Handelsreisenes død | Andreas Slettholm

23. okt. 2017 09:36 Sist oppdatert 23. oktober 2017

Dan Bell dokumenterer kjøpesenterdøden i USA. Den kan komme til Norge også. Christina Pletten

I beste fall forsvinner kjøpesentrene, mens byhandelen blomstrer. I verste fall dør alt.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

På ett vis er det rart at det fortsatt finnes så mange butikker.

Allerede er det blitt mer praktisk og vel så billig å handle dagligvarer på nett som i nærbutikken. På E-bay kan man få kjøpt og tilsendt nesten hva som helst, nesten alltid billigere enn i norske butikker.

På internett er utvalget enormt, transportkostnadene ofte lave og leveransene kommer raskt i postkassen. Reisebyråer og videosjapper er for lengst erstattet med digitale tilbud.

Så hva skal vi egentlig med butikker?

Høy kjøpesentertetthet

For et par uker siden skrev Aftenposten om den amerikanske kjøpesenter- og butikkdøden, som for alvor har skutt fart i år.

Ekstra symboltungt blir det når nettgiganten Amazon bruker nedlagte kjøpesentre som lagerplass. For det er liten tvil om at økende netthandel i hvert fall er en del av forklaringen, selv om det er greit å huske at mange amerikanske kjøpesentre også lever i i hvert fall middels velgående.

Det er ikke usannsynlig at norske kjøpesentre kan lide samme skjebne. Norge har klart flest kvadratmeter kjøpesenter pr. innbygger i Europa, og ligner i så måte på USA.

Og snakker man om usentrale, bilbaserte kjøpesentre med relativt generiske butikker, er deres fremste konkurransefortrinn det praktiske ved å finne alt på ett sted. Det gjør dem sårbare for internett, som jo er enda mer på ett «sted» nærmere bestemt egen stue.

Les reportasjen fra USA og se de spektakulære bildene: 2017 ble året da butikkdøden inntok USA. Kjente merker går konkurs, og kjøpesentre står tomme.

Kjøpesentre en trussel

Sett fra et urbant bylivsperspektiv er det ikke noe tap om kjøpesentre forsvinner.

Snarere tvert imot – kjøpesentrene har lenge vært ansett som en trussel nettopp for levende sentrum, fordi de trekker folk vekk fra gatene og bykjernen.

I en storby som Oslo er ikke effekten spesielt merkbar, men i mindre norske byer er livløse sentrumskjerner regelen mer enn unntaket. Handel har tradisjonelt vært en viktig, om ikke avgjørende, komponent for å skape attraktive bymiljøer.

Det hjelper derfor lite om kjøpesentre forsvinner, hvis internett også betyr slutten for butikker på mer generell basis.

Fortsatt på lavt nivå

Spesielt dristig er det neppe å spå at mange av dagens butikker og – kjeder neppe kommer til å overleve i dagens form.

Dagligvarebransjen er allerede nevnt. Småelektronikk og kjeder som selger generelle billigvarer produsert i lavkostland, virker rent logisk også å være utsatt. Kort sagt: Butikker som kun tilbyr varer man kan få tak i like greit på internett, vil kunne få trøbbel.

Hvor raskt disse endringene vil skje, er et åpent spørsmål. Ser man på SSBs statistikk er veksten i netthandel formidabel, men fortsatt på et lite nivå sammenlignet med butikkhandel.

Samtidig avslører tallene et annet, vel så relevant utviklingstrekk: Forbruket i byen vris fra varekjøp til opplevelser. Omsetningen på serveringssteder i Oslo økte med over 60 prosent i perioden 2008–2015.

Det er mer enn det dobbelte av veksten i detaljhandelen.

Opplevelsesdrevet

Utesteder og restauranter er åpenbart mindre truet av netthandel enn butikkene. Skjønnhetssalonger, treningssentre og konsertscener likeså.

Folk oppsøker jo ikke puben på grunn av ølen i seg selv – den får de jo langt billigere i butikken. De ønsker opplevelsen, og der ligger nøkkelen også for varehandelens fremtid.

Butikker som klarer å levere det internett ikke kan, vil trolig klare seg. Det kan handle om service og ekspertise, det kan handle om nisjeprodukter, eller om å tilby opplevelser.

Bokhandlere, for eksempel, kan satse på opplesninger og forfattermøter, debatter, festivaler og servering. Da øker sjansen for at folk også kjøper bøkene sine der.

For shopping kan være lystbasert. Folk drar på julemarkeder fordi det er hyggelig, ikke fordi de på død og liv trenger nye strånisser. Markedsdager og festivaler gir stort sett alltid til forhøyet omsetning, sannsynligvis fordi kundene får opplevelser i tillegg til varer.

Omsetter for over 100 milliarder på nett: Netthandelen i Norge eksploderer og truer butikker

Symbiosen forvitrer

En slik utvikling vil være et gode for byene. Sentrumsbutikker med dedikerte, serviceinnstilte kjøpmenn, små nisjebutikker og høyt innslag av gateaktiviteter er nær et drømmescenario for en urbanist.

Men det er ikke sikkert det går slik.

Kanskje vil det være kjøpesentrene som vinner kampen mot sentrumsbutikkene om kundene, når disse først tar seg bryet med å handle fysisk.

Kanskje vil butikklokaler på gateplan bli stående tomme, eller fylles med eiendomsmeglere eller andre lønnsomme, men lite publikumsrettede bedrifter.

Byene oppsto på grunn av varehandel, men symbiosen mellom byene og handelsstanden holder på å forvitre. Om det blir bedre eller til det verre, gjenstår å se.