Det omdiskuterede og kritiserede Video Assistant Referee-system bliver en del af dansk fodbold fra 2020/21-sæsonen. Danmark bliver det første skandinaviske land, der træder ind i den nye fodboldvirkelighed.

Michael Johansen, som er formand for Dommergruppen, glæder sig over beslutningen.

- Beslutningen sender et stærkt signal til vores dygtige dommere om, at vi gerne vil hjælpe med at uddanne dem til højest mulige niveau – for eksempel Champions League, siger Michael Johansen.

Der skal efter planen uddannes 12-14 VAR-dommere samt et lignende antal assisterende VAR-dommere i løbet af efteråret.

Udgifterne til implementeringen af VAR-teknologien vil blive fordelt mellem DBU og Divisionsforeningen.

Sidstnævntes direktør forklarer, at det vil hjælpe dommerne i deres arbejde.

- For fortsat at have et produkt på internationalt topniveau, så er det nødvendigt at matche de andre europæiske ligaer. Derfor er det et naturligt skridt med indførelse af VAR, der vil gavne både dommere, fans og spillere. Nu skal vi så se på, om det kan leveres indenfor de aftalte rammer, siger Claus Thomsen.

Fra den kommende sæson indføres VAR også i Premier League.

VAR har fået kritik for at skabe for store pauser i spillet, sætte dommerne i unødig meget fokus samt at frarøve begejstringen ved scoringer, da mål jo kan annulleres efter et videotjek.

VAR-fakta VAR kan komme i spil inden for fire områder: 1. Ved scoringer tjekkes det, om det angribende hold begik regelbrud frem mod scoringen - det kan for eksempel være en spiller, der var offside. I så fald annulleres målet. 2. I tilfælde omkring mulige straffespark. Var der benspænd eller film? Var der arm eller skulder på bolden? Blev et regelbrud begået i eller uden for straffesparksfeltet? 3. Ved situationer, hvor der muligvis skal uddeles et direkte rødt kort (ikke to gule kort). 4. Hvis dommeren giver den forkerte spiller et gult eller rødt kort, kan VAR sørge for, at kortet bliver givet til den spiller, der har begået forseelsen. VAR-dommerne ser alle situationer igennem i videorummet. De kan orientere kampdommeren om, hvad der er sket, og hvad der bør dømmes. De kan også bede kampdommeren om selv at se situationen igennem i en monitor på sidelinjen, inden kampdommeren tager sin endelige beslutning om en kendelse. * Tidsplan: Der går et år, før VAR er klar til at blive brugt i Superligaen. Det kommende år skal bruges til at opkvalificere dommerne til at kunne håndtere systemet. Det gælder både de dommere, der skal dømme kampene på banen, og de dommere, der skal sidde i et videorum og følge kampene. DBU og Divisionsforeningen har i sinde at uddanne 12-14 dommere i VAR og et tilsvarende antal assisterende VAR-dommere til at sidde i et videorum. VAR vil blive testet i Reserveligaen i den kommende sæson. * Økonomi: Det er planen, at udgifterne til at indkøbe og etablere VAR-teknologien skal deles mellem DBU og Divisionsforeningen (klubberne). DBU står for at uddanne dommerne, mens hjemmeholdet afholder dommerudgifterne til hver kamp. Dommerudgifterne vurderes i dag til at være 25.000-30.000 per kamp, og med VAR står udgiften til at blive fordoblet. På grund af en estimeret ekstraomkostning på cirka 500.000 per superligaklub per sæson stemte Hobro som den ene superligaklub imod at indføre VAR, har formand Lars Kühnel fortalt Jyllands-Posten. Kilder: DBU, Divisionsforeningen, Ritzau og Jyllands-Posten.

Se også: Italien tvinger Danmark til at storsejre over Serbien

Dansk topmøde i Italien: Kæmpe ændring i Superliga

48 vanvittige timer: Lønstrup overhørte det værste til privat fest