Vau-arkkitehtuuri voi päättyä Suomessa Oodiin. Arkkitehtiopiskelijat suunnittelevat taas laatikoita. Oodin suunnitteli ALA-arkkitehdit. Kuva otettu kesken rakennustöiden.

Vau-arkkitehtuuri voi päättyä Suomessa Oodiin. Arkkitehtiopiskelijat suunnittelevat taas laatikoita. Oodin suunnitteli ALA-arkkitehdit. Kuva otettu kesken rakennustöiden. Antti Kolppo / Yle

Arkkitehti-lehden entinen päätoimittaja Jorma Mukala on tyytyväinen.

Helsinkiin on valmistunut lyhyen ajan sisällä kaksi rakennusta, keskustakirjasto Oodi ja taidemuseo Amos Rex, jotka kertovat siitä, että Suomessa on taitavia tekijöitä.

– Molemmat on erittäin hyvin suunniteltu ja toteutettu, Mukala sanoo.

Oodi päättää hänen mukaansa hienosti Töölönlahden kulttuurirakennusten ringin, joka alkoi Alvar Aallon suunnittelemasta Finlandia-talosta. Se valmistui 1970-luvun alussa.

– Oodi on ikään kuin viimeinen pala siihen suunnitelmaan, Mukala toteaa.

Hän iloitsee siitä, että suomalainen kirjastolaitos on saanut oman merkkirakennuksensa muiden instituutioiden joukkoon. Finlandia-talon jälkeen alueelle ovat nousseet oopperatalo, nykytaiteen museo Kiasma sekä Musiikkitalo.

Oodin ylin kerros muistuttaa eniten perinteistä kirjastoa. Antti Kolppo / Yle

– Ne kaikki ovat olleet merkkitapauksia suomalaisen kulttuurin kannalta, Mukala toteaa.

Oodista näkee suoraan eduskuntatalolle, ja päinvastoin. Uusi keskustakirjasto on 1930-luvun alussa valmistuneen eduskuntatalon vastapari.

Mukala näkee Oodin symbolina kaupunkien merkityksen kasvulle yhteiskunnassa.

– Helsinki on kuin valtio valtiossa. Enää ei voi sivuuttaa sitä, mitä Helsingissä sanotaan.

Samalla tavalla 1990-luvun lopulla valmistunut, Oodin vieressä seisova Sanomatalo muistuttaa Mukalan mukaan ajasta, jolloin sanomalehdet olivat voimissaan.

“Oodi ei viittaa tulevaisuuteen”

Vaikka sekä Oodista että Amos Rexistä on puhuttu tulevaisuuden kirjastona ja taidemuseona, ne eivät Mukalan mukaan viittaa "yllättävästi tai jännästi" tulevaisuuden arkkitehtuuriin. Sitä määrittää todennäköisesti ilmastonmuutos.

Jorma Mukala valmistelee kirjaa suomalaisesta 2000-luvun nykyarkkitehtuurista. Hän on Arkkitehti-lehden entinen päätoimittaja. Outi Kuitunen / Yle

– Se tarkoittaa jatkossa ehkä yksinkertaisempaa arkkitehtuuria, Mukala sanoo.

Hän näkee Oodissa 2000-luvun vau-arkkitehtuurin viimeisen vaiheen, jota ennakoi 1990-luvun lopulla valmistunut Kiasma.

Hän epäilee, että Oodin, Amos Rexin, Kampin kappelin ja esimerkiksi Helsingin yliopiston uuden kirjaston (Kaisa-talo) kaltaisten kohteiden veistokselliset ja plastiset muodot saattavat olla pian historiaa.

– Minulla on sellainen tuntu, että tämä vaihe alkaa olla arkkitehtuurissa ohi.

Suomalaisesta 2000-luvun nykyarkkitehtuurista kirjaa valmisteleva Mukala iloitsee siitä, että Oodi on venytetty hienosti sen takana olevan toimistotalon eteen, jotta “toimistotaloa ei tarvitse tuijotella”.

Arkkitehti-lehden entinen päätoimittaja muistuttaa, ettei suomalainen arkkitehtuuri ole koskaan ollut suunnannäyttäjä maailmalla. Päinvastoin, virtaukset ovat rantautuneet tänne viiveellä.

Oodin kierreportaissa on Otto Karvosen teos Omistuskirjoitus. Antti Kolppo / Yle

“Opiskelijat suunnittelevat taas laatikoita”

Tulevaisuuden arkkitehteja Aalto-yliopistossa opettava rakennussuunnittelun professori Pirjo Sanaksenaho pitää Oodia ilmaisuvoimaisena rakennuksena.

Hänen mielestään se pelastaa koko Töölönlahden ympäristön.

– Se tuo sinne sen päivittäisen ihmisvirran, Sanaksenaho toteaa.

