Kui detsembrikuises uuringus juhtis Keskerakond 12 valimisringkonnast üheksas ja jaanuarikuises kuues, siis veebruaris on nad esikohal kolmes Tallinna ringkonnas ja Ida-Virumaal.

Valimiste lähenedes on erakondade toetused valimisringkondades ühtlustunud ning seeläbi Eesti kaart värvunud kirjumaks, selgus ERR-i tellitud Turu-uuringute AS-i ligi 4700 vastajaga küsitlusest.

Näiteks Jõgeva- ja Tartumaal kogusid Reformierakond ja EKRE võrdse toetuse 25 protsenti. Sisuliselt võrdne seis on veel kolmes valimisringkonnas.

Hiiu-, Lääne- ja Saaremaal on EKRE toetus 19, Reformierakonnal 18, ja Sotsiaaldemokraatlikul erakonnal 17 protsenti.

Järva- ja Viljandimaal on võrdsel joonel Reformierakond 25 ja EKRE 24 protsendi suuruse toetusega.

Väga tasavägine on heitlus ka Võru-, Valga- ja Põlvamaal, kus EKRE toetus on 26, Reformierakonnal 25 ja Keskerakonnal 23 protsenti.

Ka Pärnumaal on tulemas tasavägine heitlus, kus hetkel juhib Reformierakond 33 protsendiga, kuid kaugele maha ei jää ka Keskerakond 30 protsendiga.

Kindel edu seitsmes ringkonnas

Keskerakond on kindel valimiste võitja Ida-Virumaal, kus nende poolt lubab hääletada 50 protsenti valijatest. Korraliku tulemuse - 17 protsenti - teeb seal ka Sotsiaaldemokraatlik erakond Katri Raiki juhtimisel.

Peaministriparteid saadab edu ka Tallinna kolmes ringkonnas, neist suurem edu tõotab tulla kahes. Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine ringkonnas on Keskerakonna toetus 39 protsenti. Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita ringkonnas 38 protsenti.

Veidi rohkem astuvad konkurendid Keskerakonna kandadele Mustamäel ja Nõmmel, kus Keskerakonna toetus on 31, Reformierakonnal 25 ja EKRE-l 21 protsenti.

Reformierakond on esikohal Harju-ja Raplamaal 28 protsendi suuruse toetusega - seal kandideerib ka erakonna esimees Kaja Kallas.

Veel on Reformierakond kindlal esikohal Tartus, kus nende poolt lubab hääletada 26 protsenti. Ning ka Lääne-Virumaal (22 protsenti), ehkki seal hingavad kuklasse veel neli erakonda eesotsas EKRE-ga.