Tästä on kyse Lahtelaisen opiskelijaruokalan keittiössä otettiin käyttöön ohjelma, jonka avulla ruoan menekkiä ja hävikkiä lasketaan ja seurataan tarkasti.

Ruokaa tuodaan tarjolle vain menekin mukaan.

Tarjottimet poistettiin, ja lautaset ovat aiempaa pienempiä.

Koulutuskeskus Salpauksen opiskelija- ja henkilöstöravintolassa Lahden Vipusenkadulla on lounasaikaan vilkasta. Täällä puhaltavat uudet tuulet, koska ammattikoulu torjuu määrätietoisesti ruokahävikkiä.

Ruokailijoita Salpauksen uusimpiin kuuluvassa opiskelija- ja henkilöstöravintolassa käy päivittäin noin 700. Ravintoloita Salpauksella on Lahdessa, Asikkalassa ja Heinolassa kaikkiaan kuusi.

Opiskelijoiden suosikkiruokien listalla ovat kärkipäässä erilaiset pastaruoat, lihapullat ja nugetit, tietää kokki Kati Sarre.

– Niiden suosio on taattu, hän kertoo.

Salaatti ja lämmin ruoka tarjoillaan Vipusenkadulla linjastolta – maito ja leipä omista pisteistään. Tänä syksynä tarjottimet poistettiin käytöstä. Erityisesti keittopäivinä on ollut hankalaa, sanoo lähihoitajaksi opiskeleva Anni Olenius.

– Kaikki ei mahdu yhdellä kertaa mukaan, enkä välttämättä viitsi lähteä hakemaan esimerkiksi hedelmiä erikseen, kun usein on ruuhkaa ja kiire.

Kyllä se kismittää, että tarjottimet puuttuvat. Jarmo Ovaska

Vieressä istuva opiskelukaveri Fanni Heinonen ei ole kokenut tilannetta samalla tavalla hankalaksi.

– Tokihan se helpottaisi ruoan kantamista pöytään, jos olisi tarjotin. Mutta menee se näinkin.

Autoalan opettaja Jarmo Ovaska antaa muutoksesta huutia.

– Kyllä se kismittää, että tarjottimet puuttuvat. Tuntuu, että lautasetkin on vaihdettu pienempiin. Soppalautasissa on niin matalat reunat, että keittoa läikkyy joka paikkaan.

Paistettuja perunoita vai riisiä? Molemmat tekevät kauppansa broilerpyöryköiden kanssa Salpauksen henkilöstö- ja opiskelijaruokalassa. Wilma Hiltunen/ Yle

Ei liikaa eikä liian vähän, vaan sopivasti

Koulutuskeskus Salpauksessa on käynnistetty tehokuuri ruokahävikin pienentämiseksi. Syyt ovat ravintolapalvelupäällikkö Marko Viljamaan mukaan taloudelliset ja ekologiset.

Selvitysten mukaan jopa viidennes ravitsemuspalveluiden tarjoamasta ruoasta (siirryt toiseen palveluun)päätyy roskiin. Erityisen ongelmallisia ovat linjastoravintolat.

Keväällä Salpauksen keittiössä otettiin käyttöön ohjelma, jonka avulla ruoan menekkiä ja hävikkiä lasketaan ja seurataan tarkasti. Ruokaa pyritään valmistamaan päivittäin sopiva määrä, ja sitä tuodaan tarjolle menekin mukaan.

Jos jotain jää, se hyödynnetään soveltuvin osin seuraavana päivänä. Hävikkiannoksia myydään myös omassa myymälässä ja mobiilisovelluksen kautta.

– Tärkeää on tietysti valmistaa sellaista ruokaa, joka lähtökohtaisesti maistuu, toteaa Viljamaa.

Kun silmillä syödään, mahaan ei mahdu

Keittiön jälkeen toimet on ulotettu ruokasalin puolelle.

Tarjottimien poistaminen on yksi idea, jota testataan Vipusenkadulla. Päämääränä on, että ruokaa otetaan kohtuullisesti ja juuri sen verran kuin jaksetaan syödä. Myös ruokailun uskotaan nopeutuvan.

– Tarjotin on sellainen kapine, että siihen on helppo lastata ylimääräisiä maitolaseja, perunoita tai leipää, mitä ei kuitenkaan jakseta syödä, sanoo ravintolapalvelupäällikkö Marko Viljamaa.

Alkuun oli tiukkaa kritiikkiä, nyt se on laantunut ja ihmiset ovat alkaneet tottua. Marko Viljamaa

Kokeilun jälken päätetään, laajeneeko käytäntö muihinkin Salpauksen ravintoloihin.

– Toiminallisesti vaikutusta on ollut, mutta on vielä on liian aikaista sanoa, mikä vaikutus on taloudellisesti. Karkeasti arvioiden uskaltaisin heittää, että vaikutus on viiden, kymmenen prosentin luokkaa, Viljamaa miettii.

Ylimääräinen ruoka päätyy biojäteastiaan. Wilma Hiltunen/ Yle

Tietoa ja totuttamista

Vaikka tarjottimista luopuminen on saanut alkuvaiheessa ristiriitaisen vastaanoton, ravintopalvelupäällikkö Marko Viljamaa ei heti lannistu.

– Alkuun oli tiukkaa kritiikkiä, nyt se on laantunut ja ihmiset ovat alkaneet tottua.

Hän muistuttaa, että nälässä ei tarvitse olla. Aina voi hakea lisää ruokaa.

Opettaja Jarmo Ovaska ymmärtää perustelut, mutta palauttaisi tarjottimet.

– Opiskelijat eivät ole valittaneet. Mutta itse kun olen näin vanhempana muuttunut vähän kömpelöksi, ruoan tuominen pöytään tuntuu näin hankalalta. Ja kai sitä tässä iässä on jo vähän mukavuudenhaluinenkin, hän naurahtaa.

Myös Anni Olenius ottaisi tarjottimet takaisin. Hän uskoo, että tiedon välittämisellä päästäisi parempiin tuloksiin.

– Ennemminkin pitäisi puhua siitä, miksi kannattaa ottaa juuri sen verran kuin syö, opiskelija toteaa.

Lue lisää:

Iso buffet-ravintola otti käyttöön erikoisen hinnoittelun –lautasilta ei nyt päädy ruokaa biojätteeseen ollenkaan

Uusi keksintö auttaa ratkomaan EU:n ruokahävikkiongelmaa - Suomalainen biojätevaaka opettaa ottamaan ruokaa vain sopivasti