Kokki ja pääluottamusmies Sasu Haapasella on omat näkemyksensä siitä, miksi alan työvoimapula vain kasvaa.

Kokki ja pääluottamusmies Sasu Haapasella on omat näkemyksensä siitä, miksi alan työvoimapula vain kasvaa. Paula Collin / Yle

Kemiönsaaren Västanfjärdissä Ravintola ja majatalo Kansakoulua pyörittävä Pasi Tamminen tietää, että työntekijän löytäminen on vaikeaa. Erityisen vaikeaksi sen tekee sijainti keskellä ei mitään, kuten Tamminen itse sanoo. Lähimpään suurempaan kaupunkiin on matkaa yli 60 kilometriä ja ympärillä on vain peltoa, metsää ja merta.

– Meillä alkaa nyt kolmas kesä, ja isoimmat ongelmat ovat liittyneet henkilökuntaan. Tämä on ollut meille tosi haastavaa. Itse ei pysty pitämään lomia, koska ei löydy tuuraajia.

Tamminen on etsinyt työntekijöitä Virosta, seurannut kansainvälistä ilmoittelua ja ilmoitellut työpaikoista TE-toimiston kautta. Joskus sopivan oloinen tyyppi on löytynyt, mutta pian aloittamisen jälkeen maaseutuympäristö onkin osoittautunut tylsäksi.

Toukokuussa Pasi Tamminen päätti kokeilla jotain uutta. Hän julkaisi Facebookissa ilmoituksen (siirryt toiseen palveluun), jossa lupasi 400 euron vinkkipalkkion sille, joka löytäisi heille sopivan työntekijän. Asiasta uutisoi ainakin Iltalehti (siirryt toiseen palveluun).

Ilmoitus poiki 160 hakemusta, joista noin 40 tuli ammattilaisilta. Heistä viisi on nyt palkattu, Tamminen kertoo.

– Some osoitti voimansa. Yllätyin, kun meni yli 1 000 jakoa rikki ja sitten alkoivat myös puhelimet soida.

Haluamme kannustaa ihmisiä kertomaan hyviä kokemuksia ja nähdä kaiken sen hyvän, mitä alalla tapahtuu. Anne Kokkonen

Ravintola-alan työvoimapula on ollut puheenaiheena pitkään. Ongelma on tunnistettu jo pidempään kasvukeskuksissa sekä sesonkiaikaan Lapissa. Viime aikoina pula on kuitenkin laajentunut koko maahan.

Työ ja elinkeinoministeriön ammattibarometrin (siirryt toiseen palveluun) mukaan lähes kaikkialla Suomessa on tällä hetkellä pulaa ravintola-alan työntekijöistä. Tilastojen valossa eniten pulaa ravintola- ja suurtaloustyöntekijöistä on Varsinais-Suomessa, Pohjois-Savossa ja Kaakkois-Suomessa. Ainoastaan Pohjois-Karjalassa työnhakijat ja työpaikat näyttävät olevan tasapainossa.

Ravintola-alan opiskelijamäärät ovat puolestaan romahtaneet. Kun yhteishaussa vuonna 2014 majoitus- ja ravintola-alalle haki ensisijaisesti lähes 3 500 ihmistä, tänä vuonna hakijoita on ollut vain runsaat 1 500

.

Majatalo Kansakoulua pyörittävä Pasi Tamminen julkaisi Facebookissa ilmoituksen, jossa lupasi 400 euron vinkkipalkkion sille, joka löytäisi heille sopivan työntekijän. Paula Collin / Yle

Alan mainetta paremmaksi

Työntekijäpula näkyy myös kaupungeissa ja suurissa ravintola-alan yrityksissä. Suomen suurimpiin ravintola-alan työnantajiin kuuluva NoHo Partners työllistää noin 4 000 ammattilaista. Yhtiön henkilöstöjohtaja Anne Kokkonen kertoo, että työntekijäpula on näkynyt jo pitkään, mutta tämä vuosi on ollut haastavampi kuin aiemmat.

– Paikkoja on enemmän kuin on tulijoita. Kesätyöntekijöiden löytäminen on helpompaa, mutta ammattitaitoisten, alalla monta vuotta olleiden rekrytointi on vaikeampaa. Siinä joutuu tekemään tosissaan töitä, että saa oikeat osaajat oikeille paikoille, Kokkonen sanoo.

NoHo yrittää houkutella työntekijöitä olemalla hyvä työpaikka. Kun ilmapiiri on hyvä ja työntekijöitä kohdellaan asianmukaisesti, sana kiirii ja tulijoita löytyy helpommin, uskoo Kokkonen.

– Ravintola-alasta puhutaan usein tosi negatiiviseen sävyyn. Me pyrimme siihen, että puhumme enemmän positiivisista asioista ja positiiviseen sävyyn. Meillä on tuhansia ihmisiä päivittäin töissä ja he ovat mukana ihan upeissa jutuissa, Kokkonen kertoo.

Positiivisuutta lisätäkseen NoHo alkoi kesäkuun alussa palkita joka päivä yhden työntekijän 500 eurolla.

