I slutet av förra veckan publicerade Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI) två studier rörande globala ”radikalnationalistiska miljöer” och det man kallar ”digitalt hat” mot journalister. Som exempel på sådant hat i Sverige nämns att uttryck som ”batikhäxa” och ”vänstermedia” förekommer. Samhällsnytt kan visa att flera av personerna bakom studierna har kopplingar till den politiska vänstern och asylaktivistiska grupper. Vi har även talat med forskningsledaren Lisa Kaati som säger att FOI ”försöker vara politiskt oberoende” men erkänner samtidigt att de nog alltid misslyckas med det.

Det är Stefan Löfvens rödgröna regering med stöd från L och C som har tilldelat FOI uppdraget att forska om våldsbejakande propaganda på Internet. Den senaste studien i projektet går under namnet, ”Digitalt slagfält – en studie av radikalnationalistiska digitala miljöer” och berör internationella plattformar och forum där det enligt FOI förekommer uppmaningar till våld och där personer som begått politiska attentat glorifieras.

LÄS ÄVEN: Totalförsvarets forskningsinstitut pekar ut alternativa medier som hot mot demokrati

Bakom studien står Lisa Kaati som är projektledare och ansvarar för uppdraget från regeringen. Med hjälp av medarbetarna Katie Asplund Cohen, Nazar Akrami, Amendra Shrestha, Johan Fernquist, Björn Pelzer, Frej Welander och Tim Ibister har hon kommit fram till att den digitala miljön för ”radikalnationalistiska åsikter” växer.

– Det syns till exempel genom att man skriver att någon borde göra något åt den här saken. Att man skriver om tidigare våldsverkare och kallar dem för hjältar, men också att man gör olika hyllningsbilder, berättar Kaati för statsradion.

Utredarna har konstaterat att det finns ”flera besökare och skribenter” från Sverige i dessa miljöer. Hur många ”flera” är preciseras inte.

I augusti varnade Säkerhetspolisen för att man tycker sig se en ökad aktivitet från ”högerextrema”, vilket befaras leda till att fler tar till sig sådana värderingar och i förlängningen kan inspireras och radikaliseras i de digitala miljöerna för att sedan begå attentat eller andra grova våldsbrott. Det är något som Kaati med kollegor tar fasta på:

– Man kan också se att språket och jargongen som används i många av de här miljöerna är väldigt avhumaniserande mot vissa grupper av människor, vilket kan göra det lättare att faktiskt begå våldsdåd mot vissa grupper, berättade Kaati.

FOI har genom textanalys bland annat studerat förekomsten av sådan avhumanisering på internationella plattformar och sett att bland annat metaforer från djurriket ofta förekommer i diskussionerna. Dessa har FOI katalogiserat under de egna kategorierna apor, hotfulla djur, äckliga djur och smuts:

För att ta reda på vilka grupper som blir föremål för avhumanisering i de olika digitala miljöerna har FOI också för varje miljö skapat en ordlista bestående av de tjugo mest använda avhumaniseringsorden. Som avhumaniserande räknar FOI även uttryck som ”mörk”, ”färgad”, ”brun hud”, ”jude” och ”tredje världen”:

Oroas över växande hat mot journalister

Dagen efter att FOI publicerade studien kom man också med en annan analys kallad ”Ansiktet bakom hatet – en analys av en grupp Flashback-användare som uttrycker hat mot journalister” som den statliga myndigheten gjort på uppdrag av den privata branschorganisationen Tidningsutgivarna (TU) – Medier i Sverige.

Analysen har flera forskarnamn gemensamma med regeringsstudien. Det är projektledaren Lisa Kaati samt medarbetarna Nazar Akrami och Johan Fernquist som tillsammans med mediernas branschorganisation samordnat sig med regeringen och deras FOI-rapport kring ”radikalnationalistiska miljöer” för att bedriva opinionsbildning mot det digitala hat som man menar att journalister utsätts för i sin yrkesutövning.

Det framgår inte vilken typ av samarbete regeringen och Tidningsutgivarna haft för att säkerställa att de två rapporterna skulle bli klara för publicering samtidigt.

