Inițiatorul proiectului de lege, deputatul ALDE Ștefan-Alexandru Băișanu, a comentat că datele prezentate de Vasile nu sunt adevărate. Practic, a contestat cifrele de la Ministerul Muncii și Protecției Sociale.

Singura comisie care a dat aviz negativ proiectului de lege a fost Comisia pentru drepturile omului, culte și problemele minorităților naționale. „E logic, de fapt, pentru că un principiu fundamental ca un drept (cel la ajutor social) nu poate fi condiționat de renunțarea la un alt drept (cel de a alege locul de muncă)”, spune Cristina Raț, de la Facultatea de Sociologie din Cluj-Napoca.

„Când ne construim o casă, facem un studiu de fezabilitate. Vedem dacă pământul acela rezistă”, adaugă Raț. „Atunci când facem o schimbare de politică socială ne imaginăm, pur și simplu, că este corect”.

Politicienii din România văd politica socială ca ceva ce ține de o ordine morală, pe care o înțeleg caricaturizat, „în care tu ești binevoitor, caritabil, faci diferența între săracii care „merită” ajutați și ăia care nu, și într-un discurs moralizator, tu redistribui discreționar”, explică aceasta.

Dar politica socială nu e caritate. Nu e mila unui boier care dă câțiva galbeni săracilor dacă sunt băieți buni. E un mecanism care, cuplat cu economia, ar trebui să genereze și să asigure o viață decentă oamenilor. Ca și în economie, când luăm decizii de politică socială, e nevoie de înțelegerea mai profundă a fenomenului, adaugă Raț. De date, de studii. „Cine sunt cei săraci, ce studii sunt despre ei, cine sunt acești oameni? Cum au ajuns ei în sărăcie?”

Dar ce faci când datele nu interesează pe nimeni?

Cum trăiești „mulțumitor” cu 142 de lei pe lună

La câteva zile după adoptarea proiectului de lege în Camera Deputaților, i-am sunat pe doi dintre cei patru co-inițiatori. I-am întrebat din ce raport au luat cifra de șapte milioane de asistați sociali, menționată în expunerea de motive.

Este una dintre cifrele rostogolite de ani de zile în presă. Și o invenție totală. În România, erau în jur de 205.000 de familii beneficiare de VMG în mai anul acesta, conform datelor de la Ministerul Muncii și Justiției Sociale. De 34 de ori mai puțin decât apare în expunerea de motive.

„Nu am băgat-o eu. A băgat-o titularul, care e domnul Băișanu”, a răspuns deputatul ALDE Dumitru Lovin.

„Poate este o greșeală materială, o eroare materială. Dar s-a făcut referire la cei aproximativ 270.000 care de ani de zile primesc ajutoare sociale fără să presteze nicio muncă”, a spus deputatul ALDE Marius-Gheorghe Surgent.

Când i-am întrebat care e valoarea venitului minim garantat, nici unul nu a vrut/știut să răspundă.

„Doamnă, stimată doamnă, indiferent cât primește pe lună. Nu discutăm suma cât primește pe lună”, a spus Lovin. „Nu suma e importantă. Important e că oameni care pot să muncească tre’ să muncească. Asta e problema.”

„Undeva cu alocațiile de copii pot să ajungă undeva la 1.800- 2.000 de lei”, a răspuns Surgent. Când am insistat care e valoarea VMG-ului, a spus: „Domnișoară, dacă vă mai interesează ceva date despre proiectul de lege vi le dau cu drag. Dacă nu, vă mulțumesc de telefon.”

Venitul minim garantat este de 142 de lei pentru o persoană, 255 lei pentru o familie cu două persoane, 357 de lei pentru o familie formată din trei membri, 442 lei pentru o familie cu patru persoane și 527 lei pentru o familie cu cinci membri.

„Nu am spus că trăiesc mai bine. Eu am spus că trăiesc mulțumitor din aceste ajutoare sociale. Trăiesc la fel cum trăiește unul care muncește”, a spus Surgent.

Imaginează-ți cum e, și dacă e posibil, să trăiești cu 142 de lei pe lună. Sau 4.7 lei pe zi.

Cu banii ăștia îți permiți 142 de franzele pe lună. Sau îți plătești utilitățile și nu mai mănânci nimic. Sau îți iei un abonament de tren lunar și nu mai mănânci nimic.

„Cum să spun. Înainte (de ‘89) nimeni nu a murit de foame. Da’ nici nu pot să spun că am trăit. Ce ni s-a dat aia am mâncat. Dar nici nu am murit de foame. Ne duceam la București, am luat pâine. Da’ de foame nu am murit. Că ăsta era principalul. Și în ziua de azi. Dacă ai ce mânca, asta este averea”, mi-a spus femeia din satul din Dolj, beneficiară de ajutor social.