Moni poliisi käärii lisäansioita turvallisuusbisneksessä, vaikka poliisin erityinen velvollisuus on valvoa turva-alaa. Poliisien firaabelihommien kirjo on laaja, eikä kyse ole aina pikkurahoista. Lahjuksen ottamisesta epäilty ylikomisario Juha Hakola on mukana kymmeniä miljoonia pyörittävän säätiön hallinnossa. Mitä laajemmat bisnekset, sitä suurempi esteellisyysriski.

MOT:n selvityksessä löytyi 965 poliisia, joilla on sivutoimilupa – noin joka kahdeksannella virassa olevalla poliisilla on sellainen.

Jutun lopussa olevasta taulukosta voit selata, mitä töitä poliisit tekevät vapaa-ajallaan.

Poliisin sivutoimilistojen perusteella sivutöiden vaihtelu on valtavaa: remontteja, muuttoja, autojen korjaamista, kiireapulaisen hommia kaupassa, kalevalaista jäsenkorjausta, mallintöitä, poronhoitoa ja niin edelleen.

Noin joka kymmenes sivutoimi liittyy turvallisuusalaan. Ainakin jotkut poliisit ovat kiinni suhteellisen isoissa bisneksissä.

Erään poliisin luotsaama yritys on takonut puolen miljoonan liikevaihtoa rakennusalalla. Toisen firma on tehnyt kiinteistönhuoltoa sadalla tonnilla. Eräs nyt jo entinen poliisi aloitti virkauransa aikana viihdealaa sivuavan toiminnan, jonka arvo on paisunut satoihin tuhansiin.

Laaja bisnes tietää usein lukuisia liikekumppaneita. Pääkaupunkiseudulla siivun kiinteistöfirmaa omistava poliisi toteaa, että ei ole vielä joutunut jääväämään itseään siksi, että virkatyössä olisi tullut vastaan liike-elämän kontakti. Huolta kuitenkin on, että sellainenkin päivä koittaa.

– Suomi on pieni maa, ja piirit ovat pienet, poliisi toteaa. Hän haluaa puhua nimettömänä, koska pelkää, että viranhoidossa tulisi muutoin hankaluuksia.

Poliisin mukaan sopivuuden raja sivutöissä on aiheuttanut keskustelua kollegojen kanssa.

Ylikomisario Juha Hakola sanoo, että häneen kohdistuva rikosepäily ei liity sivutoimiin. Juha Hakola Kuva: Henrietta Hassinen / Yle

Lahjuksesta epäillyllä ylikomisariolla monia sivutoimia

Helsingin poliisin viestintäjohtajalla, ylikomisario Juha Hakolalla on useita sivutoimia. Niihin sisältyvät muun muassa hallituspaikat Helsingin kaupungin tytäryhtiössä Urheiluhallit Oy:ssä, Vuosaari Golfissa ja koulutuspalveluja tuottavassa Ami-säätiössä. Ami-säätiön liikevaihto oli viime vuonna noin 27 miljoonaa euroa.

Hakola kuuluu myös HOK-Elannon edustajistoon ja hän omistaa osan TJH Promotions -perheyrityksestä, jonka liikevaihto oli viime vuonna yli miljoona euroa.

Toukokuussa julkisuuteen nousi Hakolaan kohdistuva rikosepäily lahjuksen ottamisesta tai lahjusrikkomuksesta. Hakola kiistää syyllistyneensä rikoksiin. Hänen mukaansa rikosepäily ei liity sivutoimiin.

Usea muukin poliisi on osuusliikkeen tai pankin hallintoelimessä.

Satunnaisia rock-keikkoja

Poliisitarkastaja Vesa Pihajoki Poliisihallituksesta soittaa kitaraa Old Cones -yhtyeessä. Hänelle sivutyö on lähinnä harrastus. Keikkoja ryhmä tekee noin kerran kuukaudessa, ja tulot niistä palavat kuluihin.

Pihajoki otaksuu, että suurin osa poliiseista tekee vapaa-ajan työtään ennen muuta ansiotarkoituksessa.

– Ainakin ennen on ajateltu, että poliisin palkka ei ole kovin hyvä, sanoo Pihajoki.

Suomen Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtaja Jonne Rinne toteaa, että poliisien palkoissa olisi edelleen kohentamiseen varaa. Hänen mukaansa nuoren kenttämiehen palkka lisineen on 2800 euron luokkaa, ja tuore ”dekkari” eli rikostutkija tienaa noin 2500 euroa kuukaudessa.

Äänittäjä Daniel Venho säätää soundeja kohdilleen Old Cones -yhtyeen kitaristille, poliisitarkastaja Vesa Pihajoelle. Valokuva bändistä miksauspöydän ääressä studiossa. Kuva: Lauri Miettinen / Yle

Laki rajoittaa poliisin sivutöitä

Laki kieltää poliisilta suoraan tietyt sivutyöt, kuten vartijana tai järjestyksenvalvojana toimimisen. Sivutoimi ei myöskään saa olla ristiriidassa poliisin virkatehtävien kanssa. Kielletyn raja on kuitenkin liukuva.

MOT:n saamien sivutyölistojen mukaan yli sadan poliisin sivutyö viittaa eri tavoin turvallisuusalaan.

