Päivitys la 14.9.2013 Nokian Android-hankkeen johdosta:

Tiedot siitä, että Nokia valmisteli Android-Lumia -puhelimia Microsoftin selän takana, muuttaa asetelmia Microsoftin Nokia-puhelinkaupan jälkeisestä tilasta. Kun asia uutisoitiin (Talouselämä, Taloussanomat, Taskumuro), päättely Nokia- ja Lumia -nimisistä puhelimista ja puhelinsuunnittelun työpaikkojen jäämisestä Suomeen tulevat uuteen valoon.

1. Kannattaako Microsoftin säilyttää Nokia- ja Lumia-brändit omissa puhelimissaan? Ei kannata, sillä miksi mennä joulumarkkinoille kuolevilla brändeillä? Vuoden 2013 joulumarkkinat avaavat Microsoftin saapumisen täysin voimin älypuhelin- ja tablettimarkkinoille. Microsoftin kannattaa vahvistaa omaa Surface-brändiä mahdollisimman monella tuotteella. Surface on sikäli järkevä nimi, että se toteuttaa ns. TAIC-SIMO -mallin mukaisesti medianäyttöpintojen tärkeyttä Screen-bisneksessä, eli medianäyttöliiketoiminnassa. Parhaimmillaan Surface on nimitys kaikille tulavaisuuden viestintäpinnoille, jotka esittävät mediasisältöä. Viestintäpintaahan voivat olla kaikki jo nyt käytössä olevat pinnat kuten laitenäytöt, elokuvakankaat, kaupunkien mainostaulut, rakennusten sisäseinät ja julkisivut, luonnonpinnat ja taivas (Risku 14.9.2013). Microsoftin kovimmat kilpailijat, Apple ja Google-Samsung, ovat johtajia pian kelloista puhelintan ja tablettien kautta tietokoneisiin ja televisioihin. Miksi Microsoftin kannattaisi jättäytyä kilpailemaan Neanderthal-laitteiden kanssa, kun samalla voi toteuttaa InterestMachine™ -järjestelmän?

Microsoftin kannattaa valmistella joulua 2013 mahdollisimman monella Surface-tuotteella. Lumia-muoviin voidaan leimata Windows-ikkunamerkki eteen, näytön alapuolelle, ja puhelimen takakanteen voidaan leimata Windows Phone tai Surface valkoisella, kuten Google leimaa Android-puhelimia.

Lopputulos: Suomessa saadaan Windows Phone -puhelimia ensi jouluna 2013, jos vain olemme ensisijaislistalla. Nokia-nimi on häipynyt älypuhelimista, eikä niissä myöskään ole Lumia-tuotemerkkiä. Hölmöily-klausuuli: Jos Microsoft säilyttää Nokian ja Lumian niminä omassa älypuhelin- ja tablettisarjassaan vielä jouluna 2013, on Amerikkaan periytynyt kaikki se tuhoisa, joka romutti Nokian matkapuhelintuotannon. Kuka silloin on parhaan vitsin kertoja?

2. Kannattaako Microsoftin pitää matkapuhelinten kehitystyö Suomessa? Kannattaisi kyllä osaamisen vuoksi, mutta monet järkevät syyt vievät koko matkapuhelinten kehitystyön pois Suomesta. Ensinnäkin matkapuhelinten suunnitteluosaaminen on hyvin pohjois-amerikkalaista, sillä parhaat puhelimet on suunniteltu San Francisossa, siis Silicon Valleyssa (Apple, Google). Vancouver ja Ontario ovat ex-Nokian ja Blackberryn Kanadan kotipaikkoja, joten alan insinöörejä löytyy Microsoftille helposti. Huomattakoon, että puhelin- ja tablettikehityksen tärkein osa ei ole muovi ja kuori, vaan käyttöjärjestelmä, käyttöliittymä ja laitteen hienovaraiset teknologiat (sensorit, prosessorit…). Suurimmat mobiiliteknologian ja -tuotekehityksen keksinnöt tapahtuvat juuri sensoreissa, Input/Output -menetelmissä, käyttöliittymässä, tietorakenteissa ja visualisoinnissa.

