Beslutningen om omdannelsen af Sankt Jørgens Sø er udskudt med minimum et halvt år, mens forvaltningerne i København og Frederiksberg venter på en analyse af fjernelse af Bispeengbuen, en undersøgelse af rørløsninger og afklaring af »potentialer for merværdi«.

Automatisk oplæsning

Der er ikke oplæsning af denne artikel, så den oplæses derfor med maskinstemme. Kontakt os gerne på automatiskoplaesning@pol.dk, hvis du hører ord, hvis udtale kan forbedres. Du kan også hjælpe ved at udfylde spørgeskemaet herunder, hvor vi spørger, hvordan du har oplevet den automatiske oplæsning. Spørgeskema om automatisk oplæsning

Visionen om at omdanne Sankt Jørgens Sø til et skybrudsbassin har været længe undervejs. Og bliver nu yderligere forsinket.

Forvaltningerne i København og Frederiksberg er - efter en forinddragelse af borgerne i de to kommuner - blevet enige om at udsætte præsentationen af projektet for politikerne.

Det skriver Teknik- og Miljøforvaltningen i København i en orientering til Teknik- og Miljøudvalget.

Det var meningen, at politikerne skulle behandle projektet i starten af dette år, men forvaltningen vurderer nu, at »forundersøgelsen fremlægges til udvalgets behandling i anden halvdel af 2019«.

Hvis Ladegårdsåen åbnes ...

Baggrunden er, at kommunerne har sat en analyse i gang af, hvorvidt det bliver muligt at fjerne Bispeengbuen og fritlægge Ladegårdsåen, der i dag løber under Åboulevarden og Ågade. Det projekt vil - hvis det kan gennemføres - mindske behovet for at håndtere skybrudsregnvand andre steder, såsom i Sankt Jørgens Sø. Frederiksberg Kommune er i gang med at undersøge, hvor meget regnvand en fjernelse af Bispeengbuen kan håndtere.

»Forvaltningen har derfor i samarbejde med Frederiksberg Kommune besluttet at koordinere beslutningen om skybrudsprojektet i Sankt Jørgens Sø med analyserne og beslutningen om en eventuel fjernelse af Bispeengbuen,« skriver Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune.

Under borgerinddragelsesprocessen har en bred række af borgere og organisationer kritiseret ideen om at omdanne Sankt Jørgens Sø. Kun Vesterbro Lokalråd har været positive.

Kommunerne åbner nu for, at en skybrudsløsning ikke nødvendigvis behøver at indebære, at vandspejlet i Sankt Jørgens Sø sænkes. Sammen med de to forsyningsselskaber, Hofor og Frederiksberg Forsyning, vil kommunerne undersøge »underjordiske alternativer«, det vil sige rørløsninger.

»Det sker for at imødekomme et udbredt ønske, der fremkom under inddragelsesfasen,« skriver forvaltningen.

Tilfreds kritiker

Bonnie R. Mürsch, der er en af initiativtagerne til en lokal protestgruppe, »vejrer morgenluft«.

»Det giver jo mulighed for, at andre løsninger kan undersøges, og det er jo sådan set det, vi har tromlet løs om,« siger Bonnie R. Mürsch, der nu håber på en »konstruktiv dialog« med forvaltningerne.

Ideen om at omdanne Sankt Jørgens Sø til noget bedre er dog ikke lagt død. Forvaltningerne vil arbejde videre med at »udvide de allerede gennemførte vurderinger af potentialer for merværdi« i Sankt Jørgens Sø.

»Den køber vi ikke,« siger Bonnie R. Mürsch, der forventer, at fredningen af søen vil forhindre en omdannelse.

En anden lokal kritiker, tidligere kulturminister Jytte Hilden (S), der bor ud til Sankt Jørgens Sø, mener, at kommunerne bør indse, at projektet er dødt og i stedet arbejde videre med skybrudsløsninger, der kan realiseres.

»Indtil nu er der gået mere end syv år fra det store skybrud i 2011. Det er en interessant mangel på hast. Den politiske beslutningskraft er ikke imponerende,« skriver Jytte Hilden i en email til Politiken Byrum.

Billigere med overfladeløsninger

Når politikerne i hovedstadskommunerne har ønsket at undgå tunnelløsninger, er det, fordi de er dyrere end at lave skybrudsbassiner på overfladen.

Susanne Renée Grunkin, formand for Danske Landsskabsarkitekter, har tidligere argumenteret for, at kommunerne i stedet for store samlede løsninger bør slå bak i forhold til befæstningen af arealer. Cykelparkering, bilparkering og kantzoner kan eksempelvis belægges med grus i stedet for fliser. Det er bedre end »dyre og komplicerede systemer«, skrev hun i et debatindlæg, hvor hun kritiserede Sankt Jørgens Sø-projektet.

»Er det ikke ok, at cyklen eller barnevognen parkerer på græs? Og måske ville flere steder med slyngplanter omkring hoveddøren til opgangen gøre hjemkomsten endnu dejligere!« skrev hun i debatindlægget.

En tilhænger af projektet har været Vesterbro Lokalråd, som mener, at et det voksende antal børnefamilier i området mangler grønne områder til deres aktiviteter.

»Det er jo et rekreativt område for øjeblikket, men det er lidt snævert. Man kan gå en tur langs kanten, men ikke så meget mere. Men hvis der ændres ved søen, så skal det være for at give et bedre rekreativt område, end det er i dag,« sagde Per Skovgaard Andersen, formand for Vesterbro Lokaludvalgs Teknik- og Miljøudvalg, til Politiken Byrum i december.