Terho kutsuu budjettiesitystä komission epärealistiseksi unelmaksi.

Sampo Terho pitää myönteisenä sitä, että yhteisen puolustusyhteistyön kehittämiseen ja maahanmuuton riskien hallitsemiseen ollaan panostamassa jatkossa lisää. Terho arvioi, että EU:n rahoituskehystä koskevien neuvottelujen viimeistely jää seuraavalle hallitukselle. JARNO KUUSINEN/AOP

Eurooppaministeri Sampo Terho (sin) arvioi blogissaan, että Suomen maksut EU:n budjettiin nousisivat jopa 3-4,5 miljardia kaudella 2021-2027, jos keskiviikkona julkistettu EU:n komission rahoituskehysehdotus menisi läpi.

- Komission esitys on kokonaistason osalta yksiselitteisesti Suomen kantojen ja tavoitteiden vastainen, Terho kirjoittaa blogissaan ja kutsuu budjettiehdotusta " komission epärealistiseksi unelmaksi " .

Terho korostaa Iltalehdelle, ettei komission esitys tule " missään nimessä toteutumaan sellaisenaan, vaan jäsenmaat, Suomi mukaan lukien, tulevat hakemaan huomattavasti maltillisempaa budjettia " .

Terhon mukaan arvio Suomen maksujen kasvusta 3-4,5 miljardilla perustuu virkamiehiltä saatuun karkeaan laskelmaan.

- Se on alustava, mutta oikean suuntainen arvio. Voimme varautua komission esityksen perusteella miljardiluokan maksujen kasvuun koko kehyksen eli seitsemän vuoden aikana.

Suomen nettomaksu EU:lle oli toissa vuonna 54 euroa asukasta kohden, kun vastaava summa oli vuonna 2015 104 euroa. Nettomaksu kuvaa jäsenvaltion EU:lta saamien tulojen ja EU:lle maksettujen maksujen erotusta.

Terhon mukaan komission budjettiesitys synnyttää paineen Suomen nettomaksun kasvattamiselle.

- Kun Itä-Eurooppa otettiin mukaan, niin silloin käytännössä ratkaistiin, että Suomi tulee olemaan hamaan tappiin asti nettomaksaja, Terho katsoo.

Suomi on ollut EU:n nettomaksaja vuosia 1996, 1997 ja 2000 lukuun ottamatta.

Kärnä järkyttyi, Meri pettyi

Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajan Leena Meren mukaan EU:n menot eivät näytä kutistuvan, vaan EU:n jäsenvaltiot joutuvat kattamaan Iso-Britannian osuuden ja Suomenkin nettomaksuosuus tulee kasvamaan.

- Hallitus antoi neuvotteluissa periksi, vaikka puheet olivat suuret. Vielä hetki sitten Sampo Terho uhosi julkisuudessa, että Suomen menot eivät saa kasvaa. Pelkäksi uhoksi ne puheet jäivätkin, Meri arvioi.

- Höpöpuheita. Nythän neuvottelut vasta toden teolla alkavat. On saatu vasta komission esitys, jota jäsenmaiden hallitukset eivät ohjaa, Terho vastaa Merelle.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK huomioi, että komission esitys leikkaisi maatalousbudjettia viisi prosenttia ja koheesiorahoja seitsemän prosenttia nykytasosta.

- Ymmärrämme kyllä rahoituspaineet, mutta brittien EU-eroa ja EU:n uusia haasteita ei voi rahoittaa viljelijöiden pussista, MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila ottaa kantaa tiedotteessa.

Mikko Kärnä (kesk) ilmoittaa tiedotteessaan " järkyttyneensä EU-budjetista " .

- Komission budjettiesitys asettaa koko suomalaisen maatalouden sekä alueiden ja maaseudun kehittämisen vaakalaudalle. Mitä ihmettä Suomen kokoomuskomissaari Jyrki Katainen on budjettineuvotteluissa oikein puuhastellut? Suomen etu on ainakin totaalisesti unohtunut, Kärnä kritisoi.

EU-komission varapuheenjohtaja Katainen arvioi jo maaliskuussa, että Britannian EU-ero tulee aiheuttamaan EU-budjettiin vuosittain 11-12 miljardin euron aukon, minkä vuoksi EU-budjettia tullaan leikkaamaan kuudella miljardilla ja jäsenmailta tullaan pyytämään kuuden miljardin lisärahoitusta.

Katainen ennakoi, että suurimmat leikkaukset kohdistuvat suurimpiin menoluokkiin eli maatalouteen ja aluepolitiikkaan, jotka kattavat 70 prosenttia koko EU:n budjetista.

Terhon mukaan Suomen täytyy valvoa tulevissa neuvotteluissa " tarkkaan kansallista etuaan " maatalouden osalta.