Alakouluikäinen lapsi voi huonosti ja elää vaarallisessa ympäristössä. Koulu ja vastaanottokeskuksen sosiaalityöntekijä ovat tehneet hänestä toistakymmentä lastensuojeluilmoitusta. Kunnan lastensuojelu ei reagoi.

Kuusihenkinen lapsiperhe asuu kymmenen neliön huoneessa vastaanottokeskuksessa. Yhdellä lapsista on krooninen sairaus, toisella kasvu ja kehitys viivästyneet. Äiti sairastaa synnytyksen jälkeistä masennusta. Lääkärinlausunnot suosittelevat perheelle tukitoimia ja rauhallisempaa asuinympäristöä. Kunnan lastensuojelu vastaa kuukauden päästä, ettei ota asiaa käsittelyyn.

Nämä ovat Ylen varmistamia tositapauksia eri puolilta Suomea. Yle on saanut tiedot useammasta tapauksesta Etelä- ja Itä-Suomessa, joissa turvapaikanhakijat eivät ole saaneet lastensuojelun palveluita edes useamman pyynnön jälkeen. Emme yksilöi paikkakuntia tai tapauksia tarkemmin henkilöiden yksityisyyden suojaamiseksi.

On laitonta evätä palvelut

Turvapaikanhakijoita koskevat samat lait kuin muitakin Suomessa asuvia lapsia. Heillä on oikeus lastensuojeluun.

– Olen kuullut, että joissakin kunnissa on suoraan linjattu, että ainoastaan pakottavat kiireelliset huostaanotot hoidetaan, kun kyseessä on turvapaikanhakija, kertoo erityisasiantuntija Taina Martiskainen Lastensuojelun keskusliitosta.

Tällainen menettely on laiton.

AVI ja Valvira valvovat kuntia Valvira ja Aluehallintovirasto (AVI) valvovat sosiaali- ja terveydenhuollon toimintaa.

Aluehallintoviraston tehtävänä on valvoa, että asiakkaiden tasapuolinen kohtelu toteutuu kunnissa.

Aluehallintovirasto voi puuttua lainvastaiseen menettelyyn. Määräystä voidaan tehostaa uhkasakolla.

Valvirasta sekä Etelä- ja Itä-Suomen aluehallintovirastoista kerrotaan, ettei turvapaikanhakijoiden lastensuojeluun liittyviä valituksia ole vireillä.

Maahanmuuttovirasto valvoo vastaanottokeskuksia ja niiden toimintaa.

Ongelma tunnistetaan myös sosiaali- ja terveysministeriössä. Sosiaalineuvos Marjo Malja vahvistaa, että käytännöt ovat kirjavat sekä kunnissa että vastaanottokeskuksissa.

– Vastaanottojärjestelmän puolelta on tullut viestiä, että kunnat eivät ole vastanneet pyyntöihin. Toisaalta osaaminen lastensuojeluasioissa vaihtelee vastaanottokeskuksesta riippuen, Malja kertoo.

Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeistanut jo vuonna 2016 kuntia kuntainfolla (siirryt toiseen palveluun), jossa todetaan yksiselitteisesti, että alaikäisellä turvapaikanhakijalla on oikeus lastensuojelun palveluihin. Kuntien lastensuojelun ahdingosta on uutisoitu viime aikoina usein.

Lapset ovat riskiryhmää, mutta eivät saa palveluita

Turvapaikanhakijalapset ovat monella tavalla haavoittuvassa asemassa. Usein he eivät kuitenkaan saa palveluita, joihin heillä olisi oikeus. Esimerkiksi Lääkäriliitto on muistuttanut kannanotossaan (siirryt toiseen palveluun), että turvapaikanhakijalapsilla on oikeus samantasoisiin terveyspalveluihin kuin muilla lapsilla.

– On aivan selvää, ettei turvapaikanhakijalapsille tarjota riittävästi sosiaali- ja terveyspalveluita. Moni lapsi tarvitsisi esimerkiksi terapiaa ja perheet lastensuojelun tukitoimia, mutta niitä ei yksinkertaisesti saa, sanoo tutkija Minna Lähteenmäki. Hän on tutkinut väitöskirjassaan (siirryt toiseen palveluun)turvapaikanhakijalasten arkea.