I den TU-beställda studien har forskarna kartlagt 7 372 användare på det svenska nätforumet Flashback som uppfyller de urvalskriterier som FOI ställt upp – att användare vid minst två tillfällen ska ha nämnt journalister vid namn eller som grupp samt att de har publicerat minst tusen inlägg på forumet. Ur denna grupp valde FOI sedan ut 228 användare vilka uppges vara män mellan 40 och 60 år som i sitt skrivande är särskilt aktiva under fredagskvällar.

Studien inleds på följande vis:

Oberoende medier och journalister som fritt förmedlar nyheter, samhällsinformation och samhällskritik är en förutsättning för en fungerande demokrati. Den digitala utvecklingen och de sociala mediernas framgångsrika inträde i våra liv har bidragit till mycket positivt, men även underlättat produktion och spridning av bland annat falska nyheter, desinformation, propaganda samt hat och hot.

Tidningsutgivarna skriver i ett pressmeddelande att tre bedömare självständigt fått klassificera inläggen och att samtliga analytiker då kommit fram till att 34 av de 228 användarna publicerat minst två inlägg innehållande vad som kan anses vara hatbudskap riktade mot yrkeskåren journalister eller mot en enskild namngiven journalist.

Johan Fernquist vid FOI som är medförfattare till studien uppger till statstelevisionen att den ska ligga till grund för försatt forskning med förhoppningen att ”man kan göra något åt det”.

– Vi vill ju försöka förstå vilka personer som ligger bakom hatet så att man i vidare initiativ kan förstå varför de här personerna uttrycker hat, så att man kan göra något åt det, vad nu det skulle vara, säger Fernquist till SVT.

FOI och TU definierar digitalt hat

Enligt deras egna ord i studien syftar digitalt hat på digital kommunikation som antingen nedvärderar eller verbalt attackerar en grupp eller en individ på grund av dennes grupptillhörighet som kön, etnicitet, religion eller yrkesgrupp.

Det kan exempelvis vara uppmaningar eller önskan att skada eller förgöra, sexistiska och rasistiska kommentarer eller kommentarer som syftar till att underminera trovärdigheten hos en individ eller grupp.

– Att uttrycka missnöje eller motstånd mot någons åsikter är inte näthat. Denna studie för TU fokuserar på näthatare som nedvärderar eller verbalt attackerar journalister. Den ökar också förståelsen för samhällsproblemet hat i digitala miljöer, berättar Fernquist.

I en FOI-studie från sommaren 2018, också den beställd av TU, framgick att journalister som utsatts för kritik från läsare av bland annat Samhällsnytt fick utstå ord som batikhäxa, surkärring, loser och glappkäft. Det framgår inte om tröskeln för digitalt hat lagts på samma nivå i den nya studien

Vidare framgår det i studien att journalister tar illa vid sig när de refereras till med ord som lögnmedia, fulmedia, propagandamedia, regimmedia, skitmedia, slaskmedia, vänstermedia, ljugmedia, hatmedia, PK-media, gammelmedia och mainstream-media. Nedan några fler exempel på det TU definierar som digitalt hat:

Vänsterradikala och vänsterliberaler bakom studien

Samhällsnytt har nätgranskat personerna bakom studierna och kan visa att flera av dessa har kopplingar till vänsterorienterade åsikter, förespråkande av mångkultur och asylaktivism. Övriga personer använder sig av stängda konton i sociala medier. Den brist på transparens som de omger sig med gör att vi inte har kunnat granska dem.

Gift med shariaförespråkare

Projektledaren Lisa Kaati har tidigare uppmärksammats av oss. Vi kunde då visa att hon engagerar sig i kontot ”Solidaritet med kamraterna i Malmö #kämpaShowan” som numera används för att sprida vänsterextremistiska budskap.

Kaati är även gift med docenten och shariaförespråkaren Musa Sayed som uppmärksammats för en doktorsavhandling i juridik under namnet ”Islamisk arvsrätt i det mångkulturella Sverige” i vilken han förordar att islamiska lagar som stöder sig på Koranen ska kunna tillämpas av det svenska rättsväsendet.



Sayed tillsammans med Kaati.

Enligt Sayed bör sharialagar kunna användas för att reglera arvskiften där den döde antas ha önskat detta, vilket bland annat innebär att kvinnor ärver mindre än män.

År 2017 medverkade Sayed i en artikel publicerad av statstelevisionen som berörde de polygama äktenskap som blir allt vanligare i Sverige på grund av den omfattande muslimska invandringen från Mellanöstern och Afrika.

Redan idag görs undantag från förbudet mot månggifte i Sverige när giftermål ingåtts i ett land där det är tillåtet och i det fall personerna inte var svenska medborgare när äktenskapet ingicks. Sayed argumenterar för att Sverige bör ta ytterligare steg:

I den aktuella artikeln försvarar han sharialagar genom att slå fast fast att man inte ska lagstifta i onödan. Han uppmanar sina motdebattörer att behärska sina känslor när det kommer till dessa ämnen.

– Allt är möjligt om det finns en politisk vilja, men vi behöver besinna oss i de här frågorna. Det finns en politisk trend i att tävla om vem som kommer med den här typen av utredningar och begränsningar, sade Sayed.



Sayeds boksamling.

Engagerar sig för Vänsterpartiet

Johan Fernquist är en annan person som förekommer i båda studierna. Han lyftes upp stort i media i valrörelsen förra året med en rapport där det påstods att SD får stöd av botar (datorprogram) för att föra politiska diskussioner på internet.

I rapporten påstods att dessa botar uttrycker sig invandrings- och islamkritiskt, länkar till ”invandrarkritiska sajter som Samhällsnytt” och smutskastar Stefan Löfvens regeringsparti Socialdemokraterna. Det är oklart huruvida dessa så kallade programmerade robotar existerar. Påståendena har hittills inte kunnat beläggas.

När Samhällsnytt tittar närmare på Fernquists aktiviteter på Facebook finner vi ett påtagligt stort engagemang för Vänsterpartiet, vänsterpolitiker och Vänsterns studentförbund.

Även på Instagram, där Fernquist använder sitt artistnamn ”nazghor_armageddor” syns ett tydligt engagemang för enbart vänsterorienterade konton.





Engagerar sig för migranter

Samhällsnytt har tidigare uppmärksammat, Katie Asplund Cohen, som också hon är en del av FOI-studierna. I sociala medier engagerar hon sig i grupper som ”Föreningen HEM”, en rörelse som arbetar för att hjälpa så kallade EU-migranter, det vill säga hitresta romska tiggare från Rumänien och Bulgarien.

Vidare engagerar hon sig i rörelsen ”ViGörVadViKan” som hjälper migranter och uttrycker där hat mot Sverigedemokraterna.



Centerpartistisk kyrkopolitiker

Ytterligare en person bakom studien med politisk koppling är Frej Welander. En nätgranskning visar att han är engagerad för vänsterliberala Centerpartiet med en plats i kyrkofullmäktige tillhörande S:t Johannes församling i centrala Stockholm.

I sociala medier indikerar Welander att han anser att invandringskritik är något som är fel och uppmärksammar i hyllande ordalag en polsk prins som attackerar den populäre brittiske politikern och EU-parlamentarikern Nigel Farage.

Forskar om Samhällsnytts läsare

Hösten förra året höll projektledaren Lisa Kaati tillsammans med forskarkollegan Nazar Akrami en föreläsning anordnad av svenska staten genom Forum för levande historia under namnet ”#PRATA RASISM”. Forskarna presenterade där sina tidigare studier i digitalt hat med frågeställningen ”varför uttrycker vissa människor hat på nätet och vilka är det egentligen som hatar?”.

Kaati tipsade bland annat lyssnarna om att tidsspannet för näthat i samband med exempelvis en artikel eller ett framträdande oftast har kort livslängd. Enligt henne ska man hålla sig borta från internet i två dagar eftersom kommentarerna dör ut därefter.

