Barn blir slått for å bevare familiens ære

Stadig flere innvandrerungdommer tar kontakt for å få hjelp når det er konflikter i hjemmet, melder Integrerings- og mangfoldsdirektoratet.

Den ekstreme sosiale kontrollen kan få store konsekvenser for den som rammes. Dårligere selvtillit, somatiske plager, lavere konsentrasjon og læreevne samt søvnmangel er blant bieffektene for dem som havner i et ekstremt press over tid.

19. juli 2013 07:55 Sist oppdatert 19. juli 2013

Jo mer ensartet et område er, jo sterkere blir den sosiale kontrollen, mener Michael Cruz. Han jobber som minoritetsrådgiver i bydelene Grorud, Stovner og Bjerke. Espen Hofoss

« Foreldrene ristet henne eller slo henne med flat hånd fordi hun hadde kledd seg feil, oppført seg feil, eller for eksempel stått ved siden av gutter i skolegården ».

Slik lyder en av historiene fra en forskningsrapport NTNU har publisert om æresrelatert ekstrem kontroll i innvandrermiljøer. I rapporten intervjues ni ungdommer i alderen 17 til 24 om sine opplevelser. Overvåking, begrensninger, fysisk vold, trusler, sladring, nedverdigende språkbruk og gester går igjen i historiene ungdommene forteller.

En av de intervjuede opplevde å bli drapstruet av sin egen mor etter at hun nektet å gifte seg.

Dobling i antall saker

Siden 2008 har Integrerings og mangfoldsdirektoratet (IMDi) drevet et prosjekt mot tvangsekteskap. 30 minoritetsrådgivere er plassert ut på 26 ulike skoler. De fleste sakene rådgiverne jobber med, dreier seg om mer hverdagslige problemer enn tvangsekteskap.

Aftenposten 12. juli Newspilot Autoprint

I fjor rapporterte minoritetsrådgiverne om 173 tilfeller av såkalt ekstrem kontroll. Det er en drastisk økning fra 2011, da 91 slike saker ble registrert. Det er oftest jenter som rammes. Et typisk eksempel er jenter som blir hentet og levert på skolen hver dag, og som blir overvåket av brødre i friminuttene.— Vi definerer det som ekstrem kontroll hvis ungdom hindres i å delta i vanlige fritidsaktiviteter og skolearbeid. Det må være snakk om alvorlige begrensninger i den unges frihet, sier Inger Axelsen, teamleder for forebygging ved IMDi.

Axelsen understreker at de ikke vet noe om det reelle omfanget. Hun sier det alltid vil være gråsoner mellom streng oppdragelse og ekstrem kontroll.

— Økningen av saker ved de skolene vi har rådgivere ved, skyldes muligens at det er mer legitimt å be om hjelp – at ungdommene føler at det nytter. Det er blitt mer åpenhet om disse spørsmålene, tror Axelsen.

Bekymret for hva naboen mener

Michael Cruz jobber som minoritetsrådgiver i tre bydeler i Groruddalen. I løpet av fire måneder i fjor høst var Cruz innom 22 saker med trusler, vold, press om tvangsekteskap og barn som ble etterlatt i utlandet.

— Ungdom kan bli slått hjemme og bli kalt hore fordi de går for vestlig kledd. Det betyr ikke nødvendigvis at mor eller far har et direkte problem med adferden. Det er hva andre sier om jentas klesstil som utløser volden. Omgivelsene forventer at man skal komme med tiltak, sier Cruz.

Han mener det har med ære å gjøre.

— Dette er æresrelatert vold. Ære er egentlig et positivt begrep. Det handler blant annet om tapperhet og gjestfrihet. Men ære kan også handle om kvinners ærbarhet – deres seksuelle moral og adferd. I mange miljøer er ære din sosiale kapital. Du forsøker å beskytte familiens ære, på samme måte som du passer godt på lommeboken din. Rykter kan ødelegge for familien, sier Cruz.

Han forteller om eksempler der en pakistansk jente har leiet en gutt eller tatt seg en røyk. 30 minutter senere vet familiemedlemmer i Pakistan det. De ringer så familien i Norge for å gi beskjed.

Mor står ofte bak volden

Cruz mener kvinnene i familien er hjernen bak volden i mer enn halvparten av sakene han jobber med.

Les også Mobbet av «moralpolitiet»

— Disse familiene kommer gjerne fra patriarkalske samfunn med tradisjonelt familiemønster, der mor har ansvar for barna. Hvis noe går galt med barna, er det mor som har gjort en for dårlig jobb. Mødre føler presset. - Hvor går grensen mellom ekstrem kontroll og vanlig barneoppdragelse?

— Alle gode foreldre kontrollerer barna sine. Men det er forskjell på kontroll og frihetsberøvelse. Hvis motivet for kontrollen ikke er barnets utvikling, men å bevare ære, er det feil type kontroll, mener Cruz.

Klarer ikke å stå i mot presset

Den ekstreme sosiale kontrollen kan få store konsekvenser for den som rammes. Dårligere selvtillit, somatiske plager, lavere konsentrasjon og læreevne samt søvnmangel er blant bieffektene for dem som havner i et ekstremt press over tid.

— Man kan bli selvdestruktiv og passiv. Jeg har snakket med flere jenter som sier de ikke vil leve lenger. Etter å ha levd under et slikt regime i mange år, er det mange som ikke klarer å stå imot presset om tvangsekteskap. De er for nedbrutt, sier Cruz.

Forskningsrapporten fra NTNU konkluderer med at manglende kunnskap om ekstrem kontroll kan føre til at alvorlige saker avvises eller undervurderes.

Cruz mener det er to fallgruber hjelpeapparatet ofte går i: At respekten for kultur veier tyngre enn hensynet til norsk lov, og at man undervurderer omfanget av æresrelatert vold.

Jo mer ensartet et område er, jo sterkere blir den sosiale kontrollen, mener Michael Cruz. Han jobber som minoritetsrådgiver i bydelene Grorud, Stovner og Bjerke. Espen Hofoss

Fakta Ekstrem kontroll Definisjon: Den sosiale kontrollen og volden som utøves i enkelte familier for å sikre at familiemedlemmene oppfører seg i tråd med det som er familiens /miljøets normer.Kilde: Regjeringens handlingsplan mot tvangsekteskap 2008–2011. Vis mer