Selv om regeringschef Lars Løkke Rasmussen (V) gentagne gange har fastslået det modsatte, kan man tilsyneladende købe sig adgang til ham ved at give penge til Løkkefonden.

I hvert fald lader det til at være foregået, da Lars Løkke Rasmussen var oppositionsleder i Venstre.

De seneste uger har Ekstra Bladet og Berlingske i afdækningen af den skandaleramte Akademikernes A-kasse omtalt, at a-kassen i 2015 overførte 50.000 kroner til Løkkefonden.

Donationen kan ikke kun blive et problem for a-kassen, fordi den er på kant med a-kassens egne vedtægter. Sagens dokumenter og bilag afslører en mere opsigtsvækkende historie og giver et unikt indblik i, hvordan magten i Danmark fungerer:

Med en donation på 50.000 kroner lykkedes det for a-kassen at købe sig adgang til Lars Løkke Rasmussen og efterfølgende få eksklusiv betjening af partiet Venstre, viser dokumenter. Kontakten blev formidlet af Lars Løkke Rasmussens søn, Bergur Løkke Rasmussen.

Da Ekstra Bladet i denne måned omtalte donationen, oplyste Løkkefondens direktør, Frederik Meyer, at dialogen om sponsoratet ham bekendt først fandt sted i marts 2015. Dermed gav han indtryk af, at aftalen om de 50.000 kroner først kom i stand efter Løkkes besøg i a-kassen måneden forinden.

Sådan forløb det ikke. Løftet om de 50.000 kroner blev givet lang tid forinden – og derefter kom daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen på besøg, afslører interne e-mail, som Berlingske har læst.

Og helt centralt: I flere e-mail bliver de 50.000 kroner fra a-kassen til Løkkefonden kædet direkte sammen med Lars Løkke Rasmussens visit.

I en e-mail fra 21. januar 2014 skriver Bergur Løkke Rasmussen eksempelvis til Lars Løkke Rasmussens personlige assistent:

»Jf. aftale med min far skulle jeg skrive frem til dig om, at Michael gerne ville have ham på virksomhedsbesøg. Michael Valentin er CEO i Akademikernes, som gerne vil sponsorere 50.000,- til LøkkeFondens Rundt i Danmark.«

»Det mest tydelige eksempel«

Lars Løkke Rasmussen har ellers adskillige gange forsikret – også i Folketinget – at der er vandtætte skotter mellem Løkkefonden og Venstre, og at man på ingen måde via Løkkefonden kan købe sig til adgang hos ham.

Sagsforløbet åbner et demokratisk spørgsmål om, hvorvidt organisationer og interessenter med penge på hånden kan købe sig til toppolitikeres tid og opmærksomhed, vurderer forskere.

»Lars Løkke Rasmussen har hele vejen fastholdt, at man ikke kan købe sig adgang til ham ved at støtte Løkkefonden,« siger Roger Buch, chefforsker på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, som er blevet præsenteret for centrale dokumenter i sagen.

»Her ser vi det mest tydelige eksempel på, at der er folk omkring ham og folk med politiske interesser, som betragter politiske møder med Løkke som en handelsvare. Prisen for kontakter, møder og operationelle kanaler til Løkke er, at man støtter Løkkefonden, som i høj grad er med til at markedsføre politikeren Lars Løkke Rasmussen. At denne opfattelse eksisterer blandt folk tæt på Løkke og i det videre politiske miljø, udfordrer Lars Løkke Rasmussens egen fortælling om fonden og diverse sager,« siger han.

Akademikernes A-kasse ved Vesterport i København. Fold sammen Læs mere Læs mere

Råd: Skab en relation til Løkke

Kontakten mellem Løkke og a-kassen blev tilsyneladende indledt i en e-mail fra Lars Løkke Rasmussens søn et år tidligere.

21. januar 2014 skrev Bergur Løkke Rasmussen til Løkkes daværende personlige assistent med a-kassedirektør Michael Valentin Cc.

Akademikernes A-kasse ville gerne »sponsorere 50.000,- til LøkkeFonden«, lød det fra Bergur Løkke Rasmussen. Til gengæld havde a-kassen et ønske om, at »Lars kom forbi«. Den personlige assistent svarede, at han havde videresendt Michael Valentins kontaktinformationer til Venstres partiorganisation, så partiet kunne finde en dato »i løbet af 2014«.

A-kassen havde en klar politisk dagsorden, fremgår af det af dokumenterne. Dagpengeregler og beskæftigelsesindsats var kommende emner på Christiansborg, og dem ville a-kassen gerne have indflydelse på.

I en analyse udarbejdet af public affairs-bureauet Rud Pedersen kort forinden var a-kassen blevet rådet til at »opretholde dialog« med Venstre og skabe relationer til partiets mest magtfulde politiker, daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen.