Lähteenmäen tutkimuksen mukaan vastaanottokeskuksissa asuvat lapset voivat usein huonosti. Heillä ja heidän ympärillään elävillä aikuisilla saattaa olla traumaattisia kokemuksia. Vastaanottokeskuksessa on levotonta ja tilat ovat ahtaat. Asukkaiden pahoinvointi, psyykkinen oireilu ja itsetuhoisuus ovat lisääntyneet vastaanottokeskuksissa (siirryt toiseen palveluun). Turvapaikkaprosessin aikana perheet joutuvat usein muuttamaan monta kertaa, ja se aiheuttaa stressiä myös lapsille.

Yle

Lapset todistavat väkivaltaa ja itsetuhoisuutta

Vaikuttaa siltä, että monessa kunnassa vastuuta turvapaikanhakijalapsista pallotellaan viranomaiselta toiselle. Periaatteessa turvapaikanhakijoiden pitäisi saada tarvitsemansa sosiaalipalvelut vastaanottokeskuksesta. Keskuksissa ei kuitenkaan ole resursseja, osaamista tai henkilökuntaa ajamaan lasten asiaa.

– Olosuhteet vastaanottokeskuksissa ovat hyvin vaihtelevat. Lapsiperheitä elää monenlaisissa oloissa, mutta joka tapauksessa laitoksessa asuminen ja koko turvapaikkaprosessi on lapselle hyvin stressaava, Minna Lähteenmäki sanoo.

Turvapaikanhakijoilla on oikeus kunnan sosiaali- ja terveyspalveluihin, vaikka he eivät ole virallisesti kuntalaisia. Kunnan varallisuudesta palvelujen saannin ei pitäisi jäädä kiinni, sillä kunta voi laskuttaa palveluista valtiota eli käytännössä vastaanottokeskusta.

On irvokasta, että maa, joka ylpeilee lasten elinoloilla, kohtelee yhtä lapsiryhmää näin. Mirka Seppälä

Ongelmia on sekä vastaanottokeskuksissa että kunnissa. On tapauksia, joissa vastaanottokeskus ei pyydä kunnan palveluita ja tapauksia, joissa kunta ei anna palveluita pyynnöistä huolimatta. Marjo Malja vahvistaa, että tällaisia viestejä on kantautunut sosiaali- ja terveysministeriöön. Samaa kerrotaan myös alan järjestöistä.

Pahimmillaan lasten asian ajaminen on yksittäisten järjestötyöntekijöiden tai vapaaehtoisten kontolla. Järjestöjen työntekijät eri puolilta Suomea ovat kertoneet Ylelle ongelmista ja vaaratilanteista: Lapsiperhe ei uskalla poistua huoneestaan vastaanottokeskuksessa levottoman ilmapiirin takia. Lapset joutuvat todistamaan väkivaltaa ja itsetuhoisuutta. Psyykkisesti kuormittuneet vanhemmat eivät jaksa kantaa vastuuta ja myös lapset oireilevat.

Oma asunto helpottaa tilannetta

– On irvokasta, että maa, joka ylpeilee lasten elinoloilla, kohtelee yhtä lapsiryhmää näin, kiteyttää Kotimajoitusverkoston hankejohtaja Mirka Seppälä.

Kotimajoitusverkosto organisoi turvapaikanhakijoiden kotimajoitustoimintaa. Seppälän mielestä lapsiperheet pitäisi saada nopeammin vastaanottokeskuksista pois.

On kiistatonta, että turvapaikanhakijat vastaanottokeskuksissa voivat huonommin kuin pari vuotta sitten. Minna Lähteenmäki

– Turvapaikkaprosessi kestää usein kahdesta kolmeen vuotta. Lapsen elämässä se on pitkä aika, Seppälä muistuttaa.

Tutkija Minna Lähteenmäen mukaan turvapaikanhakijaperheen pääseminen pois vastaanottokeskuksesta omaan asuntoon vaikuttaa selvästi lasten hyvinvointiin. Omassa asunnossa arki on normaalimpaa. Asumismuoto ei kuitenkaan ratkaise kaikkia turvapaikanhakijalasten ongelmia. Lapsiperheet pitäisi saada palvelujen piiriin.

– On kiistatonta, että turvapaikanhakijat vastaanottokeskuksissa voivat huonommin kuin pari vuotta sitten, Lähteenmäki sanoo.

Juttua päivitetty 9.2.2018 klo 11: tarkennettu Minna Lähteenmäen repliikkiä.