Hän pitää rakennuksen veistoksellisuudesta, joka sopii professorin mukaan erityisen hyvin Oodin kaltaiseen, ainutkertaiseen kulttuurirakennukseen.

Keskustakirjaston muotokieli saa Sanaksenahon pohtimaan tyylisuunnan jatkuvuutta.

Pirjo Sanaksenaho on rakennussuunnittelun professori Aalto-yliopistossa.

– Kun opetan arkkitehtiopiskelijoita, näen, miten nuoret tekevät taas melko rationaalista ja suorakaiteen muotoista rakennusta, Sanaksenaho sanoo.

Hän muistuttaa, ettei Oodi ole ensimmäinen poikkeuksellinen kirjastorakennus Suomessa. Suomalaisella kirjastolaitoksella on pitkä yhteinen historia arkkitehtuurin kanssa, ja esimerkiksi Tampereen pääkirjasto Metso herättää yhä huomiota.

Suomalaiselle nykyarkkitehtuurille Oodin ja Amos Rexin kaltaiset rakennukset ovat kullankalliita. Ne herättävät laajaa kiinnostusta taidemuotoa kohtaan.

– Olen siitä tosi ilahtunut. Ne tuovat jollain tavalla kaikille kaupunkilaisille näkyväksi sen, mitä arkkitehtuurilla voidaan saada aikaan. Kivoja paikkoja ihmisille, Sanaksenaho sanoo.

Hän uskoo, että Oodi ja Amos Rex tuovat Helsinkiin kävijöitä yksinomaan kohteiden arkkitehtuurin ansiosta. Ilmiö on nähty jo Hernesaareen nousseessa Löyly-saunakompleksissa.

“Oodi sijoittuu maailman huipulle”

Suomalainen kirjastoarkkitehtuuri oli näyttävästi esillä Venetsian arkkitehtuuribiennaalissa, joka päättyi viikko sitten.

Arkkitehtuurin tiedotuskeskuksen toiminnanjohtajan Hanna Harrisin mukaan Oodi oli suomalaisnäyttelyn vetonaula.

Suomalaisen kirjastolaitoksen historiaa kävi ihmettelemässä 90 000 biennaalivierasta.

– Ulkomailla ihmisiä kiinnostaa se, että Suomessa satsataan julkiseen rakentamiseen, sivistykseen ja demokratiaan sekä ei-kaupalliseen julkiseen tilaan, Harris sanoo.

Maailmalla rakennetaan tällä hetkellä melko paljon uusia kirjastoja isoihin kaupunkeihin, ja moni niistä nousee ydinkeskustaan, kuten Oodi.

Oodi nousi Helsingin ydinkeskustaan.

Suomalaisen kirjastolaitoksen uusi lippulaiva sijoittuu Harrisin mukaan kansainväliseen kärkeen. Se kävi ilmi Arkkitehtuurin biennaalissa Venetsiassa.

– Oodia tullaan katsomaan vuosiksi eteenpäin, Harris toteaa.

Rakennuksen monipuolisuus on herättänyt mielenkiintoa: Ensimmäinen kerros on julkisen tilan jatke, jonka vastaparina on eduskuntatalo.

– Siinä demokratia ja kansanvalta ikään kuin keskustelevat valtion ja kaupungin muiden ydinpaikkojen kanssa, Harris maalailee.

Keskikerros muuntuu moneen käyttöön ja ylimmässä kerroksessa on “kirjataivas”, josta avautuvat kiinnostavat näkymät ympäristöön.

Tämä paketti kiinnostaa Harrisin mukaan maailmalla.

Oodi on yksi suomalaisen nykyarkkitehtuurin käyntikorteista, ja Harris on työssään nähnyt, miten kiinnostus suomalaiseen nykyarkkitehtuuriin on kasvanut.

Helsingissä on hänen mukaansa useita kohteita, jotka “puhuvat tätä kieltä”.

Niitä ovat Oodin lisäksi esimerkiksi Amos Rex, Löyly, Kampin kappeli sekä yliopiston uusi kirjasto Kaisa-talossa.

Oodin alin kerros on julkisen kaupunkitilan jatke. Arkkitehtuurin tiedotuskeskuksen toiminnanjohtaja Hanna Harris. Antti Kolppo / Yle

Lue lisää aiheesta:

Oodi on uuden ajan kirjasto, jossa voi kolvata, soittaa rumpuja ja juoda viiniä - katso, millainen on Helsingin uusi keskustakirjasto

Kohti tulevaisuuden kirjastoa

Kun arkkitehdin kunnianhimo ja kaupunkilaisten toiveet kohtaavat

Jos rakastat kirjastoja, uudista käsityksesi niistä!

Kirjastotarinoita

ALA Arkkitehdit ja isot eleet