I arbetet med att ta reda på svaren studerade forskarna Samhällsnytts läsare genom att registrera vad de anser är ”hatkommentarer” i vårt kommentarsfält och sedan hitta mönster utifrån dessa individer.

Akrami berättar i presentationen att han var förvånad över hur mycket tid personerna har som kommenterar när de i vissa fall når ett tjugotal kommentarer på ett dygn.

– De är väldigt aktiva, vi har tittat på personer som skriver ännu mer och vi undrar om de har något annat för sig, sade Akrami.

Föreslår ”riktade åtgärder”

FOI-forskaren föreslår riktade åtgärder mot människor som anses ha en ”fördomsfull personlighet”.

Nedan följer Akramis kartläggning av läsarnas åsikter som uttrycks i kommentarsfältet:

Skiljer på Samhällsnytts läsare och ”vanliga människor”

Forskaren har sedan jämfört medelvärdet hos Samhällsnytt med vad man kallar för ”en vanlig människa”. I detta fall handlar det om en ”vanlig student från Uppsala” och kommit fram till att dessa två grupper skiljer sig kraftigt åt:





Hela presentationen kan ses nedan:

SÄPO fokuserar på politisk opposition

Det är i sammanhanget också värt att nämna att Säkerhetspolisen i sin årsrapport för 2018 talade om att hotbilden mot Sverige har förändrats de senaste åren och att hoten nu är mer omfattande än på flera år.

I årsrapporten listade Säpo sju hot mot Sverige under kommande år. Tre av de sju hoten har på ett eller annat sätt att göra med så kallad informationspåverkan, vilket kan uppfattas som att Säpo ser opinionsbildning och journalistik som ett tre gånger så allvarligt hot mot staten än exempelvis terrorism.

”Gränsen mellan de aktörer som Säkerhetspolisen följer, och ideologiskt motiverade aktörer som agerar på sätt som inte faller inom ramen för Säkerhetspolisens uppdrag, kan på sikt komma att suddas ut.” #Säkerhetspolisen2018 — Säkerhetspolisen (@SAPOsverige) March 14, 2019

Forskningsledaren: ”Vi ska alltid försöka vara politiska oberoende”

Samhällsnytt kontaktade Lisa Kaati under tisdagskvällen för att höra hur det kommer sig att studien på uppdrag av regeringen och den studie som beställts av TU är författade av samma personer och publiceras i anslutning till varandra. När vi når Kaati vill hon helst att ”vi ringer någon annan dag”.

Hur kommer det sig att studierna publiceras precis efter varandra?

– Det är nog ingen egentlig anledning. Det bara blev så. Det kanske var olyckligt. Det var ingen speciell tanke bakom det.

Det är samma personer som är involverade i båda studierna – arbetar ni parallellt med studierna?

– Ja, det min forskningsgrupp som jobbar med den här studien och ibland blir det så. Vi arbetar med flera projekt parallellt.

Samordnar ni projekt som går parallellt?

– Nej, vi är uppdragsfinansierade. Vi får olika typer av uppdrag så jobbar vi projektstyrt och så pågår projekten ofta parallellt.

Hänger studierna ihop enligt dig?

– Nej, nej, absolut inte.

I era studier kring näthat uppmärksammas ofta Samhällsnytt. Ett exempel är förra året när ni använde oss för att studera ”hatets personlighet”. Hur kommer det sig att ni har riktat in er på Samhällsnytt?

– Det har gått väldigt mycket rykten om att det finns väldigt mycket hatfulla kommentarer i ert kommentarsfält. Ni har ju ett väldigt levande och stort kommentarsfält. Det är många som kommenterar där.

Vad är din uppfattning om dessa kommentarer?

– Vi har inte studerat Samhällsnytt alls.

I en presentationsbild under föredraget hos Levande historia använde ni specifikt Samhällsnytt som ett exempel.

– Du får prata med Nazar. Jag tycker du ska…[tystnad].

Du är projektledare för er forskningsgrupp. Under ert gemensamma föredrag föreslår din forskningskollega riktade åtgärder mot människor som anses ha en ”fördomsfull personlighet”. Vad är det för riktade åtgärder ni syftar på?

