Puolustusministeriön, ulkoministeriön ja sisäministeriön toimeksiannosta laaditussa Voiman Venäjä -raportissa kuvataan sitä, miten Venäjä pyrkii politiikallaan suomettamaan Suomen poliittista päätöksentekoa.

Voiman Venäjä -raportin perusteella presidentti Vladimir Putin pyrkii välittämään Suomelle viestejä siitä, että maiden suhteet pysyvät virallisesti hyvinä niin kauan kuin suomalaiset poliitikot tekevät Venäjän etujen mukaisia päätöksiä. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö on vaikeissa idänsuhteissa paljon vartijana. Raportin johtopäätösten valossa Putin yrittää politiikallaan suomettaa Suomea. MAURI RATILAINEN

Puolustusministeriön, ulkoministeriön ja sisäministeriön toimeksiannosta laadittu Voiman Venäjä -raportti julkistettiin tiistaina.

Venäjän kehitykseen erikoistuneiden tutkijoiden laatima 180-sivuinen raportti on vakava varoitus suomalaisille poliitikoille siitä, millaista politiikkaa presidentti Vladimir Putinin johtama maa pyrkii harjoittamaan suhteessa Suomeen.

Raportissa todetaan suoraan, että Venäjä yrittää sekaantua Suomen sisäisiin asioihin.

– Venäjä pyrkii vaikuttamaan Suomessa käytävään turvallisuuspoliittiseen keskusteluun ja päätöksentekoon, raportissa todetaan.

Venäjä välittää Suomelle kahta erilaista viestiä ulkopolitiikallaan ja vaikuttamisoperaatioillaan: ”1) Suomi ja Venäjä ovat hyviä naapureita, ja Venäjä arvostaa hyviä ja toimivia suhteita Suomeen. 2) Nämä hyvät ja toimivat suhteet eivät ole itsestäänselvyys, vaan Suomen tulee aktiivisesti ylläpitää naapuruutta toimimalla poliittisissa valinnoissaan niin sanotusti vastuullisella tavalla eli huomioiden Venäjän keskeiset intressit.”

Edellä lainattu Venäjän toimintatapa tarkoittaa sitä, että Venäjä pyrkii raportin perusteella ”suomettamaan” suomalaista politiikkaa eli saamaan naapurinsa itselleen kuuliaiseksi.

Autoritaarinen Putin-kultti voimistuu

Venäjän hallintoa ja poliittista kulttuuria kutsutaan raportissa autoritaariseksi.

Raportissa ei anneta valoisaa kuvaa Venäjästä ja maan tulevaisuudesta.

”Vuodesta 2012 alkaneeseen Putinin hallinnon autoritaariseen kehitykseen nähden painostus kansalaisyhteiskuntaa ja mielenilmauksia kohtaan tulee todennäköisesti pysymään ankarana tai tiukkenee entisestään. Poliittisen painostuksen ohella huomiota tulee kiinnittää kansalaisten maastamuuttohalukkuuteen. Vuonna 2018 tehdyssä kyselyssä joka viides moskovalainen ilmoitti haluavansa muuttaa ulkomaille.”

Suomen on seurattava herkeämättä sitä, millainen ihminen nousee aikanaan Putinin seuraajaksi.

Venäjän muuttaminen demokratiaksi ei ole Putinin ja hänen lähipiirinsä suunnitelmissa.

Putinin neljäs kausi päättyy nykyisen perustuslain mukaan 2024, mutta on mahdollista, että vallanvaihdos alkaa jo ennen vuotta 2024.

”Autoritaarisen järjestelmän perustana on hyvin presidenttikeskeinen järjestelmä, jossa hallitus ei ole poliittisesti vastuussa parlamentille, eikä se ole myöskään joukko ammattilaisia, joilla olisi samat poliittiset päämäärät tai näkemykset hallinnon kehittämisestä. Presidentin johtaminen on näin ollen henkilökohtaista ja lisää hänen ympärillään olevan eliitin merkitystä.”

Kolmen ministeriön julkaisemassa raportissa pidetään mahdollisena, että venäläisten kasvava tyytymättömyys elintasoon, rehottavaan korruptioon ja vapauksien puuttumiseen johtaa poliittiseen kumoukseen.

Yksi raportin johtopäätöksistä on, että henkilökultti Putinin ympärillä näyttää ainakin ulospäin voimistuvan sisäisten vaikeuksien kasvaessa. Tästä syystä suomalaiset eivät välttämättä havaitsisi Kremlin ovelle kolkuttavaa kumousta, vaikka ovien aukeaminen uudelle vallalle olisi alkamassa Venäjällä.

Hallinnon luhistuminen mahdollista

Raportissa ei suljeta pois Putinin hallinnon luhistumista.

”Presidentti Putinin kannatuksen aleneminen on hallinnon legitimiteetin kannalta ongelmallista juuri siitä syystä, että hallinto on kasvavassa määrin tukeutunut Putinin vahvaan asemaan. Konkreettista vaihtoehtoa nykyiselle autoritaariselle hallinnolle ei ole nähtävissä, eivätkä lyhyen aikavälin poliittiset šokit ole todennäköisiä, joskaan eivät poissuljettuja. Kansalaisten kasvanut tyytymättömyys ja valmius muutoksiin on tullut esille. Valtiojohto rakentaa kuvaa Venäjän erityisyydestä, mutta tällaisella identiteettirakennelmalla ei ole edellytyksiä kompensoida kansalaisten arjen ongelmia.”

