Med truslen om fremmede magters indblanding i de danske valg har indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille taget en principiel beslutning, skriver Politiken.

Der bliver ikke lavet nogle forsøg med elektroniske valghandlinger, så længe han beklæder. Risikoen for udenlansk påvirkning er for stor, fastslår ministeren.

- I den sikkerhedssituation, vi er i, hvor der er risiko for cyberangreb fra Rusland og andre i forhold til valghandlingen, mener jeg simpelthen ikke, at vi kan risikere at sætte os selv i den situation, at der skal være usikkerhed om danske valg.

Enkeltheden er styrken

Det er netop enkeltheden i det nuværende danske valgsystem, hvor vi efter at have fremvist vores valgkort får udleveret stemmesedlen og går ind i bag gardinet for at sætte vores kryds, der er styrken. Det er en enkel, men til gengæld sikker og gennemprøvet metode, der fungerer og skaber tillid.

- Sikkerheden i det danske system består i virkeligheden i, at det er så simpelt, at det er en blyant, det er et kryds, og man kan faktisk ikke hacke hverken valghandlingen eller resultatopgørelsen, fordi den også laves ved, at man regner tallene sammen og indtelefonerer til ministeriet, fastslår ministeren.

Læs også : Regeringen: Truslen fra Rusland skal tages alvorligt ved et dansk valg

Carsten Schürmann, lektor på IT-universitetet i København og forsker i tilliden til valgsystemet. Han mener, Ammitzbøll-Bille har truffet det rigtige valg set i lyset af de fremmede trusler.

- Der er en trussel fra andre lande, for eksempel Rusland og Kina, men også andre lande, der er interesserede i at påvirke valghandlingen. Det er en reel trussel, og man skal være meget forsigtig med den.

Vigtigt at opretholde tillid

Det vigtigste er ifølge Schürmann, at man opretholder den høje tillid, som danskerne generelt har til valgsystemet - og det kan man bedst, hvis man holder fast i, at stemmerne skal noteres og optælles manuelt.

- Det er en meget vigtig del af det danske demokrati, at valghandlingen virker korrekt og ikke bliver påvirket af andre interesser som eksempelvis andre landes efterretningstjenester.

- Hvis der efter et cyberangreb er spøgsmål, om der var noget, der gik galt, så kan man gå tilbage til papirsbogen og tjekke den igen. Og det er den bedste forsikring vi har lige nu imod et cyberangreb.

Men der er ikke alle, der er lige begejstrede for, at Simon Emil Ammitzbøl har lagt planerne om elektronisk stemmeafgivelse på køl.

- Dansk Blindesamfund er ked af, at disse planer bliver skrinlagt, siger næstformand John Heilbrunn.

- Det er en proces, som har været i gang et stykke tid, og som har været vigtig for, at personer, der for eksempel er blinde eller svagtsynede får samme muligheder som andre borgere for at stemme selv - uden andres medvirken. Og det vil i den sammenhæng være ærgerligt, at man lægger det her på is uden at få udviklet de digitale muligheder, der findes.

Glade for ændrede regler

Heilbrunn erkender dog, at der allerede er sket fremskridt for hans medlemmer.

- Vi er jo glade for, at reglerne blev ændret sidste år, sådan at vi nu kan få vores egne selvvalgte hjælpere med ind i stemmeboksen, men ideelt set er det jo sådan, at vi som blinde og svagtsynede må have samme ret som andre til at foretage det, der hedder hemmelig afstemning.

Læs også : Russisk ambassade: Meningsløst at blande sig i dansk valg

Ministeren vil gerne hensyn til blinde og svagtsynede, men han prioriterer først og fremmest, at de danske valg bliver afviklet på sikker vis.