Kansalaisaloitteen otsikko Kyllä me voimme - Laki sananvapauden ja yksityisyydensuojan kansainvälisestä turvaamisesta (Lex Snowden)

Perustelut

LAKIEHDOTUKSET





Laki rikoslain 1, 9 ja 11 luvun muuttamisesta





1 luvun 7 § Kansainvälinen rikos muutetaan muotoon:



Suomen lakia sovelletaan tekopaikan laista riippumatta myös Suomen ulkopuolella tehtyyn kansalaisten vakoiluun tai törkeään vakoiluun, ihmiskauppaan, törkeään ihmiskauppaan ja 34 a luvussa tarkoitettuun rikokseen.



Perustelut:



Muutoksella lisätään nykyiseen muotoiluun sanat "kansalaisten vakoiluun tai törkeään vakoiluun". Muutoksella varmistettaisiin, että kansalaisten vakoilemisesta voidaan nostaa Suomessa aina syyte. Internetin rajaton luonne sopii huonosti yhteen kansallisen rikoslainsäädännön kanssa, mikä voidaan korjata poistamalla rikoksen kansallisvaltioon kohdistuvat rajat.





9 luvun 5 § Yhteisösakko lisätään 2. momentiksi:



Kansalaisten törkeän vakoilun kohdalla sakko voi olla kuitenkin maksimissaan 25% yrityksen tekoa edeltäneen tilivuoden globaalista liikevaihdosta.



Perustelut:



Suurin osa kansalaisiin kohdistuvasta vakoilusta tapahtuu yrityksen toiminnan kautta, ja se on näille myös hyvin merkittävää liiketoimintaa. Koska kiinnijäämisriski on tällaisissa tapauksissa hyvin pieni, potentiaalisen rangaistuksen tulee olla vastaavasti suuri, jotta estävä vaikutus voidaan saavuttaa edes teorissa.





Lisätään uusi 11 luvun 16 § Kansalaisten vakoilu:



Joka oikeudettomasti tallentaa tai toiselle välittää, luovuttaa tai ilmaisee taikka tällaista tarkoitusta varten oikeudettomasti hankkii tiedon seikasta, jonka käsittely loukkaa kansalaisten oikeutta yksityisyyteen tai luottamukselliseen viestintään, kansalaisten valvontatarkoituksessa, on tuomittava kansalaisten vakoilusta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.



Rikokseen sovelletaan, mitä oikeushenkilön rangaistusvastuusta säädetään.



Yritys on rangaistava.



Perustelut:



Tällä pykälällä kriminalisoidaan yleisesti kansalaisiin kohdistuva vakoilu. Termi kansalaiset tulee käsittää tässä ihmisen synonyymiksi eli sillä ei ole tarkoitus rajata sellaisia henkilöitä suojan ulkopuolelle, joilta Suomen kansalaisuus puuttuu. Tietojen kerääminen on esimerkiksi oikeudetonta niissä tapauksissa, joissa keräämisessä ei noudateta EIT:n ratkaisukäytännön mukaisia oikeusturvakeinoja tai suhteellisuusperiaatetta, tai jos siitä ei tehdä tämän esityksen mukaisia julkisia tiedonantoja.





Lisätään 11. lukuun uusi 17 § Törkeä kansalaisten vakoilu:



Jos kansalaisten vakoilussa



1) on tavoitteena vakoilijan poliittisten tai taloudellisten tarkoitusperien oikeudeton edistäminen;



2) toiminnalla pyritään oikeudettomasti murtamaan tiedotusvälineiden lähdesuoja tai sen kohteena oikeusavustajien ja näiden asiakkaiden välinen luottamuksellinen kommunikaatio; tai



3) muuten aiheutetaan erityisen suurta vahinkoa,



ja vakoilu on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kansalaisten vakoilusta vankeuteen vähintään neljäksi vuodeksi tai enintään kymmeneksi vuodeksi



Yritys on rangaistava.



Perustelut:



Laajamittainen kansalaisten vakoilu on haitallisuudessaan sellainen yhteiskunnallinen ilmiö, johon on syytä puuttua rikoslain keinoin täysimääräisesti. Siksi kansalaisten vakoilulle tarvitaan myös törkeä tekomuoto. Lisäksi tiettyjen viestinnän muotojen (esimerkiksi tietovuodot) seuraaminen on erityisen haitallista, mikä on syytä huomioida myös teonkuvauksissa.





Muutetaan 11 luvun 15 § muotoon:



Kiihottamiseen kansanryhmää vastaan, törkeään kiihottamiseen kansanryhmää vastaan sekä kansalaisten vakoiluun ja törkeään kansalaisten vakoiluun sovelletaan, mitä oikeushenkilön rangaistusvastuusta säädetään.