Useat poliisit kouluttavat vapaa-ajallaan yksityisen turva-alan toimijoita. Esimerkiksi järjestyksenvalvojille annetaan voimankäytön koulutusta ja alan välineitä myydään.

Poliisilla on kuitenkin lain nojalla myös erityinen velvollisuus valvoa turva-alan yrityksiä ja niiden työntekijöitä. Velvoite koskee erityisesti kenttäpoliiseja.

Jos vartija joutuu kiinniotetuksi vapaa-ajan törttöilystä, poliisin tulisi saattaa tieto asiasta oman laitoksensa lupahallintoon, joka mahdollisesti tällöin harkitsee vartijan luvan peruuttamista.

Poliisin pitää siis tarpeen vaatiessa tehdä tylyjä ratkaisuja kouluttamiaan järjestyksenvalvojia ja vartijoita kohtaan. Poliisiylitarkastaja Marko Rahikainen Poliisihallituksesta ei silti näe asiassa ristiriitaa.

– Jos poliisi toimii vaikka autokoulun opettajana, hän voi joutua silloinkin puuttumaan entisen ajo-oppilaansa ajamiseen, sanoo Rahikainen.

Lounais-Suomen poliisilaitoksen listauksessa on yli 20 turva-alaan viittaavaa sivutoimilupaa. Apulaispoliisipäällikkö Teijo Ristola toteaa, että yksittäisen poliisin tehtäväkuva vaikuttaa sivutoimiluvan myöntämiseen.

– Mitä suurempi jääviysriski poliisin työssä, sitä vaikeampi on saada sivutoimilupaa, linjaa Ristola.

Ristolan mukaan lähtökohtaisesti lupaa ei heru turva-alan koulutukseen sivutyönä, jos kyseisen poliisin erityistehtävä on turva-alan yritysten valvonta.

Mitä suurempi jääviysriski poliisin työssä, sitä vaikeampi on saada sivutoimilupaa ― Apulaispoliisipäällikkö Teijo Ristola

Taktisista salaisuuksista pitää vaieta

Poliisi tarvitsee vapaa-ajan sivutyöhön luvan. Pääsääntöisesti luvasta päätetään poliisin omassa yksikössä.

Poliisin sivutoimiohje on mutkikas. Ohjeessa lukee, että poliisi ei saisi vapaa-ajallaan antaa jatkuvasti sellaista omaan toimialaansa liittyvää koulutusta, joka on liiketoiminnan kaltaista.

Ohje viittaa tässä kohtaa lainsäädännön takana olevaan hallituksen esitykseen.

Esityksen painoarvo poliisin lupa-asioissa on tulkinnanvarainen, mutta se selvästi rajoittaa poliisin mahdollisuuksia antaa oman alansa koulutusta. Kuinka tällöin tulisi suhtautua siihen, että lukuisat poliisit tarjoavat turva-alan koulutuspalveluja?

Poliisihallituksen henkilöstöpäällikkö Minna Gråsten ei halua kommentoida yksittäisten poliisien sivutoimien lainmukaisuutta.

– Tuntematta henkilöä, hänen tosiasiallisia tehtäviään ja sivutoimen sisältöä yksittäistä asiaa ei pysty arvioimaan, sanoo Gråsten.

Gråstenin mukaan sallitun raja voi tulla vastaan, jos siviileille opetetaan poliisin taktista ja teknistä erityisosaamista. Julkisuuslakikin rajoittaa tällaisen tiedon kertomista.

Koulutusta yksityisetsiville

Eräs poliisimies on antanut koulutusta Suomen Erikoisturvaryhmä Oy:lle, joka nousi takavuosina otsikoihin palvelutarjontansa takia.

Yritys markkinoi muun muassa salapoliisiluonteisia operaatioita, kuten lasten vastakaappauksia, salakuuntelulaitteiden paljastamista ja uskottomuusepäilyjen tutkimista. Yritys on sittemmin ajautunut konkurssiin.

Suomen Erikoisturvaryhmän johtoon kuulunut Mikko Salmi kertoo, että poliisin antama koulutus liittyi tarkkailun paljastamiseen.

Koulutusta antaneen poliisin mukaan hän ei koulutuksen aikaan ollut poliisin virassa. Siksi hän ei tarvinnut sivutyölupaakaan.

Poliisin mukaan hän ei vuotanut poliisin ammattisalaisuuksia antaessaan koulutusta Suomen Erikoisturvaryhmälle. Hän sanoo, että koulutuksen tietosisältö on kenen tahansa löydettävissä netistä tai kirjastoista.

– Olen kertonut ja avannut pelkästään julkisista lähteistä saatavilla olevia tietoja.

Kyseinen poliisi palasi myöhemmin poliisin virkaan ja haki sivutyölupaa turva-alan kurssituksen mahdolliseen jatkamiseen. Poliisin mukaan luvanhaku kaatui esimiesportaan kielteiseen suhtautumiseen.

Sivutoimien määrä laskettiin niin, että MOT pyysi toukokuussa kaikista poliisin yksiköistä ajantasaiset tiedot sivutoimiluvista.

Kaikki sivutyöluvan haltijat eivät välttämättä tee todellisuudessa sivutöitä, vaan lupa voi olla pöytälaatikossa ”lepäämässä”.

Selaa taulukosta, mitä poliisit tekevät vapaa-ajallaan: