Nokian entinen toimitusjohtaja Stephen Elop on ollut Suomessa niin sanotun avainhenkilöverotuksen piirissä, mikä on taannut hänelle kiinteän 35 prosentin veroasteen. Samasta veroedusta nauttii Suomessa noin satakunta muuta ulkomaista johtajaa.

Nokian entinen toimitusjohtaja Stephen Elop on ollut koko Suomessa olonsa ajan verotuksellisesti niin sanottu ulkomainen avainhenkilö.

Verolainsäädännön mukaan nämä ulkomaiset avainhenkilöt maksavat Suomessa ansiotuloistaan kiinteää 35 prosentin lähdeveroa tavallisen progressiivisen verotuksen sijaan.

Esimerkiksi viime vuonna Elopin varsinainen peruspalkka oli noin miljoona euroa, josta hän siis maksoi Suomeen veroja 35 prosenttia eli noin 350 000 euroa.

Esimerkiksi Koneen toimitusjohtaja Matti Alahuhta maksoi tuoreimpien verotietojen perusteella ansiotuloistaan veroa 46 prosenttia.

Tavallisen progressiivisen ansiotuloverotuksen mukaan Elopin miljoonan tuloilla veroprosentti olisi noin 50, eli veroja menisi noin 500 000 euroa.

Elop on maksanut alhaista 35 prosentin veroa myös lisäpalkkioistaan ja bonuksista, joita hän on saanut vuosittain muutamia miljoonia.

Elop on siis maksanut Suomeen vuosittain satoja tuhansia euroja vähemmän ansiotuloveroja kuin vaikkapa muut kovapalkkaiset suomalaiset pörssiyhtiöiden johtajat.

Kiinteän veron piiriin yli 5 800 euron palkalla

Ulkomaisten avainhenkilöiden veroedun piirissä voi olla enintään neljä vuotta. Elop ehti olla Nokian toimitusjohtaja Suomessa kolme vuotta.

Veroedun saaminen edellyttää, että hakija ei ole Suomen kansalainen ja että hänen on täytynyt asua ulkomailla vähintään viisi vuotta. Myös kuukausipalkan pitää olla yli 5 800 euroa.

Elopin kuukausipalkka oli Nokialla kymmeniätuhansia euroja kuukaudessa.

Elopin tarkkoja verotietoja ei löydy suomalaisista rekistereistä, sillä ulkomaisten avainhenkilöiden verotiedot eivät ole julkisia.

Nokia on aiemmin kertonut, että Elop maksaa veroja myös Yhdysvaltoihin, jossa hänen toinen kotinsa on.

Yhteensä Elop on saanut Nokia-uransa aikana palkkaa ja bonuksia noin 9 miljoonaa euroa. Jos Nokian matkapuhelinten myynti Microsoftille toteutuu, kuittaa Elop noin 19 miljoonaa lisää palkkioina ja bonuksina.

Veroedusta nauttii satakunta ulkomaista huippujohtajaa

Niin sanottu avainhenkilöverolaki säädettiin 1990-luvulla määräaikaiseksi, mutta veron voimassaoloa on jatkettu aina hallituskausi kerrallaan.

Veroa on perusteltu muun muassa sillä, että veroedun avulla Suomeen saadaan houkuteltua huippuosaajia.

Verohallinnon mukaan veroedun piiriin hakee vuosittain hieman yli 100 henkilöä. Näistä lähes kaikille etu myönnetään. Yleensä hakijat ovat kovapalkkaisia ulkomaisia huippujohtajia, joilla on verosuunnittelussa apunaan verokonsultteja.