Ilman paitaa pullisteleva Putin ei siis ole leipää, jota venäläiset pystyisivät syömään ruokapöydässään.

Raportin kirjoittajat epäilevät Putinin politiikan onnistumista.

– Viime vuosina kansalaisten tyytymättömyys on lisääntynyt, ja heidän vaikutusmahdollisuutensa ovat entisestään heikentyneet. Tämä aiheuttaa merkittävän riskin yhteiskunnalliselle ja poliittiselle vakaudelle, raportissa arvioidaan.

Suomea painostettiin turvapaikanhakijoilla

Kahta perusviestiään autoritaarinen Venäjä välittää Suomelle eri tavoilla.

Myönteinen viesti kerrotaan suomalaisille Putinin ja tasavallan presidentti Sauli Niinistön kohtaamisissa, virallisissa lausunnoissa ja hallinnon eri tasojen tapaamisissa.

Samaan aikaan Venäjä painostaa Suomea välittämällä varoitusviestiä siitä, mitä voi seurata, jos Suomi ei toimi Putinin tahdon mukaisesti.

”Varoitusviestistä esimerkkinä voidaan pitää kahdella pohjoisella Suomen ja Venäjän välisellä rajanylityspisteellä talvella 2015–2016 tapahtunutta venäläiskäytäntöjen muutosta. Käytännön toimilla osoitettiin, että ystävällismieliset naapuruussuhteet maiden välillä eivät ole itsestäänselvyys ja että halutessaan Venäjä voi käyttää toisenlaisia, Suomen vakautta horjuttavia toimia. Samalla todennäköisesti testattiin myös Suomen viranomaisten toimintakykyä sekä yleisen mielipiteen kehittymistä poikkeuksellisessa tilanteessa.”

Venäjä yrittää irrottaa Suomen muista Pohjoismaista

Voiman Venäjä -raportissa kirjoitetaan suoraan, että ”hyvä naapuruus”-puhetapa on Suomen itsemääräämisoikeuden näkökulmasta ongelmallinen.

– Suomen kannalta myönteiseltä kuulostava hyvä naapuruus -diskurssi voi toisaalta olla myös ongelmallista: toisaalta pelotellaan välirikon mahdollisuudella ja toisaalta kehutaan ja palkitaan oikeanlaisesta politiikasta.

Tutkijat arvioivat, että Venäjä pyrkii politiikallaan irrottamaan Suomen poliittisesti Baltian maista, muista Pohjoismaista sekä Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen johtamasta läntisestä leiristä.

– Venäjän valtiollisen median Pohjoismaita ja Baltiaa koskevaa uutisointia käsitellyt raportti osoitti Suomen ainoaksi maaksi, jonka kohdalla korostuivat Suomen ja Venäjän hyvät suhteet. Esimerkiksi Ruotsi, Norja, Iso-Britannia ja Latvia ovat ajoittain hyvin karkean ja konfliktihakuisen viestinnän kohteina, raportissa huomautetaan.

Fennovoima kasvattaa Kremlin valtaa Suomessa

Kun turvapaikanhakijoita alkoi yllättäen saapua itärajalle, Venäjän valtion atomiyhtiö Rosatomin ydinvoimalahanke oli Suomessa samaan aikaan vaarassa kaatua.

Voiman Venäjä -raportissa ei suoraan mainita Fennovoiman ydinvoimalaa nimeltä, mutta epäselvyyttä ei jää siitä, pitävätkö tutkijat ydinvoimalaa Kremlin yrityksenä kasvattaa valtaansa Suomessa: ”Energiakaupan kautta juurrutetaan venäläistä läsnäoloa ja sen mukana tulevaa pehmeää valtaa myös Suomessa.”

Raportin perusteella poliitikkojen ja kansalaisten on varauduttava siihen, että Venäjä voi kohdistaa Suomeen mielivaltaisia tekoja.

– Venäjän autoritaarinen järjestelmä vaikuttaa usealla tavalla sekä suoraan että välillisesti Suomeen: ennakoinnin vaikeus, korruptio ja mielivaltaisuuden mahdollisuus heikentävät kaikkinaista yhteistyötä Venäjän kanssa niin virallisella tasolla kuin kansalaisten ja yritystenkin tasolla.

Kolmen eri teemaryhmän työtä johtivat Jyri Lavikainen, Petteri Lalu ja Salla Nazarenko. Teemaryhmät kokoontuivat 3–6 kertaa. Niiden lisäksi Voiman Venäjä -hankkeessa työskentelivät pienryhmät sekä asiantuntijat itsenäisemmin. Yhteistilaisuuksissa toimivat alustajina Hannu Himanen, Arto Mustajoki, Hanna Smith ja Timo Valtonen.

Raportin laatijoilla on vahvat siteet Suomen hallintoon. Everstiluutnantti Lalu on Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori. Himanen on työskennellyt Suomen suurlähettiläänä Moskovassa.