– Vi er bekymret over at flyt av sensitiv opplysninger kan utnyttes av ondsinnete trusselaktører som kan true eller forlede ansatte til å gi informasjon som ikke bør deles, sier seksjonssjef John Arne Gisnås i Nasjonal sikkerhetsmyndighet.

NRK fortalte i går om sterk vekst av outsourcing. Norske selskaper setter årlig ut IT-kontrakter for 30 milliarder kroner til utenlandske selskaper.

Næringslivets Sikkerhetsråd undersøkelser viser at 63 prosent av norske bedrifter setter ut drift av IT-systemer.

PENGER OG INFO: Ved outsourcing vil både penger, kompetanse og vital informasjon forsvinne ut av Norge til land som India, Bangladesh og Ukraina Foto: Grafikk: Lotte Camilla Holst-Hansen

Økt trusselbilde

FRI FLYT AV INFO: Norske bedrifter må ha et bevisst forhold til hvilken informasjon de sender ut av bedriften og ut av landet, mener seksjonssjef John Arne Gisnås i Nasjonal sikkerhetsmyndighet Foto: Anne Cecilie Remen / nrk

– Vi er opptatt av at bedriftene har god kontroll og et bevisst forhold til hvilken informasjon de sender ut av virksomheten og ut av nasjonens kontroll, sier Gisnås.

– Siden risikobildet er i endring, er det viktig at virksomheter har gode verktøy for å beskytte seg mot ondsinnede trusselaktører, sier han.

Les også: Russisk hacker-nettverk prøver seg på digitalt bankran i Norge

Internasjonale IT-nomader

Norske myndigheter har ingen oversikt over hvor mange utenlandske IT-arbeidere som jobber i landet og hvor de kommer fra.

Vi har sett uheldige hendelser hvor finansforetak ikke har hatt god nok kontroll Olav Johannessen, Finanstilsynet

Likevel mener IT-bransjen at det dreier seg om flere tusen utenlandske IT-nomader som i korte perioder jobber for norske selskaper.

Både store IT-prosjekter og drift av totale IT-systemer settes bort.

Dette betyr at utenlandske medarbeidere på korttidskontrakter slippes inn til de mest vitale og sensitive systemene til bedriftene.

– Det sier seg selv at når man har et kortvarig forhold til et selskap så er lojaliteten dårligere enn om man jobber der i flere år, mener Gisnås.

Hva er outsourcing? Ekspandér faktaboks Outsourcing eller utkontraktering innebærer er at selskaper setter ut deler av virksomheten til andre bedrifter . Formålet er å spare penger og å slippe å ansette medarbeidere. Det kan også skyldes mangel på kompetanse innen område

. Formålet er Det kan også skyldes mangel på kompetanse innen område Særlig innen IT og HR er outsourcing svært utbredt

De siste årene har outsourcing av mer omfattende arbeidsoppgaver blitt mer utbredt. Nå settes i større grad store dataprosjekter og også drift og utvikling av virksomheten til utenlandske selskaper

Store deler av outsourcede tjenester utføres utenfor Norge og kalles offshoring.

Land som norske selskaper gjerne setter oursourcing ut til: India, Bangladesh, Sri Lanka, Filippinene, Polen, Ukraina, Vietnam, Litauen

De siste årene skjer outsourcing ikke bare til utlandet, men til utenlandske konsern som har etablert datterselskaper i Norge. Mange indiske bedrifter har datterselskaper i Norge. Fra disse selskapene leies indere og andre utledninger ut til norske virksomheter. Noen kjøper tjenester som gjør at utlendinger jobber bare noen uker eller måneder. Andre utlendinger jobber for norske selskaper i flere år

Store aktører i bransjen er TCS, HCL, Tech Mahindra, Infosys, Wipro og Cognizant, alle fra India. Og Accenture med hovedkontor i Irland

Omfanget i Norge: Omtrent 30 milliarder kroner. Markedet vokser med 10-15 prosent årlig (Kilde: NRK, IKT-Norge)

Tekna-president Lise Lyngsnes Randeberg er kritisk til at store norske bedrifter setter ut vesentlig infrastruktur til utenlandske selskaper.

– Jeg skjønner ikke at bedriftene tør gjøre seg avhengig av en leverandør i et annet land som de ikke har kontroll på, sier Lyngsnes Randeberg.

UTVIKLING I UTLANDET: Alle de store norske selskapene har satt ut store deler av sin IT-utvikling til utenlandske selskap Foto: Grafikk: Lotte Camilla Holst-Hansen

Ikke god nok kontroll i bank og finans

DNB og mange finansselskaper er storforbrukere av utenlandske IT-eksperter.

– DNB setter ut rene driftsoppgaver knyttet til utbetaling og betalingstjenester, sier informasjonsdirektør Even Westerveld i DNB.

Storbanken avviser at outsourcingen gjør dem mer sårbare.

BEKYMRET: Finanstilsynet har ofte sett uheldige hendelser hvor finansforetak ikke har god nok kontroll med underleverandørene, sier Olav Johannessen i Finanstlisynet Foto: CF-WESENBERG / Finanstilsynet

– Vi har kjempegode kontrakter med våre leverandører og gjør bakgrunnssjekk på alle konsulentene som skal jobbe med prosjektene våre, sier Westerveld.

Finanstilsynet mener at mye av kontrollen i finansnæringen kunne vært bedre.

– Vi har erfart at finansforetak overlater mye av oppfølgingsansvaret for styring og kontroll til underleverandørene. Vi har sett uheldige hendelser hvor finansforetak ikke har hatt god nok kontroll, sier seksjonssjef Olav Johannessen i Finanstilsynet.

– Faren er at tilgang til informasjon kan utnyttes i uante sammenhenger.

Finanstilsynet mener at det kan være fare for at bedriftene setter ut for mye og at de til slutt har for lite kompetanse, også kompetanse til å kjøpe inn de nødvendige IT-tjenestene.