Et par måneder efter sin første e-mail rykkede Bergur Løkke Rasmussen for nyt om sagen – og takkede igen Michael Valentin for a-kassens tilsagn om en donation. I e-mailen kædede Bergur Løkke Rasmussen i flere formuleringer donationen og et Løkke-besøg direkte sammen:

»Jeg er desværre uvidende, om I har haft ham forbi endnu, men ved, at processen i hvert fald er iværksat (...) I samme forbindelse var vi jo utroligt glade for jeres tilsagn om at ville støtte Løkkefondens mange vigtige projekter,« skrev Bergur Løkke Rasmussen 28. marts 2014. Og videre:

»Hvis der er opstået nogle problemer med virksomhedsbesøget, eller du ønsker flere oplysninger om fondens projekter, må du endelig sige til.«

»En fremragende snak«

19. februar 2015 aflagde Lars Løkke Rasmussen så besøg i Akademikernes A-kasse. Han fik en rundvisning og spiste frokost med Michael Valentin og bestyrelsesformand Allan Luplau. Besøget blev omtalt på a-kassens Facebook-side samme dag.

A-kassen havde forberedt sig nøje. En ledende medarbejder skrev en uge forinden i en e-mail til blandt andre Michael Valentin fem forslag til »pointer, vi gerne vil have over rampen ift. Løkke«.

Mødet gik åbenbart godt, for få dage senere skrev Jacob Bruun, daværende leder af Venstres Center for Kommunikation og Politik, til Michael Valentin: »Lars fortæller, at I havde en fremragende snak.« Jacob Bruun fremhævede, at Løkke efter sit besøg i a-kassen havde foreslået, at han og Michael Valentin skulle »etablere en mere operationel kanal til gensidig orientering og politisk sparring«, idet der var politiske dagsordener nært forude som dagpengekommission og diskussioner om ledighed og flaskehalse på arbejdsmarkedet – hvor det ville være »interessant at have en linje åben«, står der i en e-mail fra 23. februar 2015.

Med andre ord: A-kassen fik fuld valuta for pengene.

17 dage senere, 8. marts 2015, landede fakturaen på 50.000 kroner hos Akademikernes A-kasse. Fakturaen bærer overskriften »Donation – Løkkefonden«.

Kvotekonger fik adgang

Debatten om Lars Løkke Rasmussens tætte omgang med Løkkefondens sponsorer har kørt i mere end et år. Den blev i særlig grad aktualiseret i den såkaldte kvotekongesag.

Her kom det frem, at en gruppe fiskere fra Vestjylland fik besøg af Løkke i forbindelse med en indsamling til Løkkefonden, og at Lars Løkke Rasmussen samme dag deltog i et politisk møde med fiskerne. Fiskerne opnåede alene det politiske møde, fordi Løkke alligevel skulle til såkaldt torskegilde i byen, hvor der blev samlet ind til Løkkefonden, fortalte en lokal fiskeriformand. Skarpt skåret: Ingen penge, intet møde.

Men på et samråd i Folketinget 31. januar 2018 afviste statsministeren klart en sammenhæng mellem politiske møder og donationer til Løkkefonden.

»Er det sådan, at man kan købe sig adgang til mig? Nej, det er det ikke,« lød det fra statsministeren. Et budskab han fastholdt 27. marts 2018 i Folketingssalen.

Lars Løkke Rasmussen har under hele forløbet afvist at give en nærmere forklaring på sine relationer til storfiskerne fra Vestjylland. Han har henvist til, at der er tale om private forhold.

»Det afgørende er, at det ikke er styrende for min politik,« fastslog Løkke på samrådet 31. januar.

»Det kan jeg garantere, at det ikke er.«

Statsministeren har dog i andre sammenhænge erkendt, at man godt kan købe sig adgang til hans tid – vel at mærke uden at få politisk indflydelse. Det foregår i de såkaldte erhvervsklubber, som flere af de store partier har oprettet. Her betaler erhvervsledere typisk 20.000 kroner om året for at deltage i lukkede møder med partilederne. Pengene går ofte til partiernes kampagner.

De nye oplysninger udstiller, at også Løkkefonden kan bruges til at komme tæt på Lars Løkke Rasmussen.

»Et demokratisk problem«

Anne Skorkjær Binderkrantz, professor ved Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet, forsker i lobbyisme. Hun vurderer, at sagen er et eksempel på, at man kan få en meget tæt kontakt til toppen i Venstre, hvis man støtter Løkkefonden.

»Normalt ville en a-kasse måske få tilbudt et politisk møde med en ordfører i partiet. Men støtten til Løkkefonden ser ud til at give dem en dyb og tæt kontakt på øverste politiske sted i Venstre, og det er meget værdifuldt for enhver lobbyist eller virksomhed med politiske interesser,« siger hun.