Perustelut:



Muutoksella lisätään vastuu vakoilusta myös oikeushenkilöille. Suurin osa kansalaisiin kohdistuvasta vakoilusta tapahtuu yhteistyössä yritysten kanssa. Rikoslain pykälien merkitys jäisi siis vähäiseksi, mikäli ne eivät soveltuisi myös tällaisiin tilanteisiin.





Laki sähköisen viestinnän tietosuojalain 14c §:n muuttamisesta



Muutetaan 14 c § Viranomaistarpeita varten säilytettävien tietojen käyttöä koskeva tilastointi muotoon:



Sisäministeriön on koottava kuukausittain tilastot tämän lain perusteella säilytettävien tietojen hyödyntämisestä. Tilastot tulee julkaista sisäministeriön kotisivulla avoimena datana ja toimittaa kerran vuodessa Euroopan yhteisöjen komissiolle sekä eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnalle. Tilastojen tulee sisältää:



1) tapaukset, joissa säilytettyjä tietoja toimitettiin viranomaiselle;

2) tapaukset, joissa säilytettyjä tietoja koskevaa viranomaisen tietopyyntöä ei voitu täyttää;

3) tiedot siitä, kuinka kauan kului säilytettävien tietojen tallentamisesta viranomaisen tietopyyntöön; sekä

4) tiedot ulkomailta tulleista tietopyynnöistä.



Teletoimintailmoituksen antamiseen velvollisen palveluyrityksen tulee vuosittain raportoida avoimena datana, mitä tietoja se kerää ja luovuttaa viranomaiskäyttöön Suomessa ja ulkomailla.



Sisäministeriön tulee ottaa myös huomioon edellä 1 momentissa tarkoitetut tilastot poliisilain (872/2011), pakkokeinolain tai muun lain perusteella eduskunnan oikeusasiamiehelle televalvonnan ja telekuuntelun käytöstä antamissaan kertomuksissa. (22.7.2011/855)



Perustelut:



Ehdotuksella lisätään lainkohdan 1. momenttiin velvoite koota ja julkaista tilastot tietopyynnöistä sekä lisätään neljänneksi tilastoitavaksi kokonaisuudeksi ulkomailta tulleet tietopyynnöt. Uusi 2.momentti velvoittaa teleyritykset raportoimaan, mitä tietoja ne keräävät ja jakavat edelleen. Teleyritysten osalta julkaiseminen voisi tapahtua esimerkiksi yritysten kotisivujen kautta.Vaikka sisäministeriön komissiolle toimittamat tilastot ovatkin julkisia asiakirjoja, niiden saatavuus on tällä hetkellä heikko. Tällä pykälällä lisättäisin järjestelmän läpinäkyvyyttä erityisesti kansalaisille.



Mikäli Tietoyhteiskuntakaari on samaan aikaan käsittelyssä tämä kansalaisaloitteen kanssa, muutos on järkevämpää kohdistaa tässä tapauksessa ko. lain 149 §:ään.





Laki ulkomaalaislain muuttamisesta





8 § Henkilökohtainen läsnäolo sekä asiamiehen ja avustajan käyttö lisätään uusi 5. momentti:



Tämän lain mukainen hallintoasia voidaan saattaa vireille sähköisesti tapauksessa, jossa henkilö on estynyt jättämästä hakemusta johtuen passin tai muun matkustusasiakirjan peruuttamisesta, kun on syytä epäillä, että peruuttamisen syynä on ollut osittain tai kokonaan tavoite estää henkilöä käyttämästä hänelle tämän lain perusteella kuuluvaa oikeutta.



Perustelut:



Tällä hetkellä kansallisessa ja kansainvälisessä laissa on aukkokohta sellaisten henkilöiden osalta, joilla ei ole tarvittavia matkustusasiakirjoja. Passitta matkustaminen tulee mahdottomaksi, jolloin turvapaikan hakijan kotivaltio pystyy mielivaltaisesti estämään hakijan liikkumisen vain peruuttamalla passin. Tämä on ongelmallista nimenomaan siinä perinteisessä turvapaikanhakuun johtavassa tilanteessa, jossa hakijan kotivaltio jo sortaa poliittisista syistä hakijan perusoikeuksia ja on siis valmis vaikeuttamaan turvapaikkaprosessia myös matkustusasiakirjoihin liittyvien menettelyjen kautta.



