Tasavallan presidentti Sauli Niinistö katsoo, että Suomella on ”tosiasialliset turvatakuut”, selviää maanantaina julkistetusta auktorisoimattomasta elämäkerrasta Sauli Niinistö – Mäntyniemen herra (Into). Teoksen mukaan Niinistö pohjaa ajatuksensa kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin Yhdysvaltain, Britannian ja Ruotsin kanssa.

–Lähipiirinsä ja suljettujen ovien takana Niinistö puhuu tosiasiallisista turvatakuista. Hän ei julkisesti puhu turvatakuista. Mutta nämä tosiasialliset turvatakuut ovat Niinistön näkemyksen mukaan näitä kahdenvälisiä yhteistyöasiakirjoja ja tiedossa oleva yhteistoiminta- ja taistelukyky Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ruotsin kanssa, arvioi kirjan toinen kirjoittaja, Aamulehden politiikan toimittaja Lauri Nurmi julkaisutilaisuudessa.

–Ja tämän hän sanoo julkisuudessa: tarvittaessa syntyy tällaisia liittoja, Nurmi jatkaa.

Presidentti Niinistö on puhunut konfliktitilanteissa spontaanisti syntyvistä liitoista muun muassa presidentinvaalikampanjansa aikana.

Kirjan mukaan Niinistö on arvioinut läheisilleen, että ”’Liittoja syntyy tarvittaessa’ -asetelma on äärimmäisen hyvä turvatakuu”. Suomen vahvaa omaa puolustusta Niinistö pitää kirjan mukaan houkuttelevana asiana liittolaisten kannalta, koska tällainen maa pystyisi konfliktissa ”sitomaan merkittävän määrän vihollista”.

Suomi ei ole saanut Yhdysvalloilta julkisesti vastaavia sanallisia turvalupauksia kuin Ruotsi, jota Yhdysvallat on kuvannut ”koskemattomaksi alueeksi”. Maiden asema on siten erilainen, vaikka molemmat ovat Naton yhteistyökumppaneita mutta eivät jäseniä.

Kirjasta käy ilmi myös, kuinka Niinistö pitää Suomea ”EU-liittoutuneena”, mutta sotilasliitto Naton jäsenyyttä ei tasavallan presidentti kannata. Taannoisessa Financial Timesin haastattelussa Niinistö sanoi Nato-kannasta, etteivät suomalaiset kannata Natoa, ja että hän on suomalainen.

Varsinainen yllätys Niinistön suhtautumisesta EU:hun paljastui kuitenkin kirjoittajille hänen vanhoista kolumneistaan kotiseutunsa päälehdessä Salon Seudun Sanomissa. Neuvostoliiton hajotessa keväällä 1990 Niinistö ennakoi kolumnissaan sekä Euroopan ja etenkin Itä-Euroopan yhdentymistä sekä ”toista kansallisuusaaltoa”.

Arvio on mielenkiintoinen nykyisessä tilanteessa, jossa Iso-Britannia on eroamassa Euroopan unionista.

–Tänään länsi yhdistyy, itä eriytyy. Ja eriytyjätkin haikailevat saman tien integroituvansa länteen. Ympyrä alkaa sulkeutua, se on kertaalleen kierretty. ¬– – Mitä sen jälkeen tapahtui? Milloin ja kuka lähti toiselle kierrokselle? En siis pidemmällä aikavälillä usko kirjainyhdistelmiin. EC, EES elävät aikansa, kunnes joku huomaa, ettei tämä meille olekaan paras mahdollinen. Siitä se alkaa, toinen kansallisuuskierros, Niinistö kirjoittaa.

Kirjan toinen kirjoittaja Matti Mörttinen katsoo Niinistön allergisen suhteen kirjainyhdistelmiin näkyvän myös tämän suhtautumisessa Natoon.

Niinistö pitää Venäjää uhkana etenkin itseään selvästi heikommille valtioille, koska Putin ei Niinistön arvion mukaan ryhdy mihinkään, missä on häviämisen mahdollisuus. Presidentti Vladimir Putinia Niinistö on kuvannut uudeksi Hannibaliksi, mutta sotilaallisen voimankäytön rimaa Putin ei uskalla laskea Baltiassa, kirja kertoo Niinistön pohtineen, koska tällöin seurauksena olisi väistämättä kolmas maailmansota.

Lue lisää: Uutuuskirja: Näin Sauli Niinistö todella ajattelee Vladimir Putinista – ”Uusi Hannibal”

Myös Suomen osalta Putin on päätynyt Niinistön arvion mukaan samanlaiseen päätelmään. Arvion taustalla on myös Niinistön tekemiä havaintoja Putinin kanssa pelaamistaan jääkiekko-otteluista.

–Niinistö on päätynyt tästä Putinin urheilukäytöksestäkin johtuen siihen johtopäätökseen, että Venäjä ei uskalla uhata Suomea, koska Putin pelaa vain sellaisia ennalta järjestettyjä pelejä, joissa hän on vahvempi. Mutta Suomi näiden läntisten tosiasiallisten liittoumien kautta olisi niin arvaamaton uhattava tai painostettava, ettei Putin tähän peliin uskalla lähteä, Lauri Nurmi sanoo.

–Lähipiirilleen Niinistö on usein pohtinut tätä Putinin jääkiekkokäyttäytymistä.