Det satt langt inne for et parti som er så kraftig forsvarer av EØS-avtalen som Arbeiderpartiet, men for andre gang i historien går Ap inn for å nedlegge veto mot i EØS mot nytt regelverk fra EU.

Det skjedde på et gruppemøte i Stortinget tirsdag, får ABC Nyheter bekreftet.

Denne gangen dreier det som om EUs Jernbanepakke 4, som åpner jernbanen for fullt for fri konkurranse.

Virkningene for Norges del blir likevel usynlig, all den stund regjeringspartiene og KrF på egenhånd har gått inn for en jernbanereform som legger opp til full anbudskonkurranse på norske skinner.

– Forskjellen med å ta Jernbanepakke 4 inn i EØS-avtalen, er at da vil heller ikke framtidige Storting kunne gjøre noe annet, sier Aps samferdselspolitiske talsmann Sverre Myrli til ABC Nyheter.

Forrige gang Ap markerte seg mot et EU-lovverk, var da et flertall på landsmøtet, mot ledelsens vilje, gikk inn for veto mot postdirektivet.

Les også: EU vil presse NSB av sporet



Vil stemme mot



UFORENLIG: EUs Jernbanepakke 4 er uforenlig med Arbeiderpartiets jernbanepolitikk, sier Sverre Myrli, her sammen med Jonas Gahr Støre. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

Arbeiderpartiet vil dermed stemme i mot de lovendringene som regjeringen måtte foreslå for Stortinget for å iverksette prinsippene bak de fem direktivene i EUs fjerde jernbanepakke.

Jernbanepakke 4 er allerede vedtatt i EU, og i løpet av 2018 vil alle rettsaktene tre i kraft. I Norge har regjeringen varslet at den vil fremme forslagene til høsten.

– Ved behandlingen av jernbanereformen i 2015 og i det offentlige ordskiftet etterpå, har Arbeiderpartiet vært klare på at vi ikke ønsker konkurranseutsetting, oppsplitting og privatisering av jernbanen. Dagens vedtak i stortingsgruppa er derfor i tråd med Aps linje i jernbanepolitikken, framholder Myrli.

– Er det dramatisk for et EØS-parti som Ap å gå inn for det?

– Vår motstand mot Jernbanepakke 4 er ikke grunnet i EØS-motstand som sådan. Vi mener at hvert enkelt direktiv må vurderes for seg, slik vi i sin tid gjorde med postdirektivet, svarer Myrli og fortsetter:

– Ap har hele tiden vært kraftig motstander av jernbanereformen i 2015.

Lysbakken: – Et gjennombrudd!



– Endelig! At Ap nå sier nei til EU-regler som vil tvinge oss til å ha privatisert jernbane for all fremtid, er svært gledelig, kommenterer SV-leder Audun Lysbakken overfor ABC Nyheter.

– Dette viser at det nytter å gjøre motstand. Vi har stått sammen med folk flest og fagbevegelsen i denne saken. Hvis vi klarer å sikre et flertall vil det være en stor seier for alle som ønsker å bevare og styrke jernbanen i Norge, legger han til.

Ifølge SV-lederen er dette også et gjennombrudd i debatten om Norges forhold til EU og EØS.

– Nå sier alle de rødgrønne partiene at vi ikke vil la oss overstyre dersom det kommer regler fra EU som bryter med måten vi ønsker å organisere samfunnet vårt på, skriver han i en epost.

Berges fra EØS-konsekvenser



Ap-ledelsen har fått mye pepper fra grunnplanet og fagbevegelsen for ikke å lytte til deres meninger i saker som striden om tilslutning til EUs energimarkedsbyrå ACER.

Nå ser det ut til at det hardt pressede partiet, som mister velgere, prøver å ta skjeen i en annen hånd.

Før stortingsvalget sa nemlig et flertall av deres kandidater på spørsmål fra Nei til EU, at de ikke ville ha noe veto mot jernbanedirektivene.

Samtidig er situasjonen den at Ap nå kan stemme mot vel vitende om at stortingsflertallet vil sikre EØS-tilslutningen.

– Blir det lettere å stemme imot EU-direktiver nå som et flertall i Stortinget uansett vil sikre norsk tilslutning i EØS?

– Hva KrF kommer til i denne saken, vet jeg ikke, svarer Myrli.

Konkurranse på sporet



Et av de fem direktivene i EUs Jernbanepakke 4 går på regulering av kommersiell trafikk, det vil si uten støtte av det offentlige. I Norge får så å si all jernbanetrafikk støtte fra staten.

– Hvis, la oss i et italiensk selskap, vil kjøre flytog, er det en interessant problemstilling om staten kan nekte dem det. Da vurderer jeg direktivet dithen at staten ikke kan si at bare dagen Flytoget får kjøre, sier Myrli.

Et annet direktiv regulerer det som er mest aktuelt for Norge, der staten kjøper jernbanetrafikktjenester – nesten all trafikk i Norge. Da må det ut på anbud - slik regjeringspartiene og KrF går inn for.

Les om Jernbanepakke 4 hos Europalov.

Artikkelen er oppdatert med kommentar fra Audun Lysbakken