Tässä kohdassa ehdotettu muutos tekee mahdolliseksi turvapaikkaan, oleskelulupaan ja vastaaviin humanitaariseen maahanmuuttoon liittyvien prosessien aloittamisen etänä, mikäli matkustusasiakirjoja on käytetty kuvatulla tavalla tarkoitustaan vastaan.





15 § Passin korvaava asiakirja, muutetaan 2. momentti seuraavasti:



Rajatarkastusviranomainen voi yksittäistapauksessa erityisistä syistä hyväksyä tilapäisenä passina myös henkilötodistuksen tai muun vastaavan asiakirjan, joka ei täytä passille tässä laissa asetettuja vaatimuksia. Peruutettu passi tai muu matkustusasiakirja tulee hyväksyä kuitenkin aina, kun on syytä epäillä, että peruuttamisen syynä on ollut osittain tai kokonaan tavoite estää henkilöä käyttämästä hänelle tämän lain perusteella kuuluvaa oikeutta.



Perustelut:



Korvaavaa asiakirjaa koskevaa säännöstä tarkennetaan siten, että tietyissä tilanteissa peruutettu passi tai vastaava asiakirja on hyväksyttävä rajatarkastuksessa. Passin peruuttamista voidaan nykyisin käyttää keinona rajoittaa henkilön liikkumista ja mahdollisuuksia hakea oleskelulupaa tai turvapaikkaa, ja siksi ehdotettu muutos on tarpeellinen. Nykyään matkustusasiakirjojen pätevyyttä valvotaan osin sanktioimalla lentoyhtiöitä ja muita kansainvälisiä liikenneyrityksiä matkustusasiakirjattomien matkustajien liikennöinnistä maahan. Seurauksena on, että vaikka edellytykset esimerkiksi turvapaikan myöntämiselle olisivat olemassa, matkan järjestäminen maahan tulee mahdottomaksi, jos asiakirjat on peruutettu.





36 § Yleiset edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle, lisätään uusi 4. momentti seuraavasti:



Oleskelulupaa ei voida jättää myöntämättä, jos ulkomaalaisen katsotaan paljastaneen julkisuuteen merkittävää tietoa valtioiden tai oikeushenkilöiden toimista, jotka loukkaavat kansalaisten perusoikeuksia.



Perustelut:



Lisäyksellä varmistettaisiin, että esimerkiksi merkittäviä kansalaisten viestisalaisuuteen kohdistuneita rikkomuksia paljastaneiden henkilöiden oleskelulupa tulee aina myöntää. vaikka tästä oleskeluluvan myöntämisestä voisikin aiheutua ulkopoliiitisia tai muita liitännäisvaikutuksia.





87 a § (8.5.2009/323) Vainoksi katsottavat teot, muutetaan 2. momentin 3. kohta seuraavasti:



3) kohtuuton tai syrjivä syytteeseen paneminen tai rankaiseminen; tai syytteeseen paneminen teosta, jolla on paljastettu julkisuuteen tieto merkittävästä perusoikeuksiin kohdistuneesta loukkauksesta.



Perustelut:



Lisäyksellä täsmennettäisiin, että merkittävistä perusoikeuksiin kohdistuneisiin loukkauksiin liittyvistä tietovuodoista syyttäminen olisi aina kohtuutonta ja näin peruste todeta henkilön joutuneen vainon kohteeksi.





Laki lain rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta muuttamisesta



Muutetaan 6 §:n 1. momenttia seuraavasti:



Poliittisesta rikoksesta ei saa luovuttaa. Jos poliittiseen rikokseen samalla sisältyy tai liittyy rikos, joka ei ole luonteeltaan poliittinen, eikä tekoa kokonaisuudessaan voida pitää pääasialliselta luonteeltaan poliittisena rikoksena, luovuttaminen on kuitenkin sallittu. Perusoikeuksien loukkauksiin kohdistuvat julkiset paljastukset katsotaan aina poliittiseksi toiminnaksi, jonka perusteella ei voida luovuttaa.



Perustelut:



Muutoksella lisätään 1. momenttiin kolmanneksi lauseeksi viitaus perusoikeuksien loukkauksiin kohdistuviin julkisiin paljastuksiin ja niiden poliittiseen luonteeseen. Tällä muutoksella selvennettäisiin, että tietovuodot ovat aina poliitttinen rikos, josta ei saa luovuttaa. Tämä tulkinta tulisi myös huomioida, kun sovellettavana ovat yksittäiset KV-sopimukset, joista löytyy poliittisen luovuttamisen kieltävä säännös.



Voimaantulo:



Esityksen sisältämien lakiehdotusten voimaantulosäännökseksi ehdotetaan, että lakimuutokset tulisivat voimaan 6.12.2013.