Hele verneplikten kan bli lagt om i ny landmaktutredning

Soldater fra Brigade Nord's panserbataljon på øvelse i Finnmark i vinter. Landmaktutredningen vurderer å legge om hele den norske vernepliktordningen. Foto: Ole-Sverre Haugli Forsvaret

Vil bygge ny mobiliseringshær

Det norske forsvaret kan få tilbake en reserve-hær med soldater som kan kalles ut på 24 eller 48 timers varsel, 15 år etter at den gamle mobiliserbare hæren ble lagt ned.

Oppdatert 16. mai 2017

Artikkelen er over tre år gammel

I så fall må verneplikten legges helt om, ifølge brigader Aril Brandvik, som leder regjeringens landmaktutredning.

Brandvik varsler nå at utredningen trolig vil foreslå en ny vernepliktordning hvor Forsvaret gjeninnfører rekruttskolene.

Ungdom som skal inn til førstegangstjeneste vil dermed bli kalt inn i grupper flere ganger i løpet av året, slik at Brigade Nord vil være en stående og kampklar ressurs gjennom større delen av året.

Les også: Landmaktutrederne vil ikke slå sammen HV og Hæren

Mer kampkraft

Landmaktutredningen har som sitt fremste mål å få mer kampkraft ut av de ressursene som i dag brukes på Hæren og Heimevernet.

Nå vil Brandvik og hans arbeidsgruppe endre vernepliktsordningen for å rette på dette.

– I dag har vi en gjennomgående førstegangstjeneste hvor alle er i 12 måneder i samme avdeling. I perioder av året er deler av Brigaden ikke operativ fordi den opptatt med å være rekruttskole, altså en ren utdanningsavdeling, sa Brandvik på et seminar på NUPI, Norsk Utenrikspolitisk Institutt, tirsdag morgen.

I dag starter de aller fleste sin førstegangstjeneste i løpet av sommeren. Store deler av høsten og vinteren er Brigaden dermed opptatt med opplæring, og kan knapt kalles stående avdeling.

Brandvik presiserte i presentasjonen at dette er foreløpige svar, og at studien ikke er ferdig og konkludert.

VG PLUSS: Finland kan mobilisere 250 000 soldater

Til Litauen

På toppen av dette skal Hæren også stille styrker til internasjonale oppdrag.

Om kort tid reiser et norsk kompani fra Telemark bataljon til Litauen for å starte oppdaget som en del av NATOs forsterkning av fellesforsvaret i Baltikum og Polen, land som grenser mot Russland.

Les mer om denne styrken: NATOs nye snubletråd mot Russland

Høyere beredskap

Brandvik mener at landstyrkene vil få en høyere og mer kontinuerlig beredskap gjennom året ved å gjøre verneplikten mer fleksibel. Det betyr mer spesifikk utdanning for rekruttene, avhengig om de skal være skarpskytter eller vaktsoldater.

Samtidig vil en hær-reserve gi landstyrkene større utholdenhet, i påvente av allierte forsterkninger. Derfor ønsker Landmaktutrederen en ordning hvor Forsvaret setter dimitterte soldater i høyere beredskap:

– Vi tror at å tilpasse opplæring til det du faktisk skal gjøre, og endre tjenestetiden til det faktiske behovet, vil avdelingene alltid være klart til å gå i strid med mesteparten av sitt personell. Og vi må gjeninnføre trente reserver som er så godt trent at vi kan ha de på høyere beredskap, sier Brandvik.

Med det mener han at de må være i stand til å bli satt inn i kamp på 24 til 48 timers varsel.

Spare 400 millioner

Brandvik sier at en slik utdanningsmodell blir billigere enn dagens vernepliktsordning. Han mener at Forsvaret isolert kan spare 400 millioner kroner i året, eller åtte milliarder over 20 år, og samtidig oppnå økt kampkraft for landstyrkene ved å ha en større reserve å lene seg på. og som raskt kan mobiliseres.

I skissen ligger også et forslag om at disse reservestyrkene skal inn og trenes, også etter endt førstegangstjeneste.

Landmaktstudien mener at de største svakhetene med dagens organisering av de militære landstyrkene er reaksjonsevne, kampkraft, mobilitet og utholdenhet.

Aril Brandvik har tidligere uttalt til VG at han ikke ser for seg noe forslag om å slå sammen Hæren og Heimevernet under en felles ledelse. Men i NUPI-foredraget sa han at det er nødvendig at de har en felles ledelse i Finnmark for å raskt kunne reagere på en situasjon som tilspisser seg i nord.

Mer forsvar i Finnmark

Det kommer trolig forslag om å økt tilstedeværelse med landstyrker i Finnmark, og da sannsynligvis på garnisonen i Porsanger.

Brandvik går også langt i å antyde at studien ikke vil krympe HV-styrken som nå er på 37 000 soldater:

– Vi er avhengig av et visst volum i Heimevernet. Hvis man ikke har tilstrekkelig med sikringsstyrker, må vi bruke kampstyrker til sikring. Da kan de ikke slåss, sa Brandvik i sin presentasjon på NUPI.

Passe nøkkelobjekter

VG avslørte i vinter at Heimevernet er blitt tildelt 40 prosent flere nøkkelobjekter, som krever vakthold og sikring i tilfelle krise eller krig. Samtidig skal HV-strukturen krympes med 7000 soldater.

Les mer her: HV slår alarm: Færre soldater skal vokte 40 prosent flere nøkkelobjekter

Under høringen i Stortinget i mars presiserte HV-sjefen, generalmajor Tor Rune Raabye, at nøkkelobjektene likevel er færre enn i 2012:

«Listene er i årlig endring. Nå har HV planer for 80 prosent av disse objektene, Det vil kunne ta tid å få iverksatt alle de nye planene», sa Raabye.

Krever åpenhet

Flertallet i Stortingets forsvars- og utenrikskomite har slått fast at den fagmilitære delen av landmaktutredningen må offentliggjøres i vår, og i god tid før stortingsvalget til høsten.

Hele utredningen og konklusjonene fra forsvarsminister Ine Eriksen Søreide (H) kommer samtidig med statsbudsjettet til høsten. Men nå er det klart at prosjektet vil publisere en foreløpig statusrapport i juni.

NUPI forskere om NATO: Kan ikke stoppe eventuell russisk invasjon

Publisert: 16.05.17 kl. 12:08 Oppdatert: 16.05.17 kl. 15:14

Mer om Forsvaret Solberg-regjeringen Nato Politikk