Kartverket om historiske før- og etterbilder fra Norge: – En kulturskatt

De historiske flybildene viser hvordan Norge har endret seg det siste århundret. Se selv!

Tom Byermoen

Linn Johansen

19. november 2016

Artikkelen er over tre år gammel

Kartverket har brukt flere år på å digitalisere flyfotoene som er tatt over hele landet på ulike tidspunkt fra midten av 1900-tallet til i dag.

Se selv: Dra pekefingeren (eller musepekeren, hvis du sitter på desktop) over bildene for å veksle mellom før- og nå-bilder!

– Jeg ser på bildene som en norsk kulturskatt som aldri vil kunne bli gjenskapt. Det er derfor jeg er så opptatt av å tilgjengeliggjøre materialet for publikum, sier fagansvarlig Hardy Buller i Kartverket til VG.

Spleiselag

I alt sitter Kartverket på 2,4 millioner historiske flyfoto i sitt Sentralarkiv på Hønefoss. 20.000 av dem er skannet og gjort tilgjengelig på nettsiden « Norge i bilder».

– Det som er spesielt med disse bildene er at de gjenspeiler virkeligheten slik den var. De viser hvordan Norge så ut, og de formidler utviklingen som har skjedd, mener Buller.

Les også: Russland presset Google til å endre kart over Krim

Digitaliseringen av bildene et spleiselag mellom Kartverket, fylkeskommuner, kommuner og andre lokale samarbeidspartnere.

Store bilder

Årsaken til at Kartverket sitter på bildene er at Norgeskartene baserer seg på nettopp flyfoto, altså bilder som er tatt loddrett fra fly.

Frem til 2006 ble det brukt analoge kameraer, og siden de fleste negativene er på 23 ganger 23 centimeter er digitaliseringsjobben enorm.

Les også: Norge setter foten ned for Apple-kart over Oslo

– Til sammenligninger er negativer til vanlige bilder på 2,3 ganger 3,5 centimeter. Vi har allerede verdens raskeste skanner, men kapasiteten er likevel på 20.000 bilder i året. I tillegg må vi sette sammen alle bildene. Det hele er som et enormt puslespill hvor hvert enkelt bilde er en brikke, forklarer han.

I fjor lanserte Kartverket et samarbeid med produsenten bak spillet Minecraft som tillot spillere å laste ned detaljerte versjoner av sine egne hjemsteder.

Store forandringer

Etter å ha jobbet med bildene siden 2010 har Buller en favorittby: Trønderhovedstaden.

– Jeg liker Trondheim spesielt godt siden vi har foto fra mange ulike tidslag derfra. Det er virkelig mulig å bla seg gjennom ulike tiår, og det synes jeg er spennende.

Ifølge han har de største forandringene skjedd langs kysten og utenfor storbyene.

Apple tørrla Bergen: Ser du hva som er feil her?

– Før var det ren natur, og nå er det fullstendig infrastruktur langs store deler av kysten. Se for eksempel Tertnes i Bergen. Stavanger er imidlertid veldig lik.

Spennende etterkrigsbilder

Målet fremover er å fortsette digitaliseringsjobben og til slutt å gjøre alt materialet tilgjengelig. Én bildeserie skaper imidlertid hodebry for Kartverket.

– I årene rett etter krigen tok vi bilder av hele Norge. Men akkurat dette filmmaterialet inneholder cellulose og er i høyeste grad brennbart, så vi må oppbevare det under helt spesielle klimatiske forhold. I tillegg er bildene 30 ganger 30 centimeter, og dermed for store for vår skanner. Når vi heller ikke kan frakte dem til utlandet på grunn av materialet så er det ingen enkel løsning på saken, forklarer han, men legger til:

– Men disse bildene er tatt rett etter krigen og har usedvanlig god oppløsning. Man har flydd lavt over landet og fått med alle detaljene. For eksempel ser man fortsatt bombenedslag, ødelagte hus og ødelagt infrastruktur, så disse bildene gjør virkelig inntrykk. Vi jobber for å gjøre dem tilgjengelig.

VG-spesial: Her er alle ofrene for krigen i Norge

Se alle bildene her (ekstern lenke)

Publisert: 19.11.16 kl. 14:13

Les også

Mer om Norge Data