Det skal koste op til seks års fængsel, hvis man deler online-propaganda fra eksempelvis Islamisk Stat.

Det mener justitsminister Søren Pind (V).

- Vi må ikke undervurdere vores fjende i denne sammenhæng. Det er mennesker, der vil os det ondt. Rigtig ondt. Og som håber og arbejder på, at deres propaganda vil ramme svage sjæle iblandt os og få dem til at agere efter det. Det er vi nødt til at reagere på, siger Søren Pind.

Læs også : Pind vil sætte ind mod terror på internettet

Helt konkret vil regeringen ændre straffelovens terrorparagraf, så det fremover bliver strafbart alene at dele terror-propaganda. I dag kan man straffes for at billige terror eller fremme en terrorvirksomhed, men en ændring skal gøre det nemmere at retsforfølge dem, der udbreder terror-propaganda, mener regeringen.

- Der er en tilbageholdenhed overfor at benytte den lov, der allerede findes. Samtidig er terrorpropagandaen meget dygtigt lavet. Derfor har vi valgt en klargøring af reglerne, så det bliver nemmere for anklagemyndigheden at rejse sagerne og nemmere for domstolene at dømme. Man skal huske, at de regler, vi har nu, er skrevet i en anden tid før internettet. Det har hidtil været for nemt at sprede propaganda, siger Søren Pind.

Læs også : Højesteret tager statsborgerskab fra Said Mansour

Vil man også blive straffet, hvis man deler en video for at advare mod budskabet og markere sin modstand?

- Jeg mener, det er uhensigtsmæssigt at gøre det. Det er terrorpropaganda, og derved går man andres ærinde. Man bliver en 'nyttig idiot'. Det skal man lade være med. Man bliver straffet, hvis man i bevidst ærinde spreder terrorpropaganda. Sker det som et led i en demokratisk debat for at oplyse, vil det være straffrit. Men det er i sidste ende op til domstolene, pointerer Søren Pind.

Styrker forslaget ytringsfriheden?

- Al respekt for ytringsfriheden, den nærer jeg stor respekt for. Men vi er i krig med ISIS, terror og radikale dele af islam. Vi kan ikke have, at folk frit kan sprede den form for propaganda, som rammer. Vi taler om krig, og i en krig er man nødt til at forbeholde sig retten til at indskrænke fjendens propaganda.

Læs også : Langt sejt træk venter, når Islamisk Stat er nedkæmpet

Mener du, at forslaget indskrænker ytringsfriheden?

- På sæt og vis indskrænker det terroristers mulighed for at sprede terrorpropaganda. Så kan man definere det, som man vil. Hvis man anerkender, at man er i krig, så må man også anerkende, at fjendens propaganda ikke skal have frit løb iblandt os. Jeg har aldrig hørt om et land, der har tilladt det i krigstid. Og det gør vi altså heller ikke

Flere retssager

Ekstremister og terroristers brug af internet og sociale medier er ifølge Politiets Efterretningstjeneste eksploderet inden for de seneste år.

De seneste år har vi i Danmark set flere eksempler på retssager om netop ytringer på nettet, og flere er blevet straffet for det.

Blandt andet er den meget omtalte Said Mansour blevet dømt efter terrorparagraffen for en række Facebook-opslag - her vurderede retten, at han fremmede en terrorvirksomhed.

Herudover har der været flere domme efter straffelovens paragraf 136, som handler om offentligt at billige en begået terrorhandling.

Et eksempel er en ung mand, der sidste år blev dømt for på sin Facebook-profil at have postet et link til en video, der indeholdt en tale fra en repræsentant fra Islamisk Stat, der tilskyndede til angreb og drab på borgere fra den koalition af lande, der bekæmpede Islamisk Stat. Som kommentar havde han skrevet: ”En besked til alle muslimer i Vesten især Danmark”.