Institut for menneskerettigheder udgiver i dag en rapport om Ekstrem social kontrol. De anbefaler bl.a. at skoler med mange elever med minoritetsbaggrund ansætter særlige rådgivere.

- Det bliver aldrig italesat, hvor begrænsende det er for børn at gå med tørklæde. (…)

- Det kommer aldrig frem, at mange piger er kede af at gå med tørklæde og føler det som et pres.

- De tør ikke italesætte det på grund af den sociale kontrol.

Piger der går i shorts bliver kaldt luder

Sådan siger en anonym integrationsvejleder i den rapport Institut for menneskerettigheder i dag har udgivet om 'Ekstrem social kontrol'.

Instituttet har talt med integrationsvejledere og andre folk, der arbejder med unge mennesker, der er i risikozonen. Og det er alvorlige begrænsninger, familierne og klassekammerater til især de unge etniske kvinder, udsætter dem for. Piger, der i sommermånederne klæder sig i almindeligt sommertøj, risikerer f.ex. at blive kaldt ’luder’ og blive opfattet som nogle, der inviterer til upassende berøring fra drengenes side.

Se også: Hidsig debat: Svensk by stemmer om tørklædeforbud for børn

Og Instagram betyder at de aldrig kan vide sig sikre

Og fordi enhver nemt kan tage et billede af en pige, der har valgt at gå i sommertøj, og dele det via Instagram og andre sociale medier, kan pigerne aldrig kan vide sig sikre på, hvem der sidder og tager stilling til deres tøjvalg, og hvilke sanktioner det kan udløse.

- På Instagram bliver der holdt øje med, hvordan de klæder sig. Der bliver kontrolleret for god/rigtig og forkert opførsel, hvad der er ’haram’, og hvad der ikke er ’haram’.

- Her på skolen oplever vi i sommerperioden, at der er nogle piger, der kan have udfordringer ift. at informere drengene om, at det at gå med shorts ikke nødvendigvis betyder, at man er en luder.

Se også: Muslimsk kvinde: Hvis tørklædet bliver forbudt vil jeg forlade Danmark

Drengene: 'Hun var jo luder. Hun kan bare dække sig til'

- Vi har nogle drenge på skolen, som mener, at hvis man har nogle shorts eller en top på, hvor man kan se nogle bestemte former af kroppen, så er man enten billig eller en luder

- Vi havde en polsk pige, som levede et helt almindeligt dansk pigeliv. Hun var nødt til at flytte skole i femte klasse.

- Drengene var begyndt at blive lidt ældre og smække hende i numsen.

- Det gav de sig selv lov til, fordi: ’Hun var jo luder. Hun kan jo bare dække sig til, fortæller en integrationsvejleder i rapporten, som anbefaler at skolerne ansætter skolesocialrådgivere - ikke mindst skoler med et stort optag af elever med etnisk minoritetsbaggrund med oprindelse i ikke-vestlige lande:

Se også: Hård tone på Nørrebro: Mand hældte øl ud over niqab-kvinde med 5 børn

- Jeg ved godt, at man i et demokrati gerne må klæde sig, som man vil, men i demokratiets navn lider nogen overlast.

- Man har ikke været opmærksom på nogle ting. (…).

Ville ønske der ikke fandtes tørklæde

- Jeg har set mange piger, som er blevet begrænset i deres udvikling på grund af tørklædet.

- Jeg ville ønske, der ikke fandtes noget tørklæde, og hvis der gjorde, at det var et valg, man tog som voksen kvinde.

- At putte en seksårig i et tørklæde er ikke at tage hensyn til børns behov.

- De bliver presset ud i noget, som de ikke selv har valgt.

De 13-17 årige tørklæder piger lyver

- De 13-17-årige piger, som siger, de selv har valgt tørklædet, taler ikke sandt.

- ’Nej, gu har du ej selv valgt det. Du har valgt det, fordi du har været nødt til det.’

- Bevidst eller ubevidst er de påvirket af det miljø, som de lever i, siger integrationsvejlederen i rapporten.

Hvad tænker du? Skal skoler med mange indvandrerelever have særlige socialrådgivere ansat? Og skal der sættes en aldersgrænse på tørklædet?