Politiet har blinde vinkler i sager om bandeskyderier, terror, børneporno og efterforskning af anden grov kriminalitet. Det skyldes, at kriminelle udnytter og skjuler sig i den rivende teknologiske udvikling.

Derfor er justitsminister Søren Pind (V) nu klar til i justeret form at genoplive et forslag til en omstridt overvågning af danskernes tele- og internettrafik. Et kommende lovforslag skal munde ud i, at alle teleselskaber og internetudbydere forpligtes til at registrere og opbevare oplysninger om brug af smartphones, tablets og computere, den såkaldte logning, til brug for politiets efterforskning af straf­bare forhold.

»Vi kan se en forandring i måden, de kriminelle kommunikerer på, hvor det i højere og højere grad sker via nettet på mobil. Det fratager i høj grad politiet et vigtigt efter­forsknings­værktøj, og med dette initiativ får vi stærke efterforskningsværktøjer for politiet,« siger Søren Pind.

Justitsministeren lægger ikke skjul på, at udspillet skal ses i en særlig, aktuel sammenhæng. Med 21 skyderier siden juli er antallet af skudvekslinger i den eskalerende bandekonflikt mere end fordoblet i forhold til sidste år.

»Det er vigtigt for mig at sige, at dette skal ses som led i regeringens rocker- og bande­indsats. Vi mangler det hér for at kunne bekæmpe rocker- og bandekriminaliteten ordentligt,« siger Søren Pind.

Søren Pind mener, at politiets behov for de nye værktøjer er stærkt stigende i takt med, at internetbaseret kommunikation i højere og højere grad afløser telebaseret kommunikation. Den mobile datatrafik steg fra 2014 til 2015 med knap 84 procent.

Tilbage i foråret måtte justitsministeren efter voldsomt pres trække et forslag tilbage om netop masseovervågning. Ifølge det tidligere forslag skulle samtlige aktiviteter omkring tele- og internettrafik lagres. Beregninger viste, at initiativet ville koste en milliard kroner at indføre.

En billigere model

Justitsministeren lægger nu op til en billigere og mindre omsiggribende model. Det betyder først og fremmest, at et krav om at gemme alle forbindelsesoplysninger – altså hvem der har været i kontakt med hvem – tages af bordet. Det vil alene medføre en besparelse på 800 millioner kr., fordi selskaberne skal opbevare færre oplysninger.

Tilbage er kravet om, at internetudbydere skal gemme og registrere oplysninger om, hvor en person har befundet i forbindelse med et opkald, såkaldte lokationsoplysninger eller maste­oplysninger. Disse oplysninger kan politiet allerede få adgang til i dag for så vidt angår almindelige mobiltelefoner, men fremover skal det også gælde eksempelvis smartphones, der benytter internettet.

Eksempelvis var en manglende adgang til disse masteoplysninger ifølge Justitsministeriet årsag til, at politiet i første omgang ledte forgæves efter gerningsmanden til terror­angrebet i København i februar sidste år. Netop fordi gerningsmanden gjorde brug af internet­kommunikation på en smartphone ved hjælp af et data SIM-kort, kunne politiet ikke finde ham, selv om de kontaktede teleselskaberne straks efter angrebet.

Samtidig forpligtes tele- og internetselskaberne til at registrere og opbevare oplysninger om, hvem der gemmer sig bag en bestemt IP-adresse eller telefonnummer, som politiet finder ud af har været brugt til at begå kriminalitet, såkaldte abonnementsoplysninger. Det kan eksempelvis hjælpe politiet i sager om børneporno.

Brancen fortsat skeptisk

Direktør i branchesamarbejdet Teleindustrien, Jakob Willer, var blandt de hårdeste kritikere af det oprindelige forslag. Han er stadig ikke begejstret.

»Helt grundlæggende er der ingen tele­selskaber, der ønsker at registrere og logge informationer om deres kunders teletrafik og have disse data liggende. Derfor modtages en udvidelse af logningsforligtelserne ikke med glæde. Når det er sagt, så vil vi gerne udtrykke tilfredshed med den proces, der har været, og vi vil kvittere for beslutningen om at lægge den meget omfattende sessionslogning på hylden,« siger han.

Jakob Willer peger på, at de nye regler lægger op til store omkostninger for tele­selskaberne, og derfor efterlyser han, at der følger penge med til opgaven. Det lægges der imidlertid ikke op til med forslaget.

På Christiansborg kalder Liberal Alliances IT-ordfører, Christina Egelund, regeringens justerede forslag for »et skridt i den rigtige retning«, men partiet hugger fortsat hælene i, for der er stadigvæk tale om et indgreb i den personlige frihed, mener hun.

»Justitsministeren går – som jeg forstår forslaget – fra en model, hvor man vil have en meget massiv og omfangsrig overvågning af masserne til en lidt mere spinkel overvågning af masserne. Og det er fortsat et problem, synes vi,« siger Christina Egelund.

Justitsministerens forslag ventes dog at kunne hente opbakning fra et politisk flertal i folketings­salen.

DF-retsordfører, Peter Kofod Poulsen, kalder det »uskønt«, at justitsministeren måtte trække sin oprindelige model tilbage for så at med en mere nedtonet version, men er tilhænger af det nye tiltag.

»Alt, der trækker i retning af logning, er positivt, for det er et vigtigt redskab i kampen mod kriminalitet,« siger han.

Oplægget til de nye logningsregler er ifølge Svend Larsen, politidirektør i Rigspolitiet, »en god og brugbar løsning som balancerer vores behov over for hensynet til ikke at belaste udbyderne med meget store udgifter«.