Merkittävä osa suomalaisen mobiiliosaamisen menettämisestä muualle perustuu myös kaikkein hankalimpaan osaan: Nokia ja sen myötä muutkin alan yhtiöt osoittavat sen, että Suomessa ei ole suomalaisia visionäärisiä, innovatiivisia, päteviä eikä tarpeeksi kovia johtajia. Meillä ei ole myöskään edelliseen koulutusta, yliopistoja, professoreita, tutkimusohjelmia eikä kehitystyötä. Kääntäen: jos näin olisi, olisi Nokia menestynyt, olisi meillä laaja osuus maailman mobiilimarkkinoista, ja Tekes saisi rahoittaakseen maailmanluokan hankkeita. Kysymys: Mistä kaikki tuo yllä mainittu syntyisi juuri nyt kun suurin ja tärkein yhtiö on menettänyt sen? Olisihan tuo kaikki voinut syntyä jo vuonna 2008 tai 2011. Nyt havahdutaan liian myöhään organisoimaan ICT-alan hankkeita, tuotteita ja palveluita, jotta jatkaisimme suomalaista menestystä saumattomasti. Edessä on ainakin viiden vuoden ICT-alan kokonaisuudistus, jota ei hoideta alan toivelistauksilla, työryhmämietinnöillä ja jo meneillään olevan tutkimus- ja koulutussuuntien jatkamisella. Jos uudistuksiin ei ryhdytä, viiden vuoden ryhtymättömyys aiheuttaa putoamisen koko ICT-kehityksestä. Eikös tästä ryhdittömyydestä ollut kysymys Nokiassa ja sen taustoissa?

Lopputulos: Suomi menettää matkapuhelinten kehitystyön kovassa liiketoiminassa Microsoftille. Suomessa ei ole mitään sellaista osaamista, jota ei löytyisi Pohjois-Amerikasta. Nyt kun on paljastunut taustalla tehty pikkupetos ja jopa Androidilla uhkailu, eli Android-puhelinten sovitustyö Lumia-puhelimiin Microsoftin ja Nokian sopimusten vastaisesti, ei Microsoft voi enää luottaa suomalaisiin. Näin Microsoft voi puhtain sydämin siirtää Nokia-talossa ja Salossa olevat matkapuhelintoiminnot Redmondiin Seattleen. Suomalaisilla ei ole varaa valittaa asiasta, sillä itse olimme epäluotettavia kumppaneita Microsoftille.

Yksi merkittävä tutkimusaihe lisää on selvittää, millaisella ymmärryksellä Nokian johto organisoi Android-kehitystyön. Normaalilla riskianalyysillä kehitystyö olisi viety kauas Suomesta ja sitä olisi tehty Stasi-tyyppisin varmistuksin. Oliko Microsoftin Nokia-ostos näpäytys suomalaiselle johtamistaidolle? Missä ovat Nokiaa konsultoineet johtajaprofessorit ja johtajakonsultit? Voisiko johtamisen koulutukseen saadaa uutta vauhtia?

——————–.——————–

Alkuperäinen artikkeli: Nokia kuoli – eläköön TAIC-SIMO -malli

Nokian myyntihinta 5,44 miljardia euroa on määritelty hienosti, 1000 euroa jokaista suomalaista kohden. Se on hyvä hinta ja sillä on symboliarvoa.

Oliko Nokia-kauppa yllätys? Kyllä, sillä miksi kaupassa piti käyttää rahaa, koska Microsoft sai Nokian jo palindromipäivänä 11.02.2011 ilmaiseksi. Kun Nokia oli juuri saatu marssimaan Microsoftin pillin mukaan, on kummallista maksaa siitä erikseen 5,44 miljardia euroa. Toki tälle kaupalle on kilpailuasetelman stabiloinnin kannalta peruste siten, että Applella ja Googlella on jo koko media-teknologia-Internet-operaattori -malli koossa, nyt Microsoft halusi samaa itselleen.

Mitä jäi jäljelle Nokiasta? Verkot, kartat ja patentit. Niistä on vaikeata muodostaa liiketoiminnallinen visio, saati johtaa sitä. On todennäköistä, että verkot eli NSN kuihtuu Ericssonin ja Huawein puristuksessa, kartat katoavat Googlen ja Applen karttojen alle, ja patentit vanhenevat mobiilialan nopeassa mediakehityksessä. Nokiasta jää tietysti jäljelle tuhansien ryhdittömien insinöörien joukko. Missä he olivat silloin, kun vielä jotain olisi voitu tehdä? Tarkoitan Nokiassa sisäisesti julkaisemaani Exit Report -kirjaa 31.7.2009, joka ilmestyi laajempana vuosikokouksen alla vuonna 2010. Nokialaiset olisivat voineet toimia vielä syksyllä 2009, viimeistään kesällä 2010. Mihin nämä nokialaiset nyt voidaan sijoittaa? [Ks. alempana Wikimploi]

Nokialle kaupasta jäänyt 3,2 miljardia euroa myyntivoittoa alkaa nopeasti polttamaan Nokian taskussa. Yhtiön on tehtävä jotain järkevää tuolla rahalla, eli joko vahvistaa verkkoliiketoimintaa tai karttoja, tai murtautua yhdelle uudelle toimiallalle, joka vahvistaa edellisiä. Nokian kannattaa kaikissa tapauksissa vahvistaa yhteyksiään operaattoreihin, sillä verkkoliiketoiminta on muuttumassa pienikatteiseksi niin verkoissa kuin niiden hallinnoinnissakin. Omia kuluttajalaitteita Nokian ei enää kannata tehdä. Puhelimet, tabletit, älykellot ja älysilmälasit haudattiin niin Nokialta kuin Suomen ohjelmistomarkkinoilta, yliopistojen koulutuksesta ja designista. Ne on strukturoitava uudelleen.

Mistä Nokia luopui? Nokia luopui arvokkaimmastaan, eli ainoasta kasvupotentiaalia sisältävästä osasta eli älypuhelimista. Se oli juuri kasvamassa tabletteihin eli Nokian Screen Business -malli oli laajentumassa. Kun Nokia keväällä otti haltuun NSN:n, se oli kokoamassa palettia kohti kilpailukykyistä kokonaisuutta. Tosin huonosti päräjäävä Windows-käyttöjärjestelmä Lumia-puhelimissa oli taakkana. Nyt Nokialle jäi matalan kateen ja kasvun liiketoiminnot.

Kuten Paavo Haavikko sanoi Ratsumiehessä: ”Hyvin tehty huono kauppa.”

Mitä on TAIC-SIMO -malli? Se on bisnesmalli, johon kaikki media-, teknologia-, Internet- ja operaattoriyhtiöt pyrkivät. Ne pyrkivät joko johtamaan sitä tai olemaan mahdollisimman vahva tässä kokonaismallissa. TAIC-SIMO -malli on Juhani Riskun kehittämä kokonaiskartta, jonka mukaan maailman suurimmat teknologiayhtiöt organisoituvat. Sen mukaan voidaan suunnitella ja koota uusia voittajayhtiöitä jopa niin hyvin, että eilen 2.9.2013 tehty Vodafone-Verizon -kauppa oli operaattoritoiminnan voimakas siirtymä hallitsemaan osaa TAIC-SIMO -bisnestä. Edelleen ao. kartasta voidaan nähdä heikot lenkit: media yleensä ja printtimedia erikseen tulee häviämään eniten. Jos siellä ei tapahdu muutamia suuria yhteenliittymiä, isotkin miljardi-firmatkin katoavat. Mitä tekevät Disney, Comcast, Timewarner, News Co., Viacom, Liberty ja CBS? Entä Sanoma ja Alma? Itse tiedän, mitä median kannattaa tehdä, mutten usko heidän tietävän.

