Maailman Luonnon Säätiö WWF:n tiistaina julkaisema ruokasuositus ilmastomuutoksen torjumiseksi on luettu tarkkaan Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:ssa.

WWF:n suosituksessa on kuusi kohtaa.

Yle Uutisgrafiikka

WWF:n ruokasuositukseen tutustunut MTK:n asiantuntija Marjukka Manninen sanoo, että kanamunien vähäisyys suosituksessa pääsi yllättämään.

– Kananmunahan on ihan mahtava muna. Se on pienessä paketissa ihmiselle helposti imeytyvä ja tosi ravintorikas. Vaikea on löytää sellaista tuotetta, mikä olisi niin ravintorikas kuin kanamuna on.

Manninen toivoisi, että syömisen rajoittamisen sijaan, ihmiset katsoisivat paremmin ruokahävikin perään. Siihen voi MTK:n mukaan jokainen valinnoillaan helposti vaikuttaa.

– Kananmuna on siinäkin mielessä mahtava tuote, että se säilyy tosi pitkään ja vielä huoneenlämmössä. Se on hyvä vararuoka kotona, eikä se heti vanhene.

Asiantuntijat eivät osaa kertoa tarkkaa syytä, miksi WWF:n suosituksessa kananmunia on niin vähän.

Kananmunan hiilijalanjäljestä ei MTK:llakaan ole tarkkaa tietoa. Marjukka Manninen lupaa, että munantuottajat ottavat asian kuitenkin vakavasti.

– Parhaillaankin on menossa tutkimuksia siipikarjalihan osalta. Toivotaan, että saadaan myös kananmuna siihen mukaan, jotta saataisiin tietoa, mikä on suomalaisen siipikarjalihan ja sen kanamunan hiilijalanjälki.

WWF:n ruokasuosituksen perustelu, että broilerit syövät tyypillisesti soijaa, ja Suomessa soija syödään pääosin broilerin ja kananmunan muodossa, ei sekään kelpaa MTK:lle.

– Jos katsotaan munivan kanan rehukoostumusta, niin eniten se sisältää kotimaista viljaa. WWF:n ruokasuositus perustuu ilmeisesti globaaliin tutkimukseen. Rehustuksessa on isoja eroja kananmunan tuotannossa maailmanlaajuisesti. Suomessa kanojen rehu pohjautuu kotimaiseen viljaan.

VRN: Ilmasto otetaan huomioon uusissa ravintosuosituksissa

Valtion ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtaja, maa- ja metsätalousministeriön elintarviketurvallisuusjohtaja Sebastien Hielm toteaa, että WWF on suosituksineen ”hyvällä asialla”.

– Yleensä kestävä kehitys ja ravitsemus kulkevat ihan käsi kädessä. Voi olla, että WWF:n suositukset johtuvat WWF:n painotuksista ja ovat turhan kireät. Mutta lähtökohtaisesti jos mietitään, mikä on hyväksi planeetalle, on se hyväksi myös ihmiselle.

VRN on Suomessa taho, joka laatii kansalaisille tieteelliseen näyttöön perustuvat viralliset ravitsemussuositukset. Myös Hielm suosittelee punaisen lihan vähentämistä, mutta broilerin, munien ja maidon kohdalla VRN ei ole WWF:n tiukalla linjalla.

– Ravitsemuksellisesti ei ole perusteltua, että siihen suuntaan pitäisi mennä, mutta toisaalta, ei niistä välttämättä haittaakaan ole.

Uusien virallisten ravintosuositusten laatiminen on juuri alkanut. Työ kestää kuitenkin pitkään, sillä tuoreita pohjoismaisia suosituksia saadaan vasta vuonna 2022. Ja siitä kestää yleensä vuodesta kahteen ennen kuin myös Suomen kansalliset suositukset saadaan päivitettyä.

VRN:n puheenjohtaja Hielm tietää, että 6-8 vuoden välein tehtävien päivitysten painotukset muuttuvat joka kerta.

– Tällä kerralla varmaan tullaan katsomaan sitä ruuan kestävyyttä vielä tiukemmin.

Tulevissa ravintosuosituksissa VRN tutustuu myös EAT-Lancet komission tutkimustietoon (siirryt toiseen palveluun). WWF:n tiistaina julkaisemat ruokasuositukset perustuvat juuri EAT-Lancetiin.

– Se on hyvä meta-analyysi, jossa asioita on katsottu monelta kantilta ja nimenomaan planeetan kantokyvyn kautta. Ympäristönsuojelun vinkkelistä se on varsin painava julkaisu. On kaikki syy ottaa se tosissaan.

VRN:n puheenjohtaja muistuttaa, että jos lihaa haluaa syödä, niin kalan ja kanan syönti on hyötysuhteeltaan huomattavasti tehokkaampaa kuin naudan- ja sianlihan syönti. Pienempinä eläiminä ne tarvitsevat vähemmän tilaakin.

Lue myös:

WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä