Miksi Salon kaupunki haluaa nopean hyperloop-kuljetusputken testipaikaksi ja lyö rahojaan selkeään vedätykseen, vaikka kaikki tietävät, ettei putkea ole käytännössä mahdollista rakentaa?

Tähän Salon kaupunginarkkitehti Jarmo Heimo on saanut vastata sosiaalisessa mediassa tiuhaan viime viikkoina.

Heimo ja Salon kaupunkikehityspäällikkö Mika Mannervesi sanovat suoraan, ettei heidän asiantuntemuksensa riitä arvioimaan, voiko hyperloopia koskaan rakentaa. Eikä se ole tarkoituskaan.

Nopeaa hyperloopia aiotaan joka tapauksessa tutkia eri puolilla maailmaa. Salolle lottovoitto olisi jo se, että yksi tutkimuskeskuksista ja testiradoista sijaitsisi Salossa.

– Salossa on osaajia, joilla keskus saataisiin käynnistettyä. Sen jälkeen se houkuttelisi hunajapurkin lailla tänne uusia osaajia ulkopuolelta, Mika Mannervesi sanoo.

Paljonko hyperloop-tutkimuskeskus voisi Salossa työllistää ihmisiä? Varmaa tietoa ei ole kenelläkään.

Mika Mannerveden mukaan puhutaan joka tapauksessa kymmenistä työntekijöistä, parhaassa tapauksessa sadoista.

Se tarkoittaisi jo tuntuvaa pottia kaupungin verotuloissa ja töitä isolle joukolle salolaisia. Sivutuotteena Salo saisi roppakaupalla julkisuutta.

Kaupungin hyperloop-projektiasiantuntijaksi palkattu Peter Nisula sanoo, että jonkinlaista suuntaa antaa Los Angelesissa sijaitseva tutkimuskeskus. Siellä ei valmisteta mitään, vaan tutkitaan puhtaasti hyperloop-tekniikkaa. Keskuksessa on 200 työntekijää, ja tällä hetkellä haetaan 75 ihmistä lisää.

Salo on nyt sijoittanut 5 000 euroa alustavaan hyperloop-esiselvitykseen, joka tehtiin viime kesänä. Nyt on käynnissä tarkempi selvitystyö, johon kaupunki sijoitti 100 000 euroa. Toiset 100 000 euroa myönsi teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus Tekes.

Salon sijoittamisesta teki viranhaltijapäätöksen Mika Mannervesi, mutta sijoituksesta olivat tietoisia myös kaupunginhallitus ja kaupunkisuunnittelulautakunta.

Rahalla maksetaan hyperloopia koskeva aluetaloudellinen tarkastelu, jonka tekee brittiläinen Volterra. Selvityksen odotetaan valmistuvan pian. Suomalainen Ramboll Oy tekee lisäksi teknistä esiselvitystä, jossa tutkitaan muun muassa vaihtoehtoja testiradan rakentamiseksi Salosta Hajalaan.

– Tämä on aivan normaalia kaupunkikehitystä. Me teemme vain sitä, mitä kaupungin pitääkin tehdä: tutkimme edellytyksiä, joilla uusi hanke voisi toteutua. Tällaisia selvityksiä tehdään esimerkiksi kaavoituksessa jatkuvasti, Jarmo Heimo korostaa.

Hänen mukaansa hyperloopin eteen on kesään mennessä tehty paikallisesti se, mikä voidaan. Jatkotutkimuksiin tarvitaan valtion ja Euroopan unionin rahoitusta yksityisten yritysten lisäksi. Salon resurssit eivät riitä suurempiin panoksiin.

Fakta: Mikä hyperloop?

Hyperloop on liikennemuoto, jossa magneettikentän päällä leijuva kapseli kiitää tunnelissa jopa 1 200 kilometriä tunnissa. Putki on pumpattu lähes tyhjäksi ilmasta, jolloin ilmanvastusta ei ole.

Hyperloop One -yhtiö kehittää ja testaa liikennevälinettä Nevadan autiomaassa Yhdysvalloissa. Toimivaa hyperloopia ei ole vielä olemassa.

Ajatuksen hyperloopista kehitti amerikkalaismiljardööri Elon Musk, joka tunnetaan Tesla-sähköautojen ja Space-X-avaruusliikenneyhtiön kehittäjänä.

Lue lisää hyperloopista lauantain Salon Seudun Sanomista