Hvis nøglen til god integration går gennem et godt job, kommer her en god nyhed: Andelen af flygtninge og familiesammenførte, der er kommet i beskæftigelse, er mere end fordoblet fra 2015 til 2016.

Mens 7,2 procent af flygtninge og familiesammenførte til flygtninge kom i arbejde i 2015, er andelen vokset til 14,8 procent i 2016.

3.316 flygtninge eller familiesammenførte til flygtninge fik et job at stå op til i 2016, viser nye tal.

Undersøgelsen, som Dansk Arbejdsgiverforening har lavet, ser på gruppen af flygtninge og familiesammenførte, der er kommet til Danmark de seneste fem år og omhandler dermed den store gruppe flygtninge og familiesammenførte, som i dag bor i Danmark som konsekvens af den store flygtningekrise.

I 2015 fik knap 13.000 syriske statsborgere opholdstilladelse, og godt halvdelen fik tilladelse til familiesammenføring.

Dansk Arbejdsgiverforenings direktør, Jacob Holbraad, er svært tilfreds med udviklingen.

»Det er ekstremt glædeligt. Det er en meget markant fremgang, som vi alle skal glæde os over. Det viser, at vi er kommet et stort skridt videre med at få hjulpet flygtninge ud på arbejdsmarkedet. Der er grund til at hæfte sig ved, at det er regulære ordinære job, som flygtningene står op til hver dag,« siger Jacob Holbraad, der dog også understreger, at »der er meget at gøre endnu«:

»Vi kommer fra et lavt niveau, der er mange skridt, der skal tages videre,« siger han.

I februar i år var DA ude med tal, der viste samme positive tendens, men de nye tal giver mulighed for at sammenligne hele 2016 med hele 2015 og indbefatter dermed de store forandringer i beskæftigelsesindsatsen for flygtninge, der kom med en trepartsaften i marts 2016.

Mere om dem senere.

Opgjort efter samme metode kom 8,8 procent i job i 2014, men af en markant lavere antal flygtninge og familiesammenførte. 769 kom i job i 2014, 977 i 2015 og 3.316 i 2016.

Også integrationsminister Inger Støjberg kvitterer, men der er lang ved endnu, lyder det.

»Det er jo meget positivt, men det er også helt nødvendigt. Vi skal ganske enkelt have flere flygtninge og familiesammenførte til at forsørge sig selv. Lykkes det ikke, skubber vi en regning foran os, ligesom de ikke bliver en del af Danmark. Og så må kvinderne altså til at komme i gang på arbejdsmarkedet,« siger Inger Støjberg (V).

Kvinder sakker agterud

Undersøgelsen kaster lys over to andre væsentlige forhold.

Dels er der store forskelle på, i hvilken grad kommunerne formår at få flygtninge i job. I København trækker omkring hver tredje i arbejdstøjet, mens det for eksempel blot gælder hver tyvende i Guldborgsund.

Derudover viser tallene, at kvinderne fortsat hænger i bremsen. Gennem mange år har kvinder fra ikke vestlige lande haft svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet, men fundet sin plads i kontanthjælpssystemet, og de nye tal sætter ikke en positiv takt for fremtiden.

»Noget kan skyldes den kulturelle baggrund hos de flygtninge, der kommer hertil. Vi er nødsaget til at få kommunerne til at stille krav til flygtninge om at lægge de kulturelle vaner bag sig og kræve, at også kvinder skal deltage på arbejdsmarkedet. Men det er et langt sejt træk,« erkender Jacob Holbraad.

IGU og Jobparathed

Der er sket et skifte i måden man ser på integrationen af flygtninge på arbejdsmarkedet fra 2015 til 2016.

Med en trepartsaftale om arbejdsmarkedsintegration i begyndelsen af 2016 blev det et krav, at nyankomne i udgangspunktet skulle erklæres parate til job. For de havde jo arbejdet der, hvor de kom fra, lød logikken.

Mens ganske få procent tidligere var erklæret jobparate, gælder det nu cirka to ud tre.

Samtidig indførte aftalen den såkaldte integrationsgrunduddannelse, IGU, der efter en sløj start ser ud til at komme i omdrejninger. Omkring 500 er nu i sådanne forløb, der kombinerer sprogskole med arbejde på en virksomhed.

»Jeg mener, at en central forklaring er, at vi nu begynder i meget højere grad at se på flygtningenes muligheder frem for at se på deres begrænsninger. For godt et år siden, når man modtog en flygtning i en komune, var tre procent af dem arbejdsmarkedsparat, selv om de fleste kommer hertil fra hjemmelande, hvor de har arbejdet. Så sagde vi til dem, at du er ikke arbejdsmarkedsparat. Nogle gange fordi de ikke kunne udfylde en blanket på et danskkursus. Den vending i synet på en flygtning ude i kommunen og på jobcentret har været afgørende,« siger Jacob Holbraad.

Inger Støjberg tilskriver fremgangen, at regeringen har sænket ydelserne og sat loft over kontanthjælpen. Men fokuserer også som Holbraad på jobparatheden.

»Før troede man, at 97 procent af dem, der kommer hertil, mistede deres evne til at arbejde på vejen. Vi har været for bange for at stille krav, det er krav, der virker.«

Om hvorvidt ministeren er på vej med yderligere tiltag, siger hun:

»Jeg samarbejder med beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen for at se, om der er mere, der kan skæres til.«