Det internationale samfund stiller urimeligt høje krav til, hvor meget Danmark skal reducere sine udledninger af ammoniak til atmosfæren.

Det mener miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen. Under et EU-rådsmøde mandag stemte Danmark derfor imod, at EU tilslutter sig en revidering af den såkaldte Gøteborg-protokol. Som de eneste.

Revideringen medfører blandt andet, at Danmark skal reducere sine ammoniakudledninger med 24 procent i 2020 sammenlignet med 2005-niveaut.

Det fremgår af en pressemeddelelse fra Miljø- og Fødevarerministeriet. Men her står også, at Danmark allerede er forpligtet til at opfylde præcis samme reduktionsmål gennem EU-direktivet NEC (National Emission Ceilings), som blev vedtaget i december 2016. Den danske modstand mod Gøteborg-protokollen kan derfor ikke ændre på noget, forklarer seniorrådgiver ved Det Økologiske Råd, Kåre Press-Kristensen:

»Da man ikke kan ændre på NEC-direktivet, er det meningsløst at stemme imod Gøteborg-protokollen, så der er blot tale om en politisk markering,« siger Kåre Press-Kristensen, der mener, at regeringen ‘spiller hasard med Danmarks grønne omdømme’ ved at vise denne modstand:

»Man spolerer fuldstændigt Danmarks renommé, så vi ikke længere betragtes som et grønt land,« siger han.

Pinligt med dansk modstand

Tilbage i december stemte Danmark da også imod NEC-direktivet med argumentationer om blandt andet det urimelige i, at de danske reduktionsmål er sat højere end i Danmarks nabolande. Med samme argumentation forklarede Danmark i en erklæring sendt til EU tidligere på måneden, hvordan landet ville stemme mod en EU-ratifikation af Gøteborg-protokollen.

I erklæringen lyder det dog, at Danmark ikke vil modsætte sig EU’s overordnede mål om færre udledninger af klimagasser, hvorfor regeringen trods sin modstand har tænkt sig at stadfæste Gøteborg-protokollen på nationalt plan. Alligevel nåede budskabet om dansk modstand Kåre Press-Kristensens europæiske kollegaer, som henvendte sig til den danske NGO-medarbejder med stor undren. Selv finder Kåre Press-Kristensen det svært at forklare Danmarks position:

»Det er så pinligt,« udbryder han.

Danmark som foregangsland

I Miljø- og Fødevareministeriets pressemeddelelse forklarer miljø- og fødevarerminister Esben Lunde Larsen årsagen til den danske modstand på følgende vis:

»Vi skal arbejde for at mindske luftforureningen internationalt, men det er ganske enkelt ikke rimeligt, at Danmark skal reducere ammoniak med 24 procent i 2020. I Danmark har vi længe haft høje krav til blandt andet landmændene om at mindske brugen af ammoniak. Når vi så skal finde 24 procent mere, er ammoniakmålene en straf for at have været ambitiøse. Fordelingen bør være mere fair, så den danske konkurrenceevne ikke forringes,« siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen i pressemeddelelsen.

Reduktionsmålet på 24 procent i NEC-direktivet blev diskuteret voldsomt tidligere på året, da Danmark ikke ser ud til at kunne opfylde målet i 2020 blandt andet som følge af Landbrugspakken. Målet blev meldt ind til EU af den forhenværende regering, hvorfor den nuværende regering kritiserer målene for at være overambitiøse.

Tab af grønne virksomheder

Kåre Press-Kristensen peger på, at færre investeringer i grønne teknologier også bidrager til, at det er svært at nå reduktionsmålene. Han er enig med miljø- og fødevareministeren i, at Danmark på et tidligt tidspunkt har gjort meget for at mindske udledningerne af ammoniak fra blandt andet landbruget. Men han ser det ikke som en grund til at stoppe udviklingen nu:

»Vi startede for 25 år siden, og derfor har vi en lang række virksomheder med ekspertise indenfor grønne teknologier som vindkraft, pumper og gylleforsuring,« siger Kåre Press-Kristensen:

»Når man siger, at man ikke vil være foran de andre lande længere, vil den slags virksomheder ikke opstå i Danmark på sigt.«

Udover ammoniak skal Danmark med Gøteborg-protokollen også reducere sine udledninger på NOx med 56 procent, flygtige organiske forbindelser (VOC) og svovldioxid med 35 procent, samt fine partikler (PM 2,5) med 33 procent frem mod 2020.