Technology-Access-Interest-Channel– eli Screen-Internet-Media-Operator -mallin ytimessä on Apple. Se hallitsee suvereenisti koko systeemiä, eli Steve Jobsin sanoin: “We make the whole widget!“

TAIC-SIMO -mallin ovat paraiten omaksuneet Apple ja Google. Google vahvisti puuttuvaa laitetoimintaa ostamalla Motorolan. Nyt sinne on menossa Microsoft mallilla Nokia-Skype-Yammer-Bing-Office-Windows, eli ostamalla Nokian puhelintoiminnot. Malli kuvattuna alla. TAIC-SIMO -malli on sitä mitä monet kutsuvat ”ekosysteemiksi”.

Kaavio “Nokia Microsoftin syleilyssä, Yammer betonoi MS-Office-Nokia -yhteyden“. Kaaviot osoittavat Nokian, Navteqin, Skypen, Yammer, Nookin ja Yahoon aseman ja liikkumavaran Microsoftin valvonnassa. Microsoftin konsortiosta puuttuvat TAIC-SIMO -mallin media- ja operaattoriulottuvuudet. Operaattorit tulevat karttamaan Microsoftia ja Nokiaa sen vuoksi, että Skype tarjoaa ilmaiset puhelut ja datasiirron, joista operaattorit elävät. Nokian, Yammerin, Office-paketin ja MS-Serverin yhdistämisellä Microsoft pyrkii TAIC-SIMO –ekosysteemiin yritysten ja hallinnon kautta, ei niinkään kuluttajien kautta. Microsoftin suurin ongelma tulee olemaan TAIC-SIMO –johtajien globaali puute. Heitä ei todennäköisesti tule riittämään Microsoftille, HP:lle, Sonylle ja jopa Applelle. Vielä 16.6.2012 seitsemän potentiaalisia johtajaa oli vapaana, mutta loppuvuodesta enää neljä. Heistä vain Sony ja Apple ovat houkuttelevia vaihtoehtoja.

Mitä Microsoft sai Nokian puhelimissa? Nyt kun Nokia on Microsoftin nielaisemana järkyttävän jäykässä ja pompöösissä suuryhtiössä, Nokia murenee lisää Microsoftin koneistossa. Näin Microsoft ei tule hyötymään Nokiasta juurikaan enempää kuin Google hyötyy Motorolasta, ei edes sijoitetulla 5,44 miljardilla eurolla.. Microsoftin kannalta Haavikkoa voidaan soveltaa sanomalla ”huonosti tehty huono kauppa”.

Microsoftilla on monta ongelmaa edessä:

Operaattorit eivät pidä laajenevasta Skypestä Yammer ei riitä yrityksen sosiaalisena mediana Facebookin kaatajaksi Bing-hakukone on algoritminsa, tunnettuutensa ja suosionsa kannalta heikko, ettei sitä juuri kukaan halua käyttää. Eikä Bing tuo mitään etua verrattuna Googlen hakukoneseen Microsoftilta puuttuu Bing-hakukonetta tukevat muut Internet-palvelut kuten kielikäännös, kartat, Earth, StreetView… ks. lista Windows 8 -käyttöliittymä on monelta osin hieno, mutta sen ns. tiilet näyttävät ankeilta. Miksi tuoda Sovjet 2000 -käyttöliittymä vuonna 2012? MSN-Hotmail-Outlook -Internet-palvelut ovat hankalia. Se ei enää riitä etenkin, kun kilpailevaa tarjontaa on valtavasti Microsoftilla ei ole median jakeluun uskottavuutta, luotettavuutta eikä omaa taitoa. Musiikki, applikaatiot ja pelit jaetaan jo hyvin toimivilla palveluilla joko Applen iTunesilla tai Internet-palveluilla. Tämä juna meni jo Microsoftin ohi, kuten kauan sitten Nokiankin ohi Nokialta siirtyy suuri määrä hölmöilyä Microsoftiin. Valtaosa johtajista on kouluttamattomia ja uudelle mediakeskeiselle alalle sopimattomia. Nokian ohjelmisto-osaaminen ei tuo mitään uutta Microsoftille.