Anne Skorkjær Binderkrantz understreger, at den tætte kontakt ikke er det samme som, at Venstre gennemfører konkret politik, der gavner Akademikernes A-kasse. Alligevel udstiller sagen et grundlæggende demokratisk problem, fremhæver hun:

»Det er et eksempel på, at man uden om partistøttereglerne i lukkethed kan betale for at få et møde på højt niveau i dansk politik. Pengestrømme og lobbyisme går nogle gange hånd i hånd, og det er især et problem, når det sker, uden at offentligheden har mulighed for indsigt,« siger Anne Skorkjær Binderkrantz.

Anders Drejer, professor ved Institut for Økonomi og Ledelse på Aalborg Universitet, er enig i, at Lars Løkke Rasmussens nære omgang med Løkkefondens donorer begynder at udgøre et demokratisk problem.

»Der tegner sig efterhånden et systematisk billede af, at folk med penge kan få adgang til at tale politik med Lars Løkke Rasmussen, hvis de betaler til Løkkefonden. Det er ikke ulovligt, men det stiller kraftigt spørgsmålstegn ved princippet om, at vi er lige for loven,« siger han.

Løkkefondens direktør, Frederik Meyer, arbejdede ikke i fonden i 2015. I dag fastholder han sin udlægning i Ekstra Bladet 4. december 2018:

»Som jeg tidligere har forklaret, er jeg ikke bekendt med anden dialog end den fra marts 2015,« skriver Frederik Meyer til Berlingske.

A-kasse: Betaling var en betingelse

Berlingske har over de seneste uger via hidtil hemmeligholdte dokumenter afdækket årsagerne til, at administrerende direktør Michael Valentin blev afskediget under mørklagte omstændigheder i september 2018. Sagen handler om store vinindkøb, eksklusive vinrejser, private vinfester, omstridte sponsorater og vennetjenester.

Det er ikke lykkedes at få en kommentar fra den afskedigede direktør i Akademikernes A-kasse, Michael Valentin.

A-kassen har selv gennemført en intern undersøgelse af forløbet.

Afgående bestyrelsesformand i Akademikernes A-kasse, Allan Luplau. Fold sammen Læs mere Læs mere

Den afgående bestyrelsesformand for a-kassen, Allan Luplau, skriver til Berlingske, at han under Venstre-lederens besøg i 2015 intet vidste om, at der var aftalt en betaling til Løkkefonden.

»Hvis jeg havde vidst det, havde jeg selvfølgelig sagt nej, for jeg synes ikke, at man skal betale nogen for at komme på besøg. Michael Valentin forklarede senere under undersøgelsen, dels at Lars Løkke Rasmussens besøg var et led i a-kassens varetagelse af public affairs, dels at betalingen til fonden var en betingelse for, at besøget blev gennemført,« skriver Allan Luplau.

Statsministeriet har meddelt, at det ikke er muligt at få en kommentar fra Lars Løkke Rasmussen til denne artikel.

Bergur Løkke Rasmussen bekræfter over for Berlingske, at han sendte de to e-mail i 2014, og at han i en periode i 2014 hjalp Løkkefonden med at finde sponsorer, og at han derfor var med til at skabe kontakten mellem Løkkes personlige sekretær og Michael Valentin.

Var det almindeligt, at du som led i det arbejde sørgede for, at sponsorerne fik et møde med Lars Løkke Rasmussen?

»Det er langt over fire år siden, så det kan jeg ikke huske,« forklarer Bergur Løkke Rasmussen.

Den offentlige myndighed Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR) er i færd med at afdække forløbet.

Læs mere:

Få overblik over sagen om Akademikernes A-kasse her.

Læs mere fra Berlingskes gravegruppe her.

FAKTA Sagen om Akademikernes A-kasse I september 2018 blev direktøren i Akademikernes A-kasse, Michael Valentin, afskediget.

Via en lang række interne bilag og e-mails har Berlingske afdækket, at hjemsendelsen blandt andet handlede om vinarrangementer, vinrejser, vinindkøb, betænkelige sponsorater og vennetjenester.

Berlingske har tillige dokumenteret, hvordan en donation på 50.000 kr. fra a-kassen til Løkkefonden i 2015 fik daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen (V) til at aflægge et besøg i a-kassen.

Forløbet er blevet undersøgt af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR). Berlingske har beskrevet, at den nu afgåede topledelse i Akademikernes A-kasse muligvis har tilbageholdt centrale oplysninger for tilsynsmyndigheden. Den endelige rapport forventes i slutningen af januar.

Sagen har hidtil kostet hele ledelsen i a-kassen, bestyrelsesformand Allan Luplau samt to næstformænd i bestyrelsen deres poster. Ny bestyrelsesformand per 4. januar er Thomas Damkjær Petersen, formand for Ingeniørforeningen, IDA. FOLD UD FOLD UD

Berlingske har for læsevenlighedens skyld korrigeret stave- og kommafejl i citerede dokumentuddrag.