29-vuotias nainen sai pahoinpitelysyytteen ja sille vaihtoehtoisen yllytyssyytteen. Ne hän kiisti.

Afrikkalaistaustainen nainen perusteli leikkausta kulttuurilla.

Poika kuolisi, jos häntä ei ympärileikattaisi.

Pohjanmaan käräjäoikeus piti syytetyn kertomusta uskottavana - ottaen huomioon hänen vähäisen koulutustasonsa.

Poikavauva ei ollut tekohetkellä vielä kolme kuukautta vanha. MOSTPHOTOS

Vaasan hovioikeus on viime viikolla vahvistanut käräjäoikeuden helmikuussa antaman tuomion.

Käräjätuomion mukaan lapsen pienen pojan äiti on syyllistynyt pahoinpitelyyn, mutta teko on tässä tapauksessa anteeksiannettava. 29-vuotiasta naista ei rangaistukseen tuomiota.

Rikos on silti tapahtunut ja pikkulapsi kärsinyt. Lapselleen äidin tulee suorittaa 300 euron korvaus kivusta, särystä ja tilapäisestä haitasta.

Lapsen edunvalvoja vaati 6 800 euron korvauksia kivun lisäksi muun muassa pysyvästä viasta ja kosmeettisesta haitasta. Oikeus tyrmäsi näiden vaatimusten perusteet ja sitä myötä vaatimukset.

Kiistelty tapaus sattui Vaasassa elokuussa 2015.

Satakunnassa poikansa kanssa asunut nainen halusi pojan isän ohjeiden mukaan ympärileikkauttaa lapsen ennen kuin tämä oli kolme kuukautta vanha.

Isän suvun traditio

Naisen mukaan lapsen isän suvusta periytyneen uskomuksen mukaan poikalapsi kuolisi, ellei häntä leikattaisi vauvaiässä.

Naisen mukaan hän uskoi miestään, vaikka hänelle itselleen ei vastaavaa traditiota olekaan opetettu. Edelleen pojan isä ja isoveli oli myös leikattu perinteen mukaiseksi.

Pienokainen sai suonensisäisesti antibiootteja Helsingin Lastenlinnan sairaalassa. ATTE KAVOJA

Vauva oli naisen mukaan ollut itkuinen. Hän kertoi uskoneensa tämän johtuvan leikkaamattomuudesta.

Nainen pyysi lapselleen ympärileikkausta neuvolasta. Hän sai tyrmäävän vastauksen. Leikkaus voitaisiin tehdä vain lääketieteellisestä syystä, jota ei ollut.

Nainen sai tietää vaasalaismiehestä, joka olisi kokenut ympärileikkaaja. Hän lähti siksi poikansa kanssa Vaasaan, jonne tiedon välittänyt henkilö heidät kuljetti.

Panadolia ja Bepanthenia

Ympärileikkaaja otti naisen ja vauvan vastaan yksityisasunnossa. Hänellä oli valkoinen takki yllään ja hän käytti suojakäsineitä ja (naisen mielestä) steriileitä välineitä. Nainen piti miestä lääkärinä.

Lapsi asetettiin keittiönpöydälle. Nainen piti poikaa sylissään. Mies antoi pojalle puudutusainetta neulalla ja leikkasi sitten pienokaisen esinahan.

Lapsi itki toimenpiteen aikana, muttei äitinsä mielestä kärsinyt.

Jälkikäteen lapsi itki uudestaan esimerkiksi vaippojen vaihdon yhteydessä.

Jälkihoidoksi toimenpiteen suorittanut mies suositti Panadol-tulehduskipulääkettä lapsen painon mukaisesti annosteltuna sekä Bepanthen-voidetta haava-alueelle.

Vakava, ei hengenvaarallinen

Hoito-ohjeet eivät riittäneet. Pojan haava tulehtui. Hän kuumeili voimakkaasti.

Äiti oli tuolloin lapsensa kanssa käymässä Helsingissä. Hän vei poikansa hoitoon. Pienokaista hoidettiin Lastenlinnassa suonensisäisellä antibiootilla.

Tulehdus oli lääkärin mukaan vakava, muttei hengenvaarallinen.

Poika parani. Kunto tarkastettiin äidin kotipaikkakunnan lääkärissä. Poika voi nykyään äitinsä mukaan hyvin.

Syyttäjän mukaan virtsaamisvaivojen mahdollisuus on kuitenkin edelleen olemassa. Samoin lapsi joudutaan ehkä leikkaamaan uudelleen.

Käräjäoikeus hylkäsi syyttäjän näkemyksen lääketieteellisen näytön puuttuessa.

Ei varmuutta ammattitaidosta

Äidin mukaan hän piti leikkauksen suorittanutta miestä lääkärinä. Arvionsa nainen teki muun muassa miehen pukeutumisesta.

Miehen henkilöllisyyttä ei rikostutkinnassa saatu selville. Tästä syystä häntä ei myöskään syytetty.

Käräjäoikeus katsoi, että ympärileikkauksen saa Suomessa tehdä vain laillistettu lääkäri. Joskin korkein oikeus vapautti vuonna 2016 ympärileikkauksen tehneen ei-lääkärin rangaistusvastuusta. Korkein oikeus piti tuolloin syytteessä ollutta henkilöä todistetusti ammattitaitoisena ympärileikkaajana.

Pohjanmaan käräjäoikeus huomauttaa kuitenkin, ettei Vaasan ympärileikkaajaa tunneta. Hänen ammattitaidostaan tai sen puutteista ei ole varmuutta.

Yksityisasunnossa tehty leikkaus ja jälkitarkastuksen puuttuminen puhuvat sen puolesta, ettei tuntematon mies ole terveydenhuollon ammattilainen.

Kuitenkin anteeksiannettava

Käräjäoikeus piti leikkausta lapsen edun vastaisena.

Lapsen huoltajalla on sinänsä oikeus lapsen uskonnolliseen tai kulttuuriseen kasvatukseen. Tästä ei kuitenkaan voida johtaa perustetta kajota lapsen ruumiilliseen koskemattomuuteen. Lapsen koskemattomuus menee muiden oikeuksien edelle.

Toisaalta lasta myöhemmin hoitanut oikea lääkäri ei kuitenkaan lausunnossaan tuonut esiin sitä, että ympärileikkaus olisi suoritettu epäasianmukaisesti tai että pojalle olisi tehty toimenpiteitä, jotka lisäävät tulehdusriskiä.

Käräjäoikeus otti tuomionsa lähtökohdakseen sen, että nykyään kolmivuotiaan pojan leikkaushaava on parantunut.

29-vuotiaan naisen puolesta puhui se, että hän oli vienyt poikansa lääkärihoitoon itse.

Teko itsessään oli oikeudenvastainen.

Käräjäoikeus katsoi kuitenkin, että on uskottavaa, että kouluttamaton nainen oli katsonut leikkauksen olevan lapselle tarpeen. Hänen tarkoituksensa ei ollut vahingoittaa poikaa vaan pikemminkin toimia lapsensa parhaaksi

Naisen teko oli kulttuurisista syistä anteeksiannettavaan tekoon rinnastettava.