Mitä Microsoft tekee nyt puhelimilla? Microsoft muuttaa Nokia-brändin siten, että puhelimen etukanteen tule Windows-logo ja takakanteen Windows Phone -teksti. Nokia-logo siirtyy halpapuhelinten merkiksi kiinalaisten ja intialaisten 10-15 euron puhelinten joukkoon.

On myös hauskaa katsoa, millaisen kohtelun Nokian kouluttamaton ja osaamaton johtajisto saa. Ei ole helppoa suomalaisilla väärinkoulutetuilla henkilöillä amerikkalaisessa MIT-Harvard-Princeton-Yale-Stanford -tasoisessa teknologiajohdossa, muotoilujohdossa ja ohjelmistojohdossa. Jos ns. pellehermannit ja johtaja-bimbot saavat jatkaa Microsoftissa, on yhtiö nopeasti typertyneessä tilassa.

Microsoft on itsessään myös vahva kulttuuri, joten nokialaiset savustetaan nopeasti pois yhtiöstä. Organisaatio ja tiimi kerrallaan paloja Nokian puhelintoiminnoista siirretään Seattleen. Siihen paras syy on Microsoftin matkiessa Applea: Applella on kaikki (KAIKKI) toiminnot saman katon alla. Apple toimii myös erittäin pienillä ja tehokkailla tiimeillä. Siinä missä Nokialla on 1700 ihmistä Nokia Designissa kolmella mantereella, Applella on 200 ihmistä kahdessa vierekkäsiessä salissa Cupertinossa.

Miten käy Suomeen jäävän Nokiaan? Nokia Solutions and Networks NSN on Espoon Karaportissa eli ns. Nokia-slummissa, HERE-kartat ovat Berliinissä ja patentteja hallinnoidaan Kanadassa. Karaportissa tehdään verkkosuunnittelua ja verkkojärjestelmien managerointia Siemens-savun laskiessa pienentyneessä yhtiössä.

Salaliitto vai räikeä loukkaus? Oliko Nokian jalokiven osto kuittaus ja kosto varhaisesta loukkauksesta? Microsoftin ja Nokian suhteita saattaa sittenkin ohjata vuosi 1998, jolloin Jorma Ollila loukkasi Bill Gatesiä, kun Gates tarjosi Windows CE:tä Nokialle puhelinten käyttöliittymäksi. Tällöin Ollila sanoi (Riskun mukaelma): “Nokia ei tule koskaan antamaan Microsoftille sitä herruutta mobiilikäyttöliittymissä mikä teillä on tietokoneissa.” Näin Nokian alamäki johtuisi enemmänkin klassisen tragedian kaavasta, ei insinööreistä ja teknologioista. Lue Wired, Forbes, Taloussanomat, New Straits Times, WSJ, University of Michigan, laajaa taustoistusta Duke-Edu, Elisa Batista. Henkilö, joka tuntee Nokian ja Microsoftin historian hyvin aina Epocista Windows CE:n kautta Symbianiin on Juha Christensen (Linkedin, blogi, Symbian, Garden leave).

Salaliitto eli Troijan hevonen Stephen Elopin muodossa on selvää. Se tapahtui Elopin ”palava öljylautta” -puheella, hallituksen täydellä osaamattomuudella koko toimialalle, johtoryhmän taidottomuudella yhtiön johtamiseen, muotoiluun täysin epäpätevän Marko Ahtisaaren nostamisella päämuotoilijaksi ja muotoilujohtajaksi, ja kapeaan tuotevalikoimaan eli puhelimeen tukehtumisella. Troijalainen on vain kulkuväline eli menetelmä, joka tosin oli insinöörimäisen tarkkaan laboroitu ja masinoitu. Kaiken tapahtuneen ideana oli laskea Nokian osakkeen arvo mahdollisimman alas, jotta ostaminen olisi halvempaa.

