Jasmine, 13, behövde vård – låstes in och tog sitt liv

Av: Kerstin Weigl

Publicerad: 16 oktober 2017 kl. 05.57

Uppdaterad: 15 november 2018 kl. 08.33

Jasmine Bergström, 13, tog sitt liv i juli.

Hon var inlåst på SiS-hem, statliga ungdomshem skapade för 15-17-åringar med allvarlig kriminalitet och drogproblem.

Själv var hon ett barn med ADHD och svår uppväxt.

Vår granskning avslöjar att barn med svåra psykiska problem förvaras på SiS-hem. Där kan de isoleras på obestämd tid och utan att få behandling.

Självmordsförsöken på SiS-hem har fördubblats på tre år.

LÄS OCKSÅ De inlåsta barnen – granskning av den svenska tvångsvården





1 av 3 | Foto: PRIVAT Jasmine Bergström

Jasmine Bergström hade inget missbruk och hade inte begått brott. Hon hade flera diagnoser och var kraftigt utagerande. På två år omplacerades hon sju gånger mellan olika familjehem och institutioner.

Då beslutade socialförvaltningen i Gävle att ansöka hos Statens institutionsstyrelse, SiS, om plats på låst ungdomshem.

Mot sin vilja fördes 13-åriga Jasmine till SiS-hem i Boden, därefter till Ekerö där hon placerades bakom låsta dörrar för så kallad “vård i enskildhet” med en inhägnad rastbur utanför. Hon fick bara umgås med personal.

Hon förbjöds att gå ut utan att två personal övervakade henne och tilläts använda telefon och dator endast en timme varje dag.

I sin dagbok beskrev hon desperat försöken att få besked om hur länge hon måste vara inlåst.

Foto: PRIVAT Bild inifrån rummet Jasmine satt inlåst i.

Fick ingen behandling

Jasmine Bergström var satt i tvångsvård för att hon enligt socialtjänsten hade “stora vårdbehov”. Hon hade förutom ADHD så kallat “trotssyndrom” men även en depression. Psykolog hade varnat för att depressionen snabbt kunde bli värre, “varpå risken för suicid ökar”.

Men under drygt nio månader i tvångsvård fick Jasmine ingen behandling, utöver ett samtal om ilskekontroll.

Ett annat vårdhaveri som vi tidigare granskat är Josefin, ”Flickan bakom pansarglas”, som den 3 september tog sitt liv efter att ha omplacerats 33 gånger mellan olika familjehem och institutioner.

Josefin var tvångsplacerad på SiS-hemmet Lövsta på ”vård i enskildhet” när hon förra hösten gjorde sitt 17:e självmordsförsök. Hon var då 13 år.

Vi har granskat båda fallen och försökt reda ut vem som bär ansvar för att två flickor i samhällsvård tagit sina liv på tre månader.

Vår granskning visar att socialtjänsten gav upp försöken att hitta ett familjeboende och ansökte istället om tvångsvård på SiS-hem, som skapades för att kunna låsa in äldre tonåringar med missbruk och kriminalitet.

⁠ Trots att flickorna var bara 13 år.

⁠ Kunskap finns om att vårdformen inte är lämplig för barn utan missbruk och kriminalitet.

Foto: Anna Tärnhuvud

SiS kan inte säga nej. Lagen anger ingen nedre åldersgräns för SiS-vård. Förra året tvångsvårdades barn så små som åtta år.

Jasmine var under nio månaders tvångsvård för det mesta i så kallad “vård i enskildhet”, en typ av isolering.

Hon började under isoleringen för första gången självskada sig och göra självmordsförsök.

“Vård i enskildhet” har kritiserats i SiS egen kartläggning 2013 för att användas i onödan och att de unga mår dåligt av den.

⁠ Ändå blir metoden vanligare; förra året påbörjades vård i enskildhet för 450 unga.

⁠ Barnen kan isoleras hur länge som helst - vårdformen ska pågå i högst två månader, men kan förlängas. Lagen anger ingen gräns

⁠ Förra året hade elva unga varit isolerade mer än sex månader.

Socialtjänsten hade det yttersta ansvaret för Jasmine och ska enligt lag “noga följa vården”. Men lagen ger barnen rätt till bara två personliga besök om året.

⁠ Ingen från socialtjänsten i Gävle såg Jasmines rum på Rebecka.

⁠ De träffade henne inte på sex månader.

⁠ De hade fem telefonsamtal på tre och en halv månad.

⁠ Orosanmälan från en släkting som sa att Jasmine tappat livsviljan, fördes inte vidare. Tre dagar senare var Jasmine död.

Vår granskning avslöjar att kommun, stat och landsting skyller på varandra. Socialtjänsten i Gävle hade det yttersta ansvaret för Jasmine, men struntade i orosanmälan eftersom Jasmine antogs vara under god vård på SiS-hemmet

SiS-hemmen har som riktlinje att barn med hög självmordsrisk ska läggas in för psykiatrisk vård.

Men samarbetet med barnpsykiatrin fungerar inte, barnen skrivs snabbt ut och skickas tillbaka till hemmen.

