Når en privat virksomhed ansætter en humanistisk eller samfundsvidenskabeligt uddannet kandidat, så får virksomheden i snit en gevinst på henholdsvis 100.000 kr. og 640.000 kr. mere om året, end hvis de ansatte en civilingeniør. Det viser beregninger af en lang række uddannelsers værdi på det private arbejdsmarked lavet Center for Economic and Business Research (CEBR) på Copenhagen Business School for DJØF’s analysebrev, DeFacto. I DJØF overrasker resultatet erhvervspolitisk chef Ole Bech Lykkebo.

»Det her viser, at humanistisk og samfundsfagligt uddannede ansatte har en meget højere værdi for virksomhederne, end vi troede,« siger han og fortsætter: »Vi har længe hørt på, at vi har nogle uddannelser, som er for ringe, og nogle, som er gode for erhvervslivet, men det passer ikke. De har alle sammen værdi.«

Dansk Industri (DI) er en af de organisationer, der igen og igen har talt for, at der bliver uddannet for mange i såkaldte bløde fag og for få ingeniører. Forskningspolitisk chef i DI Charlotte Rønhof mener ikke, at beregningerne kan bruges til noget, da den øgede effekt af at ansætte humanister skyldes, at de i højere grad end ingeniører er ansat i større virksomheder.

»Det er hat og briller at bruge analysen direkte i uddannelses- og beskæftigelsespolitikken,« siger Charlotte Rønhof.

I Dansk Erhverv, der repræsenterer de mindre virksomheder i Danmark, ser man derimod med interesse på beregningerne.

»Vi kan jo se, at vores virksomheder særligt i eksporterhvervene ansætter masser af humanister, men det laver jo ikke om på, at der stadig bliver uddannet for mange, og at de ofte kræver lidt mere omskoling og håndholdning i starten,« siger Jannik Schack Linnemann, der er forsknings- og uddannelsespolitisk chef i Dansk Erhverv.

Fordomme

Men ifølge den seneste ledighedsstatistik, så er dimittendledigheden for ingeniørerne faktisk en smule højere end magistrenes, som er på 24,7 procent, mens 25,2 procent af ingeniører er arbejdsløse. Derfor undrer det også formand for Dansk Magisterforening Ingrid Stage, at erhvervslivets organisationer højlydt bliver ved med at råbe på flere ingeniører og færre humanister: »Selv om tallene viser, at humanisterne skaber masser af vækst, så hænger vi på utrolig mange fordomme om, at vi alle sammen beskæftiger os med unyttige ting og derfor render rundt og er ledige, men det skaber et falsk billede af, hvem der bidrager til væksten,« siger Ingrid Stage. Charlotte Rønhof mener ikke, at det handler om fordomme, når Dansk Industri bliver ved med at advare om, at der er for få ingeniører og for mange humanister.

»Vi er på ingen måde gammeldags indstillet, men man kan meget nemt få sådan nogle beregninger her til at svinge højt op i atmosfæren, og det ville være det rene vanvid. Vores fremskrivninger viser, at vi kommer til at mangle ingeniører, og vi kan ikke drive forretning uden ingeniører. Hvis ikke vi kan efterkomme den efterspørgsmål, så rykker virksomhederne et andet sted hen,« siger Charlotte Rønhof.

Ingrid Stage tror på, at de danske virksomheder er langt mere realistiske end deres organisationer, da virksomhederne ingen interesse har i at fastholde tingene, som de var:

»Hvis tallene havde vist noget andet, så ville Dansk Industri da gerne bruge dem. Det her er en hel relevant måde at gøre de forskellige uddannelsers værdi op på, og det kan bidrage til at vise, at alle uddannelser bidrager til vækst.«

Hos DJØF forstår man godt, at DI ikke er ovenud lykkelige for sådan nogle beregninger, men tallene er faktisk baserede på tidligere beregninger lavet for DI om, hvor meget de forskellige uddannelser bidrager i forhold til hinanden: »Det her er da lige netop noget, vi kan bruge til at nuancere debatten om vores uddannelses- og beskæftigelsespolitik. Hvis DI ikke kan lide det, er det i hvert fald ikke, fordi der er noget galt med beregningerne,« siger Ole Bech Lykkeboe.

Konservativ rekruttering

På CEBR, der står bag beregningerne, ser direktør Anders Sørensen, der også er medlem af Produktivitetskommissionen, den høje værdi af humanister som et tegn på, at de virkelig er trængt igennem på det private arbejdsmarked.

»Humanisterne er blevet en større og større gruppe på det private arbejdsmarked i løbet af de seneste 20 år, så det her viser, at de virkelig bliver brugt derude. Vores undersøgelser viser, at 20 procent af alle humanister er beskæftiget med eksport,« siger Anders Sørensen, der advarer mod at tænke i, at nogle uddannelser er mere værd end andre.

»I bred forstand har alle typer uddannelser en rolle at spille. Det er samspillet mellem dem, der er vigtigt i forhold til innovation og produktivitet,« siger Anders Sørensen.

Jannik Schack Linnemann er med på, at der er en lang række fordomme om især humanister, og hvad de kan bruges til.

»Det er klart, at man nogle steder er for konservative i sin rekruttering, og det er noget, vi forsøger at italesætte; for hvis man hylder princippet om mangfoldighed blandt de ansatte, så kan det ses på bundlinjen,« siger han.