Hvidovre Kommune vil, som Ingeniøren før har beskrevet, opføre en række nye øer ud for Avedøre. Øerne skal sælges til erhvervsbyggeri, og det vil skabe 12.000 nye industriarbejdspladser i området, vurderer Hvidovre Kommune.

Derudover håber kommunen, med udgangspunkt i en rapport, kommunen har bedt Deloitte om at udarbejde, at der kan skabes op mod 36.000 afledte arbejdspladser i resten af hovedstadsområdet.

Alt i alt skal det resultere i op mod 48.000 nye arbejdspladser, der vil give Danmark 54 milliarder kroner mere i BNP om året og dermed gøre Danmark rigere, lyder tankegangen.

»Det er sådan, hvide elefanter bliver til. De tal synes at være grebet ud af luften,« lyder det kontant fra Niels Westergaard-Nielsen, der er professor på CBS, hvor han blandt andet forsker i jobskabelse og -nedbrydelse.

»Tallene fordrer, at der fortsat er kraftig vækst i samfundet. Hvis ikke der er vækst i samfundet, risikerer man, at væksten kommer et andet sted fra i landet, og så skabes der jo overordnet set ikke en eneste ny arbejdsplads.«

Hvor stammer tallet egentlig fra?

Men hvor kom de 12.000 og 36.000 fra? Ifølge Deloitte selv har revisionsfirmaet fået de 12.000 arbejdspladser oplyst af Hvidovre Kommune. Deloitte har ikke stillet spørgsmål til tallet eller Hvidovres overvejelser omkring det, men blot regnet videre på tallene fra kommunen, oplyser revisionsselskabet. Af det regnestykke kommer de 36.000 afledte arbejdspladser.

Det forklarer dog ikke de oprindelige 12.000 arbejdspladser.

»På den eksisterende del af Avedøre Holme er der 12.000 arbejdspladser, og arealet er nogenlunde det samme som det areal, de nye øer udgør. Derfor forudsætter vi, at der også på Holmene skabes 6-12.000 nye job,« forklarer Gert Nelth, der er direktør i Hvidovre Kommune.

Vovet fremskrivning

Sådanne antagelser er yderst vovede, for der er mange ubekendte, forklarer professoren.

»Det lyder ikke godt, at man bare antager, at folk vil strømme til bare ved udlægning af arealerne. Det, man i princippet gør med et hurtigt overslag som det her, er, at man fører den vækstkurve videre, vi har haft for hovedstaden indtil i dag, men det kan man ikke bare,« siger Niels Westergaard-Nielsen.

»Den kraftige vækst indtil nu har blandt andet været drevet af det store antal ledige hænder, der var i årene lige efter krisen, men nu har vi næsten fuld beskæftigelse, så det kan ikke fortsætte, medmindre vi importerer endnu mere arbejdskraft,« fortsætter professoren og fortæller, at København allerede er dybt afhængig af udenlandske arbejdskraft.

Ingen plan for manglende hænder

»Derfor er det blandt andet interessant, at der ikke er en konkret plan for, hvordan man vil sikre den ekstra arbejdskraft, der skal bruges, hvis de mange nye jobs bliver en realitet,« siger Niels Westergaard-Nielsen.

»Det er en helt elementær knaphedsfaktor, alle økonomer regner med.«

Professorens skepsis er dog ubegrundet, lyder det fra Hvidovre Kommune.

»Professorens overvejelser er lige så meget grebet ud af luften, men jeg må medgive, at der er en usikkerhed,« siger Gert Nelth.

»Der kan løbe meget vand gennem åen inden 2035, og der kommer også til at ske en teknologisk udvikling, som på en eller anden måde får indflydelse på arbejdskraftudbuddet.«

Skaber mere pendleri

Umiddelbart er den mest oplagte løsning på arbejdskraftproblematikken ifølge professoren, at endnu flere tager ind til byen fra oplandet for at arbejde.

»Folk bruger allerede ret lang tid på at komme ind til byen og arbejde, og det store spørgsmål er, om det bliver for meget. Om man har infrastrukturen til at hente dem endnu længere væk fra,« siger Niels Westergaard-Nielsen.

Og selv i så fald vil der heller ikke være tale om nye job, men job der flyttes fra ét sted i Danmark til et andet.

Hvorfor vælge Holmene?

»Et andet problem er, at nogle virksomheder vil spørge sig selv, hvorfor de skulle slå sig ned i København, hvis deres medarbejdere kan bo billigere og derfor nøjes med lavere løn andre steder i Danmark,« siger Niels Westergaard-Nielsen.

Det bliver ikke et problem, hvis der er tale om meget profitable virksomheder, hvor lønniveauet ikke spiller den store rolle, hvis bare medarbejderne er dygtige nok, men sådan har en stor del af de danske produktionsvirksomheder det altså ikke i dag, mener professoren.

»Hvis alle de nye virksomheder på Holmene efterspørger den samme arbejdskraft, vil de netop presse lønnen opad, hvis ikke udbuddet af arbejdskraft stiger,« siger Niels Westergaard-Nielsen og fortæller, at det kun vil forværre Holmenes position som arbejdsplads-magnet.

Men risikoen for, at Holmene vil presse lønningerne op er beskeden, mener Gert Nelth.

»Hvorvidt 12.000 nye job på Holmene kan påvirke eller forstyrre løndannelsen på arbejdsmarkedet er naturligvis vanskeligt at udtale sig om, men efter min opfattelse skal vi sætte antallet af arbejdspladser i forhold til den mere end en million beskæftigede i hele Greater Copenhagen. I den sammenhæng er 12.000 arbejdspladser ikke noget, der påvirker hverken løndannelsen eller arbejdsudbuddet.«

Hvidovre: Vores jobcentre er fortrøstningsfulde

Desuden kan meget nå at ændre sig, inden øerne står klar, fortæller direktøren.

»Niels Westergaard-Nielsen ser det som et øjebliksbillede, men man skal tænke på, at vi snakker om 15 år. For 15 år siden så det meget anderledes ud, end det gør i dag,« siger Gert Nelth fra Hvidovre Kommune.

Ifølge ham bliver vi længere og længere på arbejdsmarkedet, mens vi bliver flere og flere i Danmark, også i de kommende årtier. Derudover kan kommunen importere arbejdskraft.

»Blandt andet er der flere og flere svenskere, der kommer til Danmark for at arbejde, så der er en reserve dér. Det ved jeg, fordi jeg er også er direktør for vores jobcentre, og jeg lige har vendt det her med vores jobcenterchef,« siger Gert Nelth.

Ingen af disse overvejelser fra kommunens side fremgår dog hverken af den rapport, Deloitte har lavet til Hvidovre Kommune, eller af kommunens egne rapporter om projektet.

Der er i dag omkring 1.000 ledige i Hvidovre Kommune, heraf er de fleste 'strukturelt ledige', hvilket vil sige, at de skal omskoles, fordi der ikke er job inden for deres felt.