În prima dezbatere cu Klaus Iohannis, contracandidatul său pentru preşedinţie, Victor Ponta a declarat că legislaţia germană nu permite amplasarea secţiilor de vot pentru expaţii care trăiesc în Germania în alte locuri decât clădirile acoperite de statut diplomatic, adică ambasade sau consulate. Ridicând în mână un „document” transmis de Ambasada României de la Berlin, Ponta a transmis că „potrivit regulilor în materie, comunicate de Ministerul German al Externelor, prin notă verbală, în Germania este permisă organizarea de secţii de votare numai la sediile ambasadelor, consulatelor generale şi onorifice”.

Totodată, există şi un precedent extrem de mediatizat care arată că, de fapt, legislaţia germană permite amplasarea de secţii de vot în alte locuri: în vară, turcii din Germania au votat la Stadionul Olimpic din Berlin şi în centre de conferinţe din alte mari oraşe germane. De fapt, niciuna dintre secţiile de vot înfiinţate de turci nu s-a aflat în sediul unei misiuni diplomatice, ci numai în astfel de locaţii alternative.

„Este o minciună cruntă. Este cunoscut că exact contrariul este adevărat. Nu există nicio lege care ar interzice amplasarea unor secţii de votare oriunde aceasta ar fi posibilă din punct de vedere organizatoric”, a explicat pentru „Adevărul” Bernd Fabritius, care susţine că a fost informat de Ministerul German al Externelor că instituţia a transmis, în urmă cu două zile, o scrisoare autorităţilor române, informându-le încă o dată cu privire la această posibilitate, însă partea română nu a transmis nici până miercuri seară un răspuns.

„Trebuie menţionat că există o ordonanţă administrativă a Ministerului de Externe German care informează ambasadele străine că în mod normal, de regulă, alegerile se realizează în centrele consulare sau în ambasade, dar, dacă este necesar, printr-o simplă cerere se poate solicita acordul de a organiza secţii de votare oriunde ar fi acest lucru posibil. Spre exemplu, comunitatea turcească din Germania, care este foarte mare, întotdeauna depune astfel de cereri şi întotdeauna li se aprobă. Nu mi-aş fi imaginat niciodată că România nu va face uz de această posibilitate care, desigur, a fost cunoscută”, a explicat Fabritius, singurul parlamentar german de origine română.

În momentul în care o altă ţară vrea să organizeze secţii de vot pentru cetăţenii ei din Germania, trimite o simplă solicitare la Ministerul Federal de Externe şi arată clar câte secţii vrea să înfiinţeze şi unde intenţionează să le amplaseze. Apoi, Ministerul Externelor ia legătura cu autorităţile din localităţile unde urmează să fie amplasate secţiile, întreabă dacă spaţiile vizate sunt disponibile, întreabă dacă există posibilitatea practică de desfăşurare şi apoi aprobă.

„Trebuie să specific că eu personal, care am avut parte de experienţele foarte neplăcute duminica trecută în primul tur de scrutin şi am văzut cu ochii mei cozile infernale în faţa Consulatului General din Munchen, unde lumea a aşteptat şapte ore la rând şi sute de persoane au fost trimise acasă seara, la ora 21.00, chiar a doua zi, luni, am propus Guvernului României în mod scris să organizeze, cel puţin în localităţile mai mari, unde există o minoritate română sau un grup mai mare de persoane cu drept de vot care doresc să-şi exercite acest drept să acord toată asistenţa în a găsi locuri suplimentare, am vorbit chiar cu colegi din Bundestag care mi-au spus că sunt dispuşi să pună la dispoziţie statului român, dacă doreşte acest lucru, spaţii în incinta primăriilor sau în şcoli, în grădiniţe”, a adăugat Fabritius.