Skaberne af DRs succesfulde dramaserier er forbavsede over, at DRs tidligere dramachef, Ingolf Gabold, i Politiken onsdag kalder serierne for personlige politiske projekter fra hans radikale ståsted.

Det er især den heftigt debatterede TV-serie »1864« og »Krøniken«, som Ingolf Gabold fremhæver som politiserende med fuldt overlæg fra hans side. Skaberen af »1864«, Ole Bornedal, understreger, at Ingolf Gabold ingen indflydelse har haft på hverken seriens indhold eller retning af den simple årsag, at Gabold gik på pension tidligt i seriens tilblivelsesforløb.

»Jeg er ked af at sige til min gode, gamle kollega, at det, han ruller frem lige nu, er så langt ude i tågerne, at jeg slet ikke kan genkende det. Det er ærgerligt, for al balladen ender med at overskygge selve serien og filmen,« siger han.

Hvor Ingolf Gabold siger, at han påvirkede »1864«s retning, mener Ole Bornedal kun at have spillet bold op ad historikeren Tom Buk-Swienty.

»Det hører til i en verden, som kun Ingolf navigerer i, når han siger, at han med mig og DR som redskab har planlagt et velovervejet politisk angreb på Dansk Folkeparti. Hvis jeg havde mærket det, som han skitserer, så havde jeg forladt projektet med det samme,« siger Ole Bornedal.

Også »Krøniken«-skaber Stig Thorsboe undrer sig over, at Ingolf Gabold ser serien som en politisk fortælling om, hvordan Socialdemokratiet skabte velfærdsstaten.

»Jeg synes, det er meget mærkværdigt, at han tager ejerskab over »Krøniken« på den måde og fremstiller det som hans eget politiske projekt,« siger han og tilføjer:

»Jeg har ikke diskuteret indhold med Ingolf Gabold, og »Krøniken« var aldrig et politisk projekt. Jeg ville fortælle en historie om fire unge mennesker i den største brydningstid i det 20. århundrede. Den ene er ganske rigtigt optaget af politik, men ender med at forlade det som en skuffet mand. »Krøniken« er langt mere nuanceret end Gabolds forsimpling. Men det er jo heller ikke ham, der har skrevet den.«

På en anden politisk scene i den mere nutidige »Borgen« befinder det politiske omdrejningspunkt Birgitte Nyborg sig på midten af fløjene, og det var et bevidst valg. Som leder af et midterparti kunne hun nemlig vise det politiske spil ved at samarbejde til både højre og venstre, fortæller »Borgen«-skaber Adam Price, der heller ikke genkender påstandene.

»Borgen« ikke skrevet med ført hånd

»Jeg har aldrig nogensinde haft oplevelsen af at skrive med ført hånd eller deltaget i et eneste møde, hvor jeg havde fornemmelsen af, at der var et overordnet politiserende ønske fra DRs side. Der var alene et ønske om at skabe den bedste fortælling,« siger han.

Som forfatter er man aldrig objektiv, og Adam Price mener, at forfatteren altid vil være til stede i en fortælling.

»En fortællings væsen kan ikke undgå at afspejle forfatterens grunddispositioner over for verden på en eller anden måde. Er glasset halvt fyldt eller halvt tomt? Er man grundlæggende en kyniker, eller har man håb?« siger han.

Piv Bernth overtog Ingolf Gabolds stilling som dramachef og dermed også tøjlerne til »1864«, da han gik på pension i 2012. Hun ser derfor ikke serien som Ingolf Gabolds projekt, selv om det ganske rigtigt var ham, der bestilte serien og hyrede Ole Bornedal som forfatter.

»Vi andre, som har været en større del af forløbet end Ingolf selv, kan ikke genkende det, han siger. Han var ikke med i manuskriptudviklingen, på optagelserne eller i klipperummet,« siger hun og tilføjer:

»Der er ikke nogen hos DR – heller ikke Ingolf Gabold – der nogensinde har bestilt en dramaserie med et bestemt politisk budskab. Det er aldrig sket, det kan jeg love.«

Piv Bernth mener, at den debat, som Tv-serierne skaber, er et vilkår, når mediehuset bag hedder Danmarks Radio. Men at det ikke nødvendigvis er negativt, for TV-serierne når bredt ud, og den fokus og debat, de skaber, er sund for demokratiet.

»Der er ikke mange børn i dag, som ikke ved, hvad der skete i 1864. Da jeg var barn, vidste jeg intet om det.«