SNAUT: Skal vi unngå en klimakatastrofe, må vi halvere verdens utslipp innen 2030, fastslår FNs klimapanel i ny rapport. Norge nøyer seg med et klimakutt på 11,5 prosent.

KLIMA

«Regjeringen fører en offensiv klimapolitikk», sa finansminister Siv Jensen (Frp) fra talerstolen på Stortinget da hun la fram statsbudsjettet i går.

Men i budsjettet fram­skrives utslippene til å gå ned bare 11,5 prosent fra 1990 til 2030. Kuttene er langt unna det utvetydige budskapet som kom fra FNs klimapanel natt til i går, da deres nye rapport ble lansert noen timer før statsbudsjettet.

FN-rapporten er basert på over 6000 forskningsrapporter, sammenstilt av 91 forskere fra 40 land. Den slår fast at vi har tolv år på oss til å halvere utslippene, dersom vi skal klare å redusere oppvarmingen til 1,5 grad. Det er det landene ble enige om å strekke seg mot i Parisavtalen.

De norske utslippskuttene er en firedel av dette.

– Det mest slående er at det ikke ligger noen nye, store tiltak for å kutte utslipp her. Regjeringen har ingen idé om hvordan vi skal klare målene, sier Bjørn Samset, forsker ved Cicero senter for klima­forskning.

FNs klimapanel: • FNs klimapanel (IPCC) har siden 2016 hatt i oppdrag å komme fram til hva som skal til for å begrense den globale oppvarmingen til 1,5 grader over førindustrielt nivå. • IPCC lanserte sin nye rapport natt til mandag. • Jordas overflate er allerede varmet opp én grad i gjennomsnitt, noe som har medført høyere havnivå og dramatisk økning i ekstremvær. • Begrenses oppvarmingen til 1,5 grader, vil flere hundre millioner færre bli utsatt for alvorlige konsekvenser av oppvarmingen, som hav­nivåstigning, fattigdom og hetebølger.

Skyver på byrden

Regjeringen legger opp til at utslippene vil ligge 40 prosent lavere i 2050 enn dagens nivå, takket være teknologiutvikling, effektivisering og en utfasing av fossil energi.

Det er for lite og for sent, mener Samset, for i 2070 skal verden være karbonnøytral. Altså må de resterende 60 prosentene tas på knappe 20 år.

– Den byrden de legger på framtidige generasjoner, er helt hårreisende. Det skulle bare mangle at de viderefører eksisterende politikk, men satsingen på ny industri, teknologi og kunnskapsutvikling mangler. Det klareste budskapet fra FN er at vi kan ikke fortsette i dagens tralt, sier klimaforskeren.

Blant annet må bruken av kull ned med nesten 80 prosent, og olje med mellom 40 og 80 prosent. Med dagens lave kuttempo går vi mot en økning på mellom tre og fire grader, som vil være katastrofalt.

Når ikke egne mål

Regjeringens utslippskutt er langt unna målet de selv har forpliktet seg til i klimaloven. Den fastslår at Norge innen 2030 skal kutte utslippene med 40 prosent fra nivået i 1990. Ketil Kjenseth (V) i energi- og miljøkomiteen innrømmer at situasjonen blir stadig mer alvorlig.

– Det må mer til. Men det betinger også at flere tar en større del av ansvaret. Det er vanskelig å se for seg hva Ap, Sp og KrF, som har vært veldig stille, skal klare å stille opp med. Vi skal vise politisk lederskap. Men dette handler også om å få en bred oppslutningen i folket om å bli med på omstillingen, sier han.

Kjenseth viser til et makeløst elbilskifte og et forestående skifte innen tungtransport og grønn skipsfart. Han påpeker at ingen land i verden bygger så mange grønne skipsfartøy som Norge. Han skryter også av teknologi­utvikling innen karbonfangst og -lagring. Men satt opp mot tallet fra 2017, er det i virkeligheten et kutt også der, forklarer Samset i Cicero.

Holder ikke

Når konklusjonene i FNs klimarapport er så slående, holder det ikke med noen pene enkeltbevilgninger og små kutt her og der, mener Bård Vegar Solhjell, general­sekretær i Verdens naturfond (WWF).

– Det er mange fine enkeltting i statsbudsjettet, som fornybar energi, regnskog og marin forsøpling, hvor en ser spor av en god innsats fra miljøminister Ola Elvestuen (V). Men vi ser ikke at Erna Solberg leder Norge mot å nå klimamålene, sier den tidligere SV-toppen.

Slik det er i dag, ligger klimapolitikken på skatt- og avgiftspolitikk og transport, forklarer Samset ved Cicero.

– Klimaminister Ola Elvestuen var på plass under rapportlansering i morges, men var svært lite konkret på tiltak i budsjettet. Det var tydelig at han ikke vet hvor klimasatsingen ligger. Klima må være på topp sammen med alle andre store viktige temaer. Hvis ikke går vi i blinde inn i en framtid med veldig store samfunnsendringer, sier Samset.

Lyspunkt

Klimalyspunktene er økt oljeskatt fra 91,1 millioner til 163,3 millioner, økt satsing på kollektivtransport og gang- og sykkelveier med 45 prosent, og drøyt 1,1 milliarder kroner til fornybar energi i utviklingsland. Det foreslås over tre milliarder kroner til Enova, som er 344 millioner kroner mer enn i årets budsjett. Stortinget kan ikke vedkjenne seg så små kutt, mener Une Bastholm, talsperson for Miljøpartiet De Grønne.

– Dette har ingenting i 2019 å gjøre. Vi hadde høyere forventninger fordi det er det første budsjettet der Venstre er med, sier hun.

I praksis legger regjeringen også opp til økte utslipp fra veitrafikk, ved å bevilge ti milliarder mer til vei enn til bane, påpeker hun. Dessuten tredobles penger til oljeleting i Barentshavet.

emma.tollersrud@klassekampen.no