– Vi mener det er viktig å gå foran, ikke minst for å påvirke EU og andre land som vi mener bør forsterke sine mål, sier klima- og miljøminister Sveinung Rotevatn (V).

Fredag varslet han at Norge vil skru opp sine klimamål til mellom 50 og 55 prosent kutt i egne utslipp. Det skjer snaut tre uker etter at Frp gikk ut av regjeringen Solberg.

– Når regjeringen i dag varsler forsterkede klimamål, er det nok et bevis på at det er symbolpolitikken som er det viktigste i klimapolitikken, sier nylig avgått samferdselsminister Jon Georg Dahle (Frp).

Fram til nå har Norge hatt som mål at utslippene av klimagasser skal reduseres med 40 prosent fra 1990-nivå innen 2030, i samarbeid med EU. Norge meldte dette målet inn til FN i juni 2016. Målet ble senere lovfestet.

Overrasket klimabevegelsen

Da Parisavtalen var et faktum for fem år siden, ble landene enig om å fornye målene for klimagassutslipp hvert femte år fra og med 2020. For hver gang de fornyer målet, skal det være mer ambisiøst enn det forrige.

Så langt har bare Surinam og Marshalløyene meldt inn nye og skjerpede mål for utslippskutt til FN. Dette til tross for at fristen er søndag denne uken.

– Vi var ganske sikre på at Norge ikke ville overholde fristen. Her har noen tatt en rask beslutning, og det er godt å se, sier avdelingsleder Lisa Sivertsen i Kirkens Nødhjelp til NRK.

Lisa Sivertsen i Kirkens Nødhjelp. Foto: Tiril Mettesdatter Solvang / NRK

– Dette er veldig gledelige nyheter, først og fremst for verdens fattige, sier hun.

Også forskningsdirektør Steffen Kallbekken ved Cicero senter for klimaforskning ble overrasket da regjeringen plutselig varslet nye mål.

– Dette fordi de la frem klimakur forrige fredag, og da sa de at de skulle jobbe frem en utredning for klimapolitikk mot 2030. Jeg, og flere, trodde da at de ville vente på utredningen før de annonserte målet, sier han til NRK.

Selv om norske klimagassutslipp har gått ned de siste årene, slipper vi fortsatt ut mer enn i 1990. Det nye målet skal halvere utslippene fra nivået i 1990.

– Dette er veldig bra, skriver Framtiden i våre henders leder, Anja Bakken Riise i en e-post.

– Det viktigste fremover nå er at dette blir mål vi faktisk greier å holde, og at vi tar kuttene i Norge, skriver hun.

Det samme er budskapet fra WWF og Forum for utvikling og miljø.

– Det vi er opptatt av nå, er hvordan disse kuttene skal ta. Vi ønsker å ta mest mulig nasjonalt, sier daglig leder Kathrine Sund-Henriksen i Forum for utvikling og miljø til NRK.

Samarbeid med EU

Norge har gjennom klimaavtalen med EU og Granavolden-plattformen uttalt at de vil føre sin klimapolitikk i tråd med EU.

På grunn av grønne, interne forhandlinger i den nye EU-kommisjonen, som like før jul la frem sin «European Green Deal», har EU allerede varslet at de ikke vil klare å holde fristen. Det var derfor heller ikke ventet at Norge ville nå fristen på søndag.

Kommisjonspresident Ursula Von der Leyen i EU forsøker å kjempe gjennom et kutt på 55 prosent innen 2030, men det er ikke sikkert hvor EU lander.

Hvis EU legger opp til mindre kutt enn dette, vil Norge vurdere å betale for kutt i land utenfor EU, ifølge en pressemelding fra regjeringen.

– Vi håper dette bidrar til at også EU våger å være modige og legge seg på 50 eller 55 prosent. Vi håper så mange land som mulig vil skjerpe sine klimamål, sier Rotevatn til NRK.