– Jag tycker du ska prata med Akrami.

Vi kan prata om studierna från förra veckan. Även där återkommer retoriken med att ta till åtgärder från TU:s vd Jeanette Gustafssdotter att studien är ”ett steg i vårt arbete att förebygga näthat”.

– Jag vet inte vad Jeanette har för mål med studien.

Även din forskningskollega Johan Fernquist pratade förra veckan om att man ska kunna göra något åt det. Det är ganska genomgående i era intervjuer. Vad ska man göra åt det?

– Nej, åtgärder… alltså det kan vara strategisk kommunikation för att nå olika typer av målgrupper. Det skulle kunna vara en åtgärd.

I studien ”Hatets anatomi” förra året nämnde ni bland annat ”vänstermedia” som ett exempel på näthat. Vad är skillnaden mellan digitalt hat och kritik mot journalister?

– Jag tycker väl att vi har försökt att förtydliga det mycket mer i den senare studien. Den som släpptes förra veckan. Det handlar mycket om att man går till angrepp mot personen och kanske kränker på grund av kön eller etnicitet och inte det som personen faktiskt skrivit. Det är klart att man måste få kritisera, vi vill ju ändå ha ett öppet samhälle där man absolut får diskutera och kritisera saker. Men det är en annan sak att börja kalla andra för onödiga okvädinsord som har att göra med vilket kön man tillhör till exempel.

När du som projektledare sätter ihop forskningsgruppen. Handplockar du vilka som ska ingå?

– Det är anställda i FOI. Vi har även hyrt in experter på olika områden.

Vad gör ni för bakgrundskoll på personer som ingår i en sådan här forskningsgrupp?

– Man genomgår en bakgrundskoll när man blir anställd på FOI. Den är det inte jag som gör. Det gör FOI:s säkerhetsavdelning.

Kan man ha vilka politiska åsikter som helst när man arbetar i en sådan här forskning?

– Jag tycker nog man får ha vilka politiska åsikter som helst. Men det viktiga är väl att vi försöker publicera forskning som ändå är… ja men… alltså… att vi försöker vara… inte förmedla några åsikter. Att vi är objektiva i vår forskning. Men det tycker uppenbarligen inte du att vi är?

Jag tittar på er forskningsgrupp. Ser vi närmare på exempelvis Johan Fernquist har han en tydlig koppling till Vänsterpartiet. Är det förenligt med att ingå i en sådan här forskning på uppdrag av regeringen?

– Ja, alltså, du tänker då på den här rapporten Digitalt slagfält?

Han medverkar i flera studier, så vi kan ju prata om någon annan också. Men just Digitalt slagfält är forskning på uppdrag av regeringen.

– Nej men… jag hoppas ju verkligen att hans politiska åsikter inte är något som kommer fram i hans forskning vid FOI. Men samtidigt så är det ju så verkligheten ser ut – alla har ju olika bakgrund. Men våran förhoppning är ju alltid att vi ska försöka vara politisk oberoende i vår forskning så klart.

Det är inte bara Fernquist. Det är tydligt att flera personer bakom studierna har vänsteråsikter, samtidigt framställs ni i media som objektiva experter när ni företräder FOI. Men det framkommer inte att det finns starka politiska åsikter från vänsterkanten där man kanske motsätter sig invandringskritik. Ser du ett problem med detta?

– Nej, jag tycker inte jag har sett det i arbetet.

Hur går det hand i hand som oberoende när någon som tydligt tar ställning ingår i forskningsgruppen?

– Nej, men jag tycker att mitt arbete handlar ganska mycket om att det inte ska vara så mycket politiska… ehh… ja men… argument i vår forskning. Vi försöker ju. Mitt mål är att det ska vara så pass objektivt som möjligt. Sedan är det klart att det misslyckas man väl alltid med men det är min målsättning att vi kan göra objektiv forskning.

LÄS ÄVEN: Säpo riktar sig mot politisk opposition – gränsen mellan bevakningsobjekt och aktörer utanför myndighetens uppdrag ”kan suddas ut”