– Usein suomalainen muistaa kertoa, mikä meni pieleen, mutta nyt me haluamme kannustaa ihmisiä kertomaan hyviä kokemuksia ja nähdä kaiken sen hyvän, mitä alalla tapahtuu. Samalla mahdollistetaan henkilöstölle tulotason nostamista.

Henkilöstöjohtaja Anne Kokkonen NoHo Partnersista uskoo, että kun alasta puhutaan positiivisempaan sävyyn, vetovoima lisääntyy ja työntekijöitäkin löytyy paremmin. Ronnie Holmberg / Yle

Pieni palkka, raskas työ, sesonkiluonteisuus

Mistä ravintola-alan kasvava työntekijäpula sitten johtuu? Ravintola-alan yritysten määrä on ollut jo pitkään kasvussa (siirryt toiseen palveluun), joten työntekijöiden tarve kasvaa. Lisäksi alan vetovoima on huono, mutta miksi?

Anne Kokkosen mielestä negatiiviset uutisoinnit korostavat alan huonoja puolia, sillä hyviäkin on.

– Ravintola-ala mahdollistaa työn ja vapaa-ajan suunnittelun ja työajat mahdollistavat monipuolisesti muun ajan suunnittelun. Voit itse valita, teetkö osa-aikatöitä tai viikonloppuja, ilta- vai päiväpainotteisesti, Kokkonen sanoo.

Entä sitten palkka? Matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palveluita koskevan työntekijöiden työehtosopimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan ravintola-alan työntekijöiden peruspalkat ovat 1 600 eurosta runsaaseen 1 800 euroon kuussa. Ravintola-alalla töitä tehdään toki usein iltaisin ja viikonloppuisin, joten päälle tulevat mahdolliset lisät.

Olisihan se suotavaa, että matalapalkka-alan maineesta päästäisiin eroon ja palkkoja voitaisiin tarkastella ylöspäin. Anne Kokkonen

Työnantajat myöntävät, että palkka on pieni. Toisaalta alalle pääsee helposti, ilman koulutustakin, sanoo yrittäjä Pasi Tamminen. NoHon Anne Kokkonenkin nostaisi mielellään palkkoja, mutta se ei hänen mukaansa ole yksin työnantajien käsissä.

– Olisihan se suotavaa, että matalapalkka-alan maineesta päästäisiin eroon ja palkkoja tarkastella ylöspäin. Silloin pitäisi kuitenkin jostain saada apuja, ja siinä mennään jo yleisiin poliittisiin linjauksiin, kuten verotuksellisiin asioihin ja ostovoiman kasvattamiseen, Kokkonen sanoo.

Matkailu- ja ravintolapalveluiden edunvalvojan MaRa:n toimitusjohtaja Timo Lappi on jo aiemmin sanonut, että ravintola-alan kovaan verotukseen tarvittaisiin helpotuksia.

Ravintola-alaa vaivaa myös sesonkiluonteisuus. Lapissa työvoimaa tarvitaan talvella, saaristossa kesällä. Pasi Tamminen toivoisi, että ravintola-alan työnantajat voisivat tehdä asiassa parempaa yhteistyötä. Voisiko Lapissa talvella työskentelevät saada kesäksi saaristoon?

Pääluottamusmies: Sopimukset paremmiksi

Kokki ja pääluottamusmies Sasu Haapasella on omat näkemyksensä siitä, miksi alan työvoimapula vain kasvaa. Osansa on toki pitkillä työvuoroilla, raskaalla työllä ja matalalla palkalla, mutta suurin syy löytyy Haapasen mukaan toisaalta.

– Suurin ongelma on, että työnantajat eivät halua sitoutua työntekijään. Varsinkin vuokratyöfirmojen tulo kentälle on rikkonut todella paljon perinteistä työnkuvaa. Nykyään on paljon ravintoloita, joilla ei ole omaa henkilökuntaa lainkaan, Haapanen sanoo.

Varsinainen ongelmahan on se, että koko työvoimapula on kupla. Sasu Haapanen

Haapanen on työskennellyt pitkään Pizzeria Denniksessä Turussa. Hän kertoo, että nuorilta ravintola-alalle tulevilta voi kulua vuosia, ennen kuin he pääsevät kiinni ravintoloiden omiin sopimuskantoihin. Ja kun pääsevät, sopimukset ovat osa-aikaisia.

Pääluottamusmiehenä hän saa paljon viestiä kentältä, ja viestit ovat karuja. Työehtosopimuksia rikotaan, palkkoja maksetaan väärin, ylityökorvauksia ei makseta. Haapasen mukaan työnantajat käyttävät hyväkseen varsinkin nuoria työntekijöitä.

– Varsinainen ongelmahan on se, että koko työvoimapula on kupla. Jos työnantajat tulisivat vastaan, meillä ei olisi ongelmaa. Vähemmän vuokratyöfirmoja ja työntekijöille täysiä sopimuksia, Haapanen sanoo.

Millaisia ajatuksia juttu herättää? Mistä työvoimapula johtuu vai onko se vain kupla? Voit kommentoida aihetta Yle Tunnuksellasi. Keskustelu sulkeutuu kello 21.