Tästä on kyse Perhevapaat jakautuvat äitiyslomaan (4kk), isyysvapaisiin (9vkoa) ja vanhempainvapaaseen (6kk). Vanhempainvapaan voi pitää isä tai äiti.

Perhevapaiden jälkeen kumpi tahansa vanhemmista voi jäädä hoitovapaalle, kunnes lapsi on kolme vuotias.

THL esittää, että äidille osoitettaisiin 6 kuukauden vapaa, isälle 6 kuukauden vapaa ja lisäksi vanhemmat voisivat valita, kumpi pitää kolmannen 6kk vapaajakson.

Mikkeliläinen Jaakko Palmunen kiiruhtaa haastatteluun lapsen lääkärikäynniltä. Tarkoitus oli tavata Palmusen kotona, mutta siellä muu perhe makaa noroviruksen kourissa. Palmunen itsekin tervehtyi vasta pari päivää sitten.

Palmusella on neljä lasta, kaikki alle kouluikäisiä. Hän on pitänyt jokaisen lapsen syntymän jälkeen kaikki mahdolliset isyysvapaat eli kunkin vauvan kohdalla yhdeksän viikkoa.

– Olen kerännyt viime vuodet Vuoden työntekijä -palkintoja, kun olen tämän tästä jollakin perhevapaalla, Palmunen naurahtaa.

Kolmannen lapsen synnyttyä perhe päätti, että isä jää pitemmäksi aikaa kotiin. Isyyslomaa, vanhempainvapaata ja hoitovapaata yhdistelmällä Palmunen pystyi olemaan yhdeksän kuukautta koti-isänä.

– Suosittelen. Se oli hyvää aikaa. Lasten kanssa on mukava olla.

Jaakko Palmunen hoitaa päivittäin lasten päiväkotiin viemisen ja sieltä hakemisen. Esa Huuhko/Yle

Isien on ollut mahdollista jäädä vanhempainvapaalle jo vuodesta 1985 saakka. Silti THL:n ja Kelan lapsiperheille tekemän kyselytutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan kolmannes perheistä ei edes tiedä, että isänkin on mahdollista jäädä kotiin äidin sijaan. Jaakko Palmusen valinta on harvinaisuus.

Muun muassa siksi eduskuntavaalien alla puhutaan siitä, pitäisikö perhevapaita uudistaa niin, että vapaat osoitettaisiin nykyistä tasapuolisemmin erikseen isille ja äideille.

Parhaana aamuna lämmitin kahvin neljä kertaa mikrossa, ja silti se jäi juomatta. Neljän lapsen isä Jaakko Palmunen

Palmuselle on aina ollut itsestään selvää olla lasten arjessa mukana siinä missä äitikin. Koti-isäksi jääminen ei siksi ollut hyppy tuntemattomaan.

Etukäteen mietitytti lähinnä se, olisivatko päivät pitkiä ja tylsiä, puolison kotiin odottelua. Eivät olleet.

– Päivät menivät ihan hetkessä. Kun aamutoimet oli tehty ja vähän leikitty, pitikin olla jo ruokaa tekemässä. Sitten vähän touhuttiin ja olikin jo välipala. Sitten äiti tulikin jo kotiin.

– Parhaana aamuna lämmitin kahvin neljä kertaa mikrossa, ja silti se jäi juomatta.

Suurin syy Palmusen haluun jäädä kotiin lasten kanssa oli se, että ehtisi olla lasten kanssa kun he ovat pieniä. Hän ei halunnut joutua harmittelemaan myöhemmin olleensa aina töissä.

– Normaalissa arjessa ei ehdi tehdä kuin perushuollon lapsille. Ruoka ja pikaleikit ja pikkukakkonen ja nukkumaan. Varsinkin jos tekee pitkää työpäivää tai on harrastuksia, niin ei siinä ehdi olla lasten kanssa oikeasti.

Iso perhe tarvitsee ison auton, jotta kaikki lapset mahtuvat kyytiin. Esa Huuhko/Yle

Niina Palmunen oli ollut lasten kanssa kotona jo neljä vuotta ennen kuin vuoro vaihtui isälle. Isä-Palmunen muistaa kuittailleensa ennen koti-isänä oloaan joskus siitä, että kotona vallitsi kaaos.

– Ei siinä siivoamaan ehtinyt, jos halusi olla lasten kanssa. Sukkia ehtii poimