töitäkin olisi mukava saada, mutta mistä niitä voi hakea?

Ihmisen on hankalaa ottaa kaikesta tästä selvää, jos hän ei tunne paikallisia eikä tietoa ole hänen äidinkielellään.

Varsinkin turvapaikanhakijat ja turvapaikan saaneet pyytävätkin Al-Abedilta ja Saltnelta apua arjesta selviämiseen. Viime aikoina kysymyksiä on tullut esimerkiksi ajokorteista, sillä hiljattain muutetun lain mukaan irakilaisella ajokortilla saa nyt vuokrata täällä auton.

Suomessa jonkin aikaa jo asuneet ovat kiinnostuneita myös työnhaun kiemuroista. Saltnen mukaan jotkut kuvittelevat joutuvansa tyhjän päälle, jos ottavat vastaan osa-aikaisen työpaikan.

– Moni on yllättynyt, kun on saanut tietää ettei osa-aikatyö vie Kelan tukea kokonaan ja töissä käymällä saa enemmän rahaa. Kun ihmiset ymmärtävät sen, he ilahtuvat ja aktivoituvat hakemaan töitä.

– Meille tärkeää ei ole pelkästään auttaminen, vaan tiedon välittäminen siitä, miten toimia yhteiskunnan säännöillä, Jamel Saltne ja Manar Al-Abedi sanovat.­

Kaikki eivät osaa luovia Kelan nettisivuilla, jotka ovat saatavilla vain suomeksi, englanniksi ja ruotsiksi.

– Joku kysyi, onko työttömyysturvailmoitus pakko laittaa postitse. Kerroin, että sen voi tehdä kokonaan sähköisesti. Se oli hänelle kuin lahja! Al-Abedi sanoo.

Al-Abedi ja Saltne paiskivat yhteisön eteen palkatonta vapaaehtoistyötä, vaikka välillä se on lähellä oikeaa viranomaistyötä.

Toistaiseksi työpari jaksaa satsata siihen. He tietävät kokemuksesta, miten vaikeaa kieli- ja kulttuurimuurin takaa on integroitua tuntemattomaan yhteiskuntaan.

Kun Al-Abedi muutti Irakista Kuopioon kymmenvuotiaana 1990-luvun puolessavälissä, internet oli alkutekijöissään. Lapsi pääsi kiinni yhteiskuntaan pääasiassa koulun kautta.

Saltnen tullessa Suomeen 12 vuotta sitten arabiankielisille ei vieläkään ollut omaa mediaa. Hän tutustui Al-Abediin heidän silloisessa kotikaupungissaan Kuopiossa. He menivät naimisiin, muuttivat Helsinkiin ja perustivat 2009 Finraq-verkkosivuston, jonka arabiankielinen versio päivittyy yhä aktiivisesti.

Avioliitto päättyi eroon, mutta yhteistyö jatkuu. Heillä on myös kymmenvuotias tytär, joka on tänään koulussa.

– Haluamme antaa Suomesta realistisen kuvan, negatiivisine ja positiivisine puolineen: hyväksyit jonkin asian tai et, olet valinnut Suomen ja sinun on elettävä sen mukaan, Saltne sanoo.

Tärkeintä onkin tasapaino hyvien ja huonojen uutisten, aurinkoisten ja ikävien asioiden välillä.

Al-Abedin ja Saltnen mielestä kotouttamista toteutetaan tällä hetkellä liian passiivisesti kaikkialla Euroopassa. Heidän sanomansa maahan tulleille on kuitenkin pohjimmiltaan valoisa: kyllä täällä pärjää, kun jaksaa ottaa asioista aktiivisesti selvää.

– Väärää tietoa liikkuu paljon. Nyt ainakin arabiankielisillä on mahdollisuus saada oikeaa tietoa, toteaa Jamel Saltne.

Juttua muokattu 26. tammikuuta kello 6.45: Manar Al-Abedin ikä on 32 ja Jamar Saltnen ikä 36, päinvastoin kuin jutussa alun perin luki.