Inngår ekteskap med østeuropeere – får opphold i Norge

Menn fra Bangladesh, Pakistan og Nigeria betaler kvinner for å gifte seg med dem i Sør-Europa og være akkurat så lenge i Norge at mannen får opphold.

11. mai 2014 21:58 Sist oppdatert 12. mai 2014

Rundt årsskiftet kom 19 menn fra Bangladesh til Norge. Alle med en vigselsattest fra Kypros, og mange av dem var viet av samme mann. Konene deres var alle fra Romania og Bulgaria, og oppga at de hadde arbeid i Norge som blant annet renholdere. Mennene søkte om familiegjenforening, og etter EØS-regelverket har de formelt lovlig opphold i Norge.

Østeuropeere fungerer som «ankere»

I Oslo er det nå flere EØS-borgere som søker om gjenforening med sin ektefelle enn nordmenn, ifølge politiet. Rundt halvparten av EØS-ekteskapene klassifiseres som atypiske.

Politiet mener kvinner fra Øst-Europa fungerer som «ankere» i Norge for visumpliktige menn fra utenfor EØS-området, og at de i realiteten gifter seg kun for at utlendingen skal få opphold i Norge. Virksomheten bærer preg av å være organisert, skriver politiet i et brev til Justisdepartementet.

Reglene for å få familiegjenforening er strenge hvis den ene parten er norsk. Paradoksalt nok er det lettere å få familiegjenforening i Norge dersom den ene parten er EØS-borger.

Les også:

Les også Politibesøk i ektesengen

— Det er mye enklere å få opphold i Norge dersom partneren din er EØS-borger, sammenlignet med dersom partneren din er norsk. Kontrollen er mye svakere, og en slik gjenforening gir fem års oppholdstillatelse nesten automatisk, sier kontorsjef Fredrik Strøm i Oslo-politiets utlendings- og forvaltningsseksjon.

Blir innvilget i utgangspunktet

Etter at politi, skattemyndigheter og Utlendingsdirektoratet begynte å jobbe med problemstillingen i fjor høst, har de oppdaget det som kan være en massiv utnyttelse av regelverket.

Det har vært en voldsom økning i søknader om familiegjenforening med EØS-borgere. I 2011 fikk Oslo-politiet 167 slike søknader. I fjor søknadsbunken mer enn doblet, og fortsetter utviklingen, kan det være snakk om rundt 600 søknader så langt i år.

— I utgangspunktet blir disse innvilget, så lenge EØS-borgeren kan dokumentere et arbeidsforhold i Norge og partene legger frem vigselsdokumenter. Vi ser imidlertid klare tegn på at hverken arbeidsforholdet eller ekteskapet er reelt, sier Strøm.

- Dette misbruket avhenger av personer i Norge. Ingen gjør dette gratis, og kostnaden skal hentes inn. Potensialet for utnyttelse i arbeidsforhold, svart arbeid og sosial dumping er stort for disse som har kommet til Norge på denne måten, sier Inga Berit Hovda og Fredrik Strøm i Oslo-politiet. Andreas Slettholm

Dersom politiet fatter mistanke, starter de etterforskning. Politiet har avdekket at parene ofte ikke snakker samme språk, og at kvinnen ofte har sterke bindinger til hjemlandet, for eksempel i form av en jobb, barn og bil. Politiet tror i realiteten at kvinnen betales eller får andre fordeler for å medvirke til å få utlendingen til Norge.

Les også:

Les også Dette er de nye metodene for å lure myndighetene

— Vi vet lite om hvordan disse partene har kommet i kontakt med hverandre, men vi ser at det er pengetransaksjoner involvertog er kjent med at det eksisterer nettsteder som står for denne typen formidling av ekteskap direkte, sier Strøm.

Gjengangerfirmaer

Etter at ekteskapet er inngått, drar de til Norge. Der venter et fiktivt arbeidsforhold, ordnet av mannens nettverk i Norge.

— Vi ser firmaer og firmaadresser som går igjen. Vi har grunn til å anta at dette fenomenet blir mulig gjennom aktiv bruk av bekjente i Norge, sier Strøm.

De falske arbeidsforholdene finner gjerne sted innen bransjene bilpleie, renhold, transport og dagligvarer. Kvinnens arbeidsforhold stopper ofte med én gang mannen har fått femårig opphold i Norge.

— I svært mange tilfeller ser vi da at EØS-borgeren reiser tilbake til hjemlandet, mens hennes partner fortsatt er i Norge, sier Strøm.

Det er Utlendingsdirektoratet (UDI) som kan gi avslag på søknader, og flere har fått avslag og har måttet forlate landet. De fleste av undersøkelsene i slike saker gjøres i Norge.

Det er UDI som til slutt fatter vedtak om bortvisning eller utvisning, dersom arbeidsforholdet eller ekteskapet er fiktivt. Myndighetene kan foreta kryssintervjuer, bostedskontroll, sjekk av arbeidssted, i tillegg til kontroll og verifisering av dokumenter på identitet og vigselsattest.

- Veldig utfordrende

— Dette er veldig utfordrende. Proforma-vurderinger er alltid vanskelig, og vi er nødt til å sannsynliggjøre at opphold for søkeren er hovedhensikten med ekteskapet. Men for å gjøre denne vurderingen er vi avhengig av at politiet har mistanke om proforma og sender saken til UDI for vurdering, for eksempel ved undersøkelser av arbeidsforholdet, sier Anne Kari Kollstrøm, områdeleder i UDI.

Les også:

Les også UDI tror ikke på Irenes ekteskap

I første rekke er konsekvensen bortvisning eller utvisning for paret.

— Selv om vi klarer å identifisere disse sakene, er det krevende å etterforske og sannsynliggjøre at disse egentlig ikke har krav på opphold i Norge. Implikasjonene av EØS-regelverket, som baserer seg på fri flyt av arbeidskraft, er store når det gjelder disse sakene, sier Strøm.

Han og seksjonssjef Inga Berit Hovda frykter også at denne svindelen har forgreininger til annen kriminalitet.

— Dette misbruket avhenger av personer i Norge. Ingen gjør dette gratis, og kostnaden skal hentes inn. Potensialet for utnyttelse i arbeidsforhold, svart arbeid og sosial dumping er stort for disse som har kommet til Norge på denne måten, sier Hovda.

Foreløpig er ingen siktet eller tiltalt for virksomheten i Norge.

— At vi har oppdaget dette er resultat av bare noen måneders arbeid. Etter hvert håper vi å kunne anmelde for brudd på utlendingsloven, og eventuelt reise tiltale etter straffeloven for sentrale aktører, sier Strøm.

Sakene til de 19 mennene fra Bangladesh er fortsatt under behandling enten hos politiet eller UDI.

Fakta Fakta Etter EØS-regelverket skal en ektefelle få opphold i det landet EØS-borgeren jobber i. Det stilles ikke krav til inntekt eller tilknytning til landet. Et oppholdskort gir lovlig opphold i Norge i fem år. I flere land har fenomenet med proformaekteskap med østeuropeere vært omtalt som et problem. For norske statsborgere som vil ha ektefellen til Norge, er det blant annet krav om å kunne forsørge ektefellen. Vis mer