Tankkausmittarit, myymälä, ravintola ja hyvät wc- ja sosiaalitilat. Mitä muuta voisi autoilija tai bussimatkustaja matkallaan kaivata? Esimerkiksi moskeijan tai tsasounan. Halukkaille oli tarkoitus järjestää tankatessa myös hengenravintoa, kertoo ketjun entinen johtaja YleX:lle.

ABC:lla on satoja liikennemyymälöitä ja bensa-asemia Suomessa. Tässä Ylöjärven ABC. // Kuva: Yle

Mikäli ABC-ketjun villi visio olisi toteutunut 1990-luvun

lopussa, sinäkin voisit autoa tankatessasi pistäytyä moskeijassa, tsasounassa

tai muussa hengen ravintoa tarjoavassa kappelissa. Ketjun suunnitelmissa oli

nimittäin avata eri uskontokuntien rukoushuoneet

ABC-ketju Ensimmäinen Abc avattiin Kouvolan Uttiin vuonna 1998. Ketjuun kuuluu 106 liikennemyymälää, 15 ABC Deliä ja 297 miehittämätöntä bensa-asemaa. Suurin liikennemyymälä sijaitsee Äänekoskella.

sisältävä ABC-huoltoasema

Mikkeliin.

Ketjun aiempi johtaja Heikki Strandén kertoo YleX:lle, että

90-luvulla ennen ensimmäisen ABC-aseman avaamista mietittiin laajasti, mitä

kaikkea sellaisen yhteyteen voisi laittaa. Hän kuvailee Mikkelin hanketta hyvin

konkreettiseksi.

- Arkkitehti piirsi kuvaan varaukset tsasounalle ja

moskeijalle. Siihen oli varattu kaikille kirkkokunnille mahdollisuus rakentaa tällainen

kappelinmuotoinen rukoushuone, johon ihmiset voivat tulla tarvittaessa

hiljentymään ja hakemaan hengen ravintoa siinä samalla, kun auto ja ihminen

tankataan fyysisesti, Heikki Strandén sanoo YleX:lle.

Tsasouna tunnetaan myös nimellä säässynä ja sanaa on

käytetty Karjalassa. Se tarkoittaa ortodoksista rukoushuonetta, pientä

kappelia.

Heikki Strandénin hallussa oleva ABC-aseman havainnekuva 1990-luvulta. Kuvakaappaus Ylen Ruoka Suomi -ohjelmasta.

"Maata oli tarkoitus varata runsaasti"

ABC-johdon suunnitelmissa ollut uskontokuntia yhdistävä

huoltoasemahanke oli tarkoitus sijoittaa Mikkeliin, Kenkäveronniemeen, joka

sijaitsee noin kilometrin päässä kaupungin keskustassa sijaitsevasta torista.

- Sitä maata oli tarkoitus varata sen verran runsaasti, että

myös roomalaiskatoliset saisivat rakentaa kappelin ja juutalaiset synagogan.

Meillä ei ollut määrään mitään kattoa. Se olisi ollut kirkkokuntien tahdosta

kiinni. Ne ketkä olisivat halunneet tulla, heille olisi annettu tällainen

mahdollisuus, Strandén sanoo.

Tontti sijaitsee valtatie 5:n varrella, ja se on vanhan

pappilan vieressä. Strandén kertoo seudun yhdistäneen eri kulttuureja Suomessa

jo kauan ennen kuin ABC-pihat täyttävät polttomoottoreilla kulkevat autot

olivat yleisiä.

- Tontti on vesistön rannalla ja se on historiallisesti

hyvin mielenkiintoinen. Aikoinaan, kun ei ollut teitä, muuta kuin vesiteitä,

niin idän, lännen, pohjoisen ja etelän kauppiaat kohtasivat Kenkäverossa,

Strandén sanoo.

Hengenravintoa tarjoava ABC-asema oli suunnitteilla noin kilometrin päähän Mikkelin keskustasta. // Kuva: Google Maps / Muokkaus YleX, JP Panttila

Mallia maailmalta

ABC-ketjun entinen johtaja Heikki Strandén kertoo, että

uskontokuntia yhdistävään huoltoasemaan saatiin mallia ulkomailta.

Samantyyppisiä ratkaisuja on hänen mukaansa tullut vastaan esimerkiksi

kauppakeskuksissa sekä joillakin huoltoasemilla. Hän on nähnyt

"On tuolla maailmalla nähty rekka-autossa olevia kirkkojakin eli kuljettavat ovat saaneet mennä rekka-auton takakonttiin hiljentymään"

niissä

hiljentymispaikkoja.

- On tuolla maailmalla nähty rekka-autossa olevia

kirkkojakin eli kuljettavat ovat saaneet mennä rekka-auton takakonttiin hiljentymään, Strandén sanoo.

Entinen ABC-ketjujohtaja sanoo, että Mikkelin

kappeli-moskeija-myymälä-huoltamon kehittelyssä oli mukana kansainvälistä

näkemystä muutenkin. Hän nostaa esille arkkitehdin nimeltä Luc Martinez, joka

oli alun perin Marokosta, mutta päätynyt Suomeen 1960-70-luvulla, opiskeltuaan

ensin Ranskassa.

- Se oli sattuman kauppaa, että me sitten kohdattiin. Oli

onni, että saimme kansainvälistä ajattelua omaava henkilö tuohon hankkeeseen

mukaan, Strandén kertoo.

"Idea on relevantti vieläkin"

Mikkelin moskeijat, tsasounat ja muut kappelit yhdistävä

huoltoasemahanke ei kuitenkaan koskaan toteunut. Se olisikin ollut ainoa

laatuaan, Strandén kertoo, sillä rukoushuoneita ei ollut tarkoitus tuoda ketjun

muiden asemien pihapiiriin.

- Hanke eteni sillä tavalla, että me emme saaneet sitä

tonttia haltuun, emme päässeet sitä ostamaan, Strandén sanoo.

"Suomesssa näyttää yhä tänäkin päivänä olevan henkistä pahoinvointia tien päällä"

Myös opetus- ja kulttuuriministeriön asiantuntijat olivat

miettineet toisenlaisen kohtalon ABC:n tavoittelemalle tontille. Museovirasto

halusi aloittaa kaivaukset Kenkäveronniemessä, sillä alueella on ollut asutusta

jo rautakaudella, minkä katsotaan alkaneen 500 vuotta ennen ajanlaskun alkua.

ABC ei siis lopulta saanut kaupungilta kaavoitustukea suunnitelmalleen.

Heikki Strandén on nykyään eläkkeellä, mutta hän kertoo

seuraavansa aktiivisesti ABC-ketjun ja huoltamoalaan liittyviä tapahtumia.

ABC-aseman viereen suunnitellut rukoushuoneet eivät kuulosta hänen mielestään

yhtään hullummalta idealta tänäkään päivänä.

- Mielestäni tuo idea on relevantti vieläkin, koska

Suomesssa näyttää yhä tänäkin päivänä olevan henkistä pahoinvointia tien päällä

ja muutoinkin. Tällainen mahdollisuus mennä hiljentymään sinne, missä kokee

saavansa apua, Strandén sanoo.

Entinen ABC-ketjujohtaja näytti alun perin moskeijan ja

tsasounan sisältävän havainnekuvan Ylen Ruoka Suomi –ohjelman 4. jaksossa, jossa hän

kertoi siitä, miten ketju on saavuttanut nykyisen menestyksen.