Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Initiativet kommer fra Arnfinn Bjerkestrand, som er en sentral mann i de offentlige støtteordningene som allerede finnes. Han er styreleder for Fond for utøvende kunstnere (FFUK), og sitter i Kulturrådet.

- Det er en tendens at etablerte artister kommer inn på ordinære støttemidler, som FFUK og Kulturfondet. Med den utviklingen musikkbransjen er i nå - med fallende inntekter - vil presset forsterke seg, sier Bjerkestrand.

Støtteordningene som finnes i dag, fordeles etter en kunstfaglig vurdering. Bjerkestrand vil ha de etablerte artistene over på en ny støtteordning, der næringsutvikling står i fokus.

- De som har vist seg å være bærekraftige kommersielt sett - kan få støtte til å utvikle produktet sitt i et næringsperspektiv, sier Bjerkestrand.

10 millioner i potten Han ser for seg at støtteordningen skal være basert på et fond på minst 10 millioner kroner. Disse midlene kan være basis for en satsing som også trekker inn privat, risikovennlig kapital.

Artister som ville kunne være aktuelle er Ane Brun, Datarock, Kurt Nilsen, Kari Bremnes og Sissel Kyrkjebø, mener Bjerkestrand. Også studioer og plateselskap skal kunne søke støtte.

- Ane Brun er et eksempel på en artist som nå har stor kunstnerisk suksess. Neste gang hun skal søke støtte til en utgivelse, ville det være mye mer interessant å sette seg ned sammen med hennes apparat og diskutere hva hun trenger for å nå enda lenger ut med musikken sin, sier Bjerkestrand.

Økt kompetanse Et viktig poeng med en ny støtteordning, er at kompetansen på næringsutvikling skal bli bedre.

- Er det noen som har registrert erfaringene fra da Sissel Kyrkjebø forsøkte seg på det amerikanske markedet? Vi trenger en større bevissthet rundt næringsutvikling i musikkfeltet, sier Bjerkestrand og trekker parallellen til norsk sjømateksport:

KAN FÅ STØTTE: Artist og tidligere Idol-deltaker Kurt Nilsen. Foto: Kristian Ridder-Nielsen / Dagbladet. Ute til lunsj, Kurt Nilsen, Bergen Vis mer

- Det er ingen som setter en kasse med laks på kaia i Kobe i Japan, og venter at kjøperne skal finne det selv. Nesten alle andre departement har et næringsutviklingsfond, derfor er det også naturlig at dette blir lagt under kulturdepartementet, sier han.

- Hvorfor skal det offentlige bruke penger på dette, når artister i andre land lykkes internasjonalt på egenhånd?

- Vi er et lite land, og et lite marked. Derfor trenger vi et markedskorrigerende element i nesten alt vi holder på med. Jeg tror noe av grunnen til at vi ikke har lykkes i utlandet til nå, er at vi har basert oss på kunstfaglig skjønn. Dette kan endre seg hvis vi vrir det over mot mer næringsfaglige vurderinger, sier Bjerkestrand.

Bekrefter planer Statssekretær Roger Solheim i Kulturdepartementet mener kulturnæringsfondet er spennende.

- Vi holder på med å lage en ny handlingsplan om kultur og næring, som skal være ferdig neste år. I den sammenheng er kulturnæringsutviklingsfond en spennende idé som vi vil se nærmere på, sier Ingebrigtsen.

