Justitsminister står fast: Myndigheder skal kunne dele data uden borgeren informeres

Tirsdag eftermiddag stod Justitsminister Søren Pape Poulsen skoleret foran Retsudvalget, der var bekymrede over Danmarks tolkning af den europæiske persondataforordning.

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) afviser en række partier på Christiansborg, der mener, at den danske implementering af GDPR er ved at blive indført på en måde, der lugter af overvågningssamfund.

»Jeg har svært ved at forstå, hvor den store overvågning er i det her forslag. I Danmark har vi tillid til de offentlige myndigheder,« sagde justitsministeren i et åbent samråd i Retsudvalget i Folketinget i dag, tirsdag.

Læs også: Sådan vil regeringen lade myndigheder analysere borgerdata i smug

Mødet var indkaldt efter, at danske medier som Version2 og Politiken har sat fokus på sagen, hvilket også kunne læses i Ingeniørens leder 19. januar.

Modsat justitsministeren sad Josephine Fock (Alt), Zenia Stampe (RV) og Eva Flyvholm (EL), der alle havde en række spørgsmål og bekymringer til ministeren.

De foreslog sammen, at ministeren ændrer den del af loven, der giver myndighederne lov til at udlevere data på borgere, der er indsamlet til andre formål.

Men det blev direkte afvist:

»Jeg vil ikke finde mig i socialt bedrageri. Derfor vil jeg ikke stå på mål for, at oplysninger indsamlet til andet formål ikke kan bruges til at afsløre socialt bedrageri,« siger Søren Pape Poulsen, der tilføjer, at han i øvrigt mener, at der er tale om en ganske snæver undtagelse i loven.

Det diskuterede Retsudvalget I lovforslaget L 68 er både § 5, stk 3 og § 23 omdiskuterede. De giver myndigheder lov til at dele data om danskere, hvor borgeren aldrig får noget at vide. Når loven vedtages kan justitsministeren uden Folketingets kendskab godkende registersammenkørsler på tværs af myndigheder. Paragraf 5 stk 3 (forkortet) Uanset stk. 1 og 2 kan vedkommende minister efter forhandling med justitsministeren og inden for rammerne af databeskyttelsesforordningens artikel 23 fastsætte nærmere regler om, at personoplysninger af offentlige myndigheder må viderebehandles til andre formål, end de oprindeligt var indsamlet til, uafhængigt af formålenes forenelighed. Læs hele lovforslaget her.

Ministeren understregede desuden, at det vil gøre sagsbehandlingen lettere for en lang række myndigheder, og han forstår ikke, hvorfor en borger hellere vil have fire breve end et, hvis de samme data deles indenfor samme myndighed - fx en kommune.

Det var Josephine Fock dog ikke enig i:

»Det er problematisk, at ministeren siger, at der er tale om en meget snæver undtagelse. Der er mange eksperter, der peger på, at det her er særdeles problematisk,« siger hun.

Overhører eksperterne

Hun spurgte derefter, om ministeren ikke tænker over, at eksperter som Peter Blume fra Københavns Universitet eller Hanne Marie Motzfeldt fra Aarhus Universitet har udtalt sig kritisk om lovforslaget.

»Det gør altid indtryk, og som politiker lytter man jo. Men der er ikke lighedstegn mellem at lytte og at give ret. Dem der udtaler sig har nogle bekymringer, men jeg tror ikke, at mine egne jurister i ministeriet har lavet fejl,« svarer justitsministeren.

Men i lyset af sagens væsentlighed er det ærgerligt, at ministeren ikke reagerer på de danske eksperter, anfører Josephine Fock over for Version2.

»Det her er et meget kompliceret lovforslag. Det er et nybrud i forhold til, hvordan vi hidtil har tænkt om borgernes data, så det er problematisk, at han på den måde overhører eksperterne,« fortæller hun til Version 2 efter samrådet.

»Jeg blev lidt skuffet over ministerens svar. Nu stiller vi nogle flere spørgsmål. Der var meget vi ikke fik svar på, og der var mange spørgsmål, vi ikke nåede at stille,« siger Josephine Fock til Version2

Sneget en paragraf gennem Folketingssalen

Zenia Stampe spurgte Søren Pape Poulsen, hvorfor han ikke tidligere har bragt fokus på de problematiske paragraffer, da de talte om loven i Folketingssalen.

»Der er et nationalt råderum. Og derfor har vi implementeret det som en del af det råderum. Vi bragte det ikke op i salen, da vi ikke synes, det er en særligt stor ting,« svarer Søren Pape Poulsen.

Dialogen blev hurtigt til en snak om retsikkerhed på den ene side mod myndighedernes interesse på den anden.

»En af diskutionerne er, om det her er dårlig retssikkerhed eller ej? Hvis man har haft mit job i min uge, så er man ikke i tvivl om, at vi skal kunne noget som samfund. Det er klart, der er et spørgsmål om, hvor man finder den balance,« anerkendte justitsministeren.

Eva Flyvholm mente dog, at man skal huske det større billede - både it-mæssigt og rettighedsmæssigt.

»Der er dybe problemer med datasikkerheden i det offentlige. Derfor er jeg glad for, at vi laver nogle regler, der skal øge datasikkerheden, men det er ærgeligt, hvis man gør det uden at huske borgerenes retssikkerhed,« sagde hun.