FAKTA Flickor på SiS-hem ▪ SiS, Statens institutionsstyrelse, är en statlig myndighet som bedriver tvångsvård på särskilda ungdomshem. Bara på SiS-hem är det lagligt med tvångsåtgärder som inlåsning och isolering. ▪ Målgruppen är 15-17-åringar med allvarliga problem med missbruk och kriminalitet. Men på SiS-hem finns även unga som framförallt har allvarliga psykiska problem och ett utagerande beteende. ▪ Om socialtjänsten begär en plats på SiS-hem för tvångsvård kan SiS inte säga nej, utan måste anvisa en plats. ▪ Ungefär 300 flickor placeras varje år. Hälften är upp till 15 år gamla. ▪ Ingen åldersgräns finns och på SiS-hem fanns förra året flickor från 12 år. ▪ Ingen vet hur många av dem som inte hade problem med missbruk eller kriminalitet, utan framförallt hade psykiska problem. ▪ Psykisk ohälsa är vanlig hos flickor på SiS-hem. Förra året uppgav varannan tjej som placerats i SiS-vård att de någon gång försökt ta sitt liv. ▪ På SiS-hem finns även ungdomar som dömts för brott till sluten ungdomsvård. ▪ Det finns 23 ungdomshem med ungefär 700 platser. Den genomsnittliga vårdtiden är fem månader. LÄS MER

Självmordsförsök ökar

Trots att de allvarliga systemfelen varit kända länge har situationen förvärrats. Barnpsykiatrin är i kris. SiS saknar personal och har sänkt kraven - bara gymnasiekompetens anses räcka för att få jobb på SiS-hem med ansvar för självmordsbenägna barn med allvarliga psykiska problem.

Nu ökar självmordsförsöken på SiS-hemmen. På tre år har de fördubblats. Förra året skedde 21 självmordsförsök och 17 gällde flickor.

Ingen har tagit reda på vad ökningen beror på.

Just nu är uppskattningsvis 100 flickor inlåsta på SiS som är 15 år gamla, eller mycket yngre.

Ingen vet hur många av dem som i likhet med Jasmine och Josefin placerats där fast de inte har problem med missbruk eller kriminalitet utan mår mycket dåligt.

FAKTA Likheten mellan fallen Jasmine, 13, och Josefin, 14 Jasmine Bergström, 13 år ► Socialtjänsten i Gävle hade tidigt insatser för Jasmine på grund av brister i hemmet. ► Jasmine fick som åttaåring diagnosen ADHD, och senare även “trotssyndrom”. ► Hon fortsatte må dåligt och visa ett allt mer utagerande beteende. Hon placerades och omplacerades sju gånger på två år. ► Två familjehem sa upp avtalet om att vårda henne med hänvisning till att hennes utagerande var “farligt”. ► Socialtjänsten ansökte då om plats på Statens institutionsstyrelses ungdomshem, så kallade SiS-hem, trots att de är tänkta för 15-17-åringar med missbruk och kriminalitet, och trots att Jasmine var bara 13 år och hade psykisk ohälsa. Det var enligt socialtjänsten “enda lösningen”. ► På två SiS-hem - i Boden och på Ekerö utanför Stockholm - mådde Jasmine allt sämre men får ingen behandling för sin depression och misstänkta trauman. Hon började självskada sig och gjorde flera självmordsförsök. Hon förs flera gånger till barnpsykiatrin som snabbt skriver ut henne. ► Jasmine Bergström tog sitt liv 13 juli. Josefin, 14 år ► Omhändertogs första gången som ettåring i Eskilstuna. Utredningar visade att hon “hade stora svårigheter att kommunicera”. ► Men Josefin (som egentligen heter något annat) mådde allt sämre, blev allt mer utagerande. Hon fick som åttaåring ADHD, därefter autism och dissociativt syndrom. ► Som 13-åring hade hon placerats och omplacerats 33 gånger på 21 olika orter. Vårdbolag sa upp avtalet genom att påstå att hon var “farlig för personalen”. ► Josefin fick ingen behandling för sina misstänkta trauman. ► I juli 2016 fördes hon 13 år gammal till SiS-hemmet Lövsta, trots att hon inte har problem med missbruk och kriminalitet. Där bältas hon fem gånger Hon läggs in flera gånger på barnpsykiatrin men skrivs alltid ut efter några dagar ► Josefin gjorde ett allvarligt självmordsförsök 4 oktober på Lövsta, hittades av en slump och återupplivades. ► Hon placerades då i kommunens eget boende, i ett säkerhetshus bakom pansarglas och med åtta vårdare, men fortsätter må mycket dåligt. ► Josefin tog sitt liv 3 september i år, 14 år gammal. LÄS MER

FAKTA Till dig som har självmordstankar Om du har självmordstankar ska du inte hålla det för dig själv, utan då behöver du söka hjälp. Prata med någon du har förtroende för, ring en stödlinje eller sök vård. Självmordstankar är vanligt, och ingenting att skämmas över. Du kan känna dig ensam och utanför i din situation, men i själva verket är det många som har tänkt och känt som du. Du är inte ensam. Vem ska jag prata med? Du kan prata med en person som jobbar inom vården, eller med någon du känner. Det går också att kontakta någon i en telefon- eller chattjour. Där finns personer som är vana vid att lyssna och som kan ge råd och stöd i hur du kan komma vidare och börja må bättre. Du kan vara helt anonym när du ringer. Du kan till exempel kontakta: Hjälplinjen på telefon 0771-22 00 60.

Bris - Barnens rätt i samhället på telefon 116 111.

Jourhavande medmänniska på telefon 08-702 16 80.

Jourhavande präst nås via 112.

Mind Självmordslinjen, chatt via mind.se eller på telefon 90101. Källa: 1177.se LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 16 oktober 2017 kl. 05.57