Tärkeintä on idea ja syy sille, mihin toimiin ryhdytään. Bill Gatesin työhuoneen seinällä on lyhyt lista ruutuja, joihin tulee ruksi aina kun homma on hoidettu. Nyt ruksi tuli kohtaan Nokia, eli vuoden 1998 kohtalokas loukkaus sai päätöksensä. Nokia siis vietiin suomalaisilta yhden henkilön loukattua traagisesti toista ihmistä. Olihan koko Nurmi-Nokian Sammon ryöstön nimi ”Projekti Kultamitali”. Saimmehan kuitenkin kaupan arvoksi tuhat euroa per suomalainen ja Bill Gates ruksin kolmanteen ruutuunsa viidestä.

Mikä on koko matkaviestinnän ja median tulevaisuus? Se koostuu kolmesta suuresta trendistä:

Onko muita suuria teknologia-media -kysymyksiä ilmassa? On, mm. seuraavat:

Mitä tekee Samsung?

Mitä tekee Apple?

Mitä tekee Sony?

Mitä tekee Ericsson?

Mitä tekevät Huawei ja Lenovo?

Mitä tekevät News Co, TimeWarner tai Sanoma Oyj?

Mitä ihmettä tekevät HP, IBM, Oracle, SAP ja Fujitsu?

Mitä tekevät Canon ja Nikon?

Mitä tekevät Facebook ja Twitter?

Samsung on kohta samassa pakkotilanteessa jossa Sony on tänään. Sony on katoamassa oleva vanha ja menestyksekäs yhtiö, joka ei enää ehkä nouse ilman radikaalia visiota ja johtajuutta. Samsung menestyy vielä muutamia vuosia mobiili- ja TV-laitteillaan, mutta teknologiatie on nopeasti kuljettu, jos Samsung ei liitoudu media- ja Internet -yhtiöiden kanssa.

Huawei on kummajainen, joka on länsimaistumassa, teknologisesti monipuolinen, mutta länsimaisittain epäilyttävä kiinalaisyhtiö. Jos Huawei valtaa NSN:n, pääsee se länsimarkkinoille. Lenovo on pakkotilanteessa enemmän kuin Samsung. Lenovolla on vauhdikas puhelinten ja tablettien alku Kiinassa, ja laptop-tietokoneiden vakiintunut asema maailmalla, mutta sillä ei ole yhteyttä mediaan eikä Internet-liiketoimintaan. Tässä eivät Kiinan Internet ja sanomalehdet paljoa auta.

Applen ongelma on todella suuri: sillä on kassassa rahaa 160 miljardia dollaria eikä ainuttakaan visionääristä johtajaa viemään Apple uudelle tuote- ja palveluabstraktiolle. Jos Apple ostaisi vaikkapa InterestMachine™ -konseptin, saisi se kerralla koko alan mullistavan kokonaisuuden vuosiksi. Applen raha riittäisi hyvin sen ostamiseen ja kehittämiseen, ja jäisi paljon ylikin.

.

3.9. 2013, Juhani Risku, Högfors

P.S. Mitä Suomelle jäi Nokian kadotessa? Suomeen jää suuri joukko korkeasti koulutettuja mutta hieman arkoja diplomi-insinöörejä, kauppatieteen maistereita, AMK-osaajia ja muita Nokia-pudokkaita.

Mutta ei hätää: heille on tehty Wikimploi-työllistämismalli. Se on alunperin tehty Nokiasta irtisanotuille ja julkaistu Kalevassa 22.11.2012. Artikkeli PDF-muodossa (74kB) ja JPG-muodossa (1,4 MB).

