- Det er menn som er de store taperne i samfunnet, men likevel har vi all denne klaginga på vegne av kvinnekjønnet, mener journalist Jon Hustad.

- Hvis vi ser på levestandard rundt omkring i verden så ser vi følgende trend: Dess rikere land, dess høyere grad av likestilling - og dess mer kjønnsdelt er arbeidsmarkedet og dess mer kjefter feministene på menn.

Journalist og forfatter Jon Hustad er langt fra fersk i debatten rundt likelønn, og bidro sist med et innlegg for økonomifestivalen KåKånomics, hvor han blant annet skrev følgende:

«En gruppe er det fremdeles lov å snakke negativt om i Norge: Hvite menn som jobber. (...) Særlig ille er menn i arbeidslivet, de gir ikke kvinner høy nok lønn. Kvinner får bare 85 prosent av den lønna norske menn får. Og da hjelper det ikke å peke på at likelønnskommisjonen under Anne Enger utvetydig slo fast at norske kvinner som gjør det samme arbeidet som norske menn, får akkurat samme lønn.»

- Norske kvinner kan velge totalt fritt og likevel velger de i overveiende grad å bli lærere, sykepleiere og hjelpepleiere - og så sier de at det er menns feil at de tjener dårlig, sier Hustad til Nettavisen.

- Men sier kvinner egentlig at det er menns feil?

- Man må i alle fall være relativt kognitivt lukket for ikke å se at det er en del klaging over menn i Norge. Er det ikke kvinnen selv som velger disse yrkene? I tillegg er det jo påfallende at man aldri snakker om de yrkene som virkelig ligger lavest på lønnsstatistikken, hvor det jobber mange menn, sier Hustad, og legger til:

- Det er jo menn som er de store taperne i samfunnet, med høy selvmordsrate, mange ufrivillige barnløse, høy grad av ensomhet, og likevel har vi all denne klaginga på vegne av kvinnekjønnet.



- Ønsker ikke å jobbe like mye



Likelønnsarbeidet i Norge har stått på stedet hvil i mange år. Til tross for at det i 2006 ble oppnevnt en likelønnskommisjon for å utjevne forskjellene, er situasjonen tolv år senere nærmest den samme: For hver hundrelapp menn tjener, tjener kvinner 87 kroner.

Eller sagt på en annen måte: Fra rundt denne tiden, jobber kvinner i Norge «gratis» ut året.

SSB-tallene viser samtidig at arbeidsmarkedet er svært kjønnsdelt: 63 prosent av ansatte i privat sektor er menn, mens kvinner utgjør 37 prosent. Når det gjelder offentlig sektor, består den av 69 prosent kvinner og 31 prosent menn.

Hovedårsaken til at kvinner tjener mindre enn menn, er altså at menn i større grad velger høytlønnede yrker i privat sektor, mens kvinner velger lavere lønnede yrker i offentlig sektor.

Hvorfor velger vi som vi gjør?



- Grunnen til at kvinner har dårligere lønn enn menn, er fordi de ikke ønsker å jobbe like mye. Det er ingenting fysisk i veien for at kvinner skal jobbe like mye som menn, men de vil ikke det.



Hustad avviser argumentet om at kvinner legger ned mer tid og energi hjemme, og henviser til ﻿SSB-tall﻿ som viser at det er menn som har flest arbeidstimer i uka når man legger sammen betalt jobb og «arbeidstimer» hjemme.

70-80 arbeidstimer i uka



De fem best betalte yrkene i Norge er svært mannsdominerte: Ledere av olje- og gassutvinning, flygere, legespesialister, flygeledere og sivilingeniører.



LES MER: Her er Norge 200 best betalte yrker



- Mange av de best betalte yrkene i Norge innebærer arbeidsuker med 70 til 80 timer i uka. Det er det ikke mange kvinner som ønsker.



- Så du mener at kvinner er mindre interessert i å jobbe enn menn?

- Vel, i Norge står vi jo helt fritt til å velge selv men situasjonen har likevel vært den samme i flere tiår. Til tross for at man har jobbet intensivt for å oppnå likelønn, er det fortsatt slik at den gjennomsnittlige kvinnen velger å gå inn i omsorgssektoren, mens den gjennomsnittlige mannen går inn i anleggssektoren.

LIKELØNN: Kvinnedagen 8. mars ble markert med et demonstrasjonstog gjennom Oslos gater. Foto: Kyrre Lien (NTB scanpix)

- Kvinner er mer omsorgsfulle enn menn



Hustad mener yrkesvalgene våre er biologisk forankret.



- Helt enkelt sagt så er kvinner biologisk forutbestemt til å gi omsorg til barna og sørge for at de vokser opp. Menn skal skaffe ressurser fra omgivelsene slik at familien overlever. Når vi vet at kvinner er mer omsorgsfulle enn menn, er det da så merkelig at de velger omsorgsyrker?

- Vet vi egentlig det, at kvinner er mer omsorgsfulle enn menn?

- Ja, det gjør vi. Hvem er det barna går til når de griner? Jo, det er mamma.

- Mange argumenterer også for at vi velger som vi gjør med bakgrunn i tradisjonelle kjønnsroller. Vi lærer små jenter å mate og kose med dukka si, og så lærer vi små gutter å kjøre fort på leketraktor, for eksempel. Kan det påvirke hva vi interesserer oss for og hvilke yrker vi etter hvert velger?

- Nei, det tror jeg ikke. Selv vokste jeg opp på 70-tallet, og herlighet, så likestilte barneoppdragelsen skulle være da. Men vi valgte likevel yrker etter tradisjonelle kjønnsrollemønster.

- Så når vi lærer små jenter å ta vare på dukka si, lærer vi dem ikke å utvikle empati og utøve omsorg da?



- Nei, det er omvendt. Små jenter gjør dette fordi de, allerede i tidlig alder, har omsorg og empati. Vi må ikke sette vogna foran hesten.

- Finnes biologiske ulikheter



Hustad er klar over at mange vil la seg provosere over uttalelsene hans, men mener han «bare sier det mange andre tenker».



- Det er ingen som avviser evolusjonsteorien, Darwin eller biologien generelt - unntatt når det kommer til lønn og arbeidsmarkedet. Da må det være noe annet som spiller inn, sier folk. Men det er ikke det! Det finnes biologiske ulikheter mellom menn og kvinner og de gjør seg utslag overalt - spesielt i arbeidslivet.

Hodejeger Trine Larsen og arbeids- og organisasjonssosiolog Hege Eggen Børve ved Høgskolen i Nord-Trøndelag har begge sett seg lei på argumenter om at «kvinner kan takke seg selv» for å ha valgt lavtlønnede yrker i offentlig sektor, og mener SVs forslag om en likelønnspot til de kvinnedominerte yrkene i offentlig sektor bør vurderes som et tiltak for å jevne ut lønnsforskjellene.

- Innimellom kreves det drastiske, statlige tiltak for å snu på ting. Kanskje kan pålegg fra staten være akkurat det som får hull på likelønnsarbeidet og dermed bidra til en bevegelse, sier Børve til Nettavisen.

Hustad er imidlertid negativ til SVs forslag om en likelønnspot til kvinnedominerte yrker, og minner om at det ligger yrker lengre ned på statistikken enn disse.

- Hva så med alle yrkene som ligger helt på bunnen av lønnsstatistikken, skal ikke de få en likelønnspot? Hvis enkelte andre yrker får økt lønn, vil jo disse bare havne enda lengre bak. Det er nemlig ikke sykepleierne som tjener aller dårligst i Norge, avslutter Hustad.