Johtaja Mari Pantsarin johdolla Sitrassa on pohdittu, millaisia suomalainen maatila ja maaseutu ovat vuonna 2025.

Maataloustuet eivät rohkaise viljelijöitä kehittämään tilojaan tarpeeksi, arvostelee Sitran johtaja Mari Pantsar.

“Nykyisellään maataloustuet kannustavat vanhan säilyttämiseen sen sijaan, että ne innostaisivat kehittämään tilan toimintaa tarkoituksenmukaisesti”, Pantsar täräyttää.

Tukibyrokratia vie viljelijöiltä aikaa, joka on pois tilan kehittämisestä. Lisäksi monimutkainen lainsäädäntö lannistaa.

“Jos Makeran kaltaiset kannustimet ohjaavat säilyttämään, eihän silloin mitään uutta tapahdu.”

Konsulttiyritys Gaia on laskenut Sitralle, että maatilojen ravinnekierto, valkuaisomavaraisuuden kohennus sekä biokaasuun ja täsmälannoitukseen siirtyminen toisivat suomalaiseen kansantalouteen 510 miljoonan euron arvonlisäyksen.

Yhteensä kiertotalouteen siirtyminen voisi tuottaa 2–3 miljardin hyödyt ensi vuosikymmenen loppuun mennessä. Puun lisäksi Pantsar tutkisi pelto- ja luonnonkasvien jalostamista korkean arvon tuotteiksi esimerkiksi lääke- ja terveysalalla.

“Niin villiltä kuin se kuulostaakin, Suomessa olisi järkevää kasvattaa hyönteisiä muun muassa arvokkaaksi valkuaisrehuksi.”

Pantsaria harmittaa, että viennin mahdollisuuksia nähdään usein vain kaupungeissa ja innovaatiorahoitus keskittyy niihin. Maailman tulevaisuuden kannalta ydinkysymyksiä on kuitenkin se, kuinka kasvava väestö saadaan ruokittua, uusiutumaton energia korvattua uusiutuvilla ja hiilidioksidia sidottua ilmasta maaperään. Uhkien sijaan maaseutu tulisi nähdä näihin ratkaisuna.

“Maaseudun cleantech-ratkaisuille on huutava pula ja meillä on tähän paljon osaamista”, aiemmin UPM:llä, Suomen cleantech-klusterissa ja työ- ja elinkeinoministeriössä puhtaan teknologian kanssa työskennellyt Pantsar tietää.

Maatalouden nykyinen tuotantoympäristö kärsii myös siitä, että asiat etenevät elinkeinojen mahdollisuuksien sijaan hallinnon ohjaamana. Pahimmillaan säädökset voivat vaikuttaa ristiin.

“Jos tulee hallinnollisia pullonkauloja, niiden suhteen vaikutamme ministeriöihin. Se on meidän rooli”, Pantsar muistuttaa.

Toinen on koota alan toimijat yhteen. Vaikka yksittäisissä hankkeissa onkin tutkittu niin ravinnekiertoa, teknologiakehitystä kuin ilmastonmuutosta, niiden kokonaisvaikutuksia on mietitty vielä sangen vähän.

MT kerää lukijoiden ajatuksia ja ideoita tulevaisuuden maatilasta. Niitä voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen maatila2025@maaseuduntulevaisuus.fi

Keskustelua aiheesta voi käydä myös Facebookissa ja Twitterissä tunnuksella #maatila2025 .

Maatila 2025: Lue lisää maatilojen uusista toimintamalleista