JR

P.P.S. Haukkuu vai ei? Termi ”haukkua” kuuluu ns. keltaiselle lehdistölle, jota Suomessa ei onneksi ole. Kun muodonantaja-Risku arvioi toista muotoilijaa, ja varsinkin kun muotoilujohtajakouluttaja-Risku arvioi muotoilujohtajaa, astuu kriteeriojoukoksi kaikkein ankarin arsenaali. Nokia, kuten Marimekkokin, on täysin riippuvainen muotoilusta. Muotoilun laatu ja sisältö ylittävät kummankin yrityksen johdon kaikki ajatukset ja määräysvallan, sillä asiakas seuraa vain tuotteita ja palveluita. Jos yhtiöllä on sen tärkeimmän liiketoiminnallisen ja taloudellisen menestyksen, ja omaisuusmassan ja odotusarvon johtajana henkilö, jonka tieto, taito, ymmärrys ja tahto eivät ole syntyneet muotoiluperustaisesti, ei hän voi johtaa yhtiötä. Huomattakoon, että kumpaakin yhtiötä, Nokiaa ja Marimekkoa, ei johda toimitusjohtaja, vaan muotoilu ja tuotteet, ja sitä kautta muotoilujohtaja.

Kun olen arvostellut Nokian muotoilujohtajaa sopimattomaksi tehtäväänsä, en ole kiinnittänyt lainkaan huomiota henkilöön ja nimeen. Olen kiinnittänyt huomioni muotoilujohtajan koulutukseen, kompetenssiin, tietoon, taitoon ja ymmärrykseen muotoilusta. Jos mitään edellämainitusta ei ole, ei voi olla myöskään ymmärrystä visiosta, saati tahdosta ja johtamisesta.

Kuva Palautteen kolme lajityyppiä. Asiakas ei anna palautetta paetessaan huonoja tuotteita. Näin vastuuton on asiakas aiheuttaessaan miljardien tappion yhtiölle. Pääjohtaja ja toimitusjohtaja voivat vain huutaa heikosta asiantuntemuksesta ja johtamisesta alaisiaan. Palaute on nollan arvoista, koska ylimmillä johtajilla ja heidän alaisillaan ei ole substanssiymmärrystä (koska yhtiö meni rappiolle). Kriitikko puolestaan on ainut, joka huolehtii. Hän on miljardien arvoinen yhtiölle.

Muotoilijoiden merkitystä ei ymmärretä kuin harvoissa yhtiöissä. Muotoilu laajimmassa ja ankarimmin kriteerioin määriteltynä, on ainut mahdollisuus Suomelle menestyä tuote- ja palvelutarjonnassa ja -teollisuudessa. Siksi yhtiöiden ja muotoilukoulujen ei pitäisi leikkiä hevosenleikkiä muotoilulla.

Olen ihmetellyt talous- ja finanssiyliopistojen koulutusohjelmia, kun niissä ei muotoiluperustaisten yhtiöiden johtamiskursseilla opiskella ainakin alempaa korkeakoulututkintoa muodonannossa (BSc. Design). Meillä on maailmalla vakavasti otettavia yhtiöitä, joiden koko liiketoiminta perustuu tuotekehitykseen ja tuotemuotoiluun, mutta yritystä johtaa kauppatieteilijöiden, insinöörien ja lakimiesten joukko.

JRi

P.P.P.S. Ystävä vai ei? Uskoisin voivani olla monen yhtiön muotoilujohtajan parhaita ystäviä, Nokiankin. Maailmamme eivät kaikissa tapauksissa vain ole kohdanneet.

JRis

Korjaus enne ohjelmaa MTV3:n ”Enbuske & Linnanahde Crew” ohjelmatietoihin to 5.9.2103 klo 22.35:

– Nokian menestyspuhelimien suunnittelusta vastasivat muotoilijat Frank Nuovo ja Alastair Curtis, ei Juhani Risku. Risku oli käyttöliittymämuotoilun Junior Specialistina ensin Nokia Networksissa (mm. NetAct™, Icon Library) ja lopuksi Head of User Experience Operations ja vapaa innovaatiokehittäjä Nokia Oyj:ssa (Symbian, Mobile Arena, Xseries, MIST UI™). Nykyisin Risku on siirtynyt Nuovon ja Curtisin alueelle yhdistämällä InterestMachine™, TAIC-SIMO, muotoilu, asiantuntijaverkosto, koulutus ja johtaminen. Tätä käsitellään mm. luennoilla eri yliopistoilla (Risku: What comes after iPhone and iPad?, Bolzano).

4.9.2013, Högfors, Juhani Risku