Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

På sin siste dag som møtende stortingsrepresentant, før MDG-valgte Une Bastholm er tilbake fra foreldrepermisjon, fremmer Per Espen Stoknes forslag om å forbedre situasjonen for barn som har vært utsatt for vold og overgrep.

- Jeg har bakgrunn som psykolog og har tenkt at jeg vil angre veldig hvis jeg ikke får fremmet dette forslaget mens jeg møter på Stortinget. For meg er det også litt personlig. Jeg skylder mine tidligere pasienter å forsøke å gjøre noe med det, mens jeg fortsatt er her, forklarer Per Espen Stoknes.

Barn som kvier seg

Han forteller at erfaringene med Arbeiderpartiets helsepolitikere har vært gode, og at det derfor var naturlig å søke samarbeid med Ingvild Kjerkol og Elise Bjørnebekk-Waagen når forslaget oversendes Stortinget for behandling.

- Som klinisk psykolog har jeg mange caser i bakhodet. Barn som er forvirret, skamfulle, som har angst og kvier seg for å fortelle, som ikke visste hvor de skulle henvende seg. Hvem de kunne snakke med. Det er unge som dem vi nå prøver å hjelpe. Kommunene har veldig ulik grad av lavterskeltilbud, sier MDG-representanten.

- Jeg har sett fra terapisiden at det først er når barn begynner med selvskading og utagerende opptreden at de blir tatt tak i. Mange får hjelp for seint. Derfor er det viktig at skolen kommer på banen tidligere. Dessuten trengs det en klarere koordinering av førstelinjetjenesten i helsevesenet, sier Per Espen Stoknes.

Mangel på hastverk

Ingvild Kjerkol, Arbeiderpartiets helsepolitiske talsperson, mener det er viktig at det kommer en reaksjon fra Stortinget på barneombudets rapport.

- Vi har ikke sett noe hastverk fra departementet etter at rapporten ble kjent. Barndommen er kort. Derfor må vi få fortgang i dette arbeidet, sier hun.

I sin rapport konkluderer barneombud Anne Lindboe med at regjeringen må starte en utredning med sikte på å lovfeste barn og unges rett til samordnede tjenester. Videre at det må utarbeides en oversikt over hvilke hjelpetilbud som finnes for barn utsatt for vold og seksuelle overgrep og deres familier.

Mer tilgjengelig

- Arbeiderpartiet har tidligere fremmet forslag om at kommunene skal bygge opp lavterskeltilbud både for barn og voksne som har vært utsatt for vold og overgrep. Formålet er å få den psykiske helsehjelpen mer tilgjengelig. Grunnen til at vi blir med på forslaget fra MDG er at det er spisset mot de utsatte barna, sier Ingvild Kjerkol.

Hennes partikollega Elise Bjørnebekk-Waagen opplyser at Arbeiderpartiet har jobbet aktivt med Barneombudets rapport.

- Den beskriver situasjonen for barn som er utsatt for vold og overgrep. De faller mellom to stoler og får ikke den hjelpen de trenger. Helsedirektoratet er bedt om å vurdere rapporten og komme med anbefalinger, noe som gjenspeiler hele dette feltet, at man går sakte fram i stedet for å bruke handlekraft, sier Elise Bjørnebekk-Waagen, som er leder for Arbeiderpartiets utvalg mot vold i nære relasjoner.

Lovfestet rett

I representantforslaget fra Per Espen Stoknes, Elise Bjørnebekk-Waagen og Ingvild Kjerkol tar de tre stortingsrepresentantene til orde for at regjeringen må utrede en generell lovfesting av barn og unges rett til samordnede tjenester og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.

Videre at «Stortinget ber regjeringen utarbeide en offentlig og lett tilgjengelig oversikt over hvilke hjelpetilbud som finnes for barn utsatt for vold og seksuelle overgrep og deres familier i landets kommuner. For å sikre flere barn god hjelp må oversikten lages raskt, og det må sikres at både skoler, elevene og ulike helsetjenester i kommunene blir gjort kjent med denne oversikten.»

Og at «Stortinget ber regjeringen utrede og fremme forslag om hvordan én kommunal tjeneste kan utøve det overordnede ansvaret i kommunen for å kartlegge behov og følge opp barn og familier som har opplevd vold i nære relasjoner. I en slik utredning bør den kommunale helsetjenestens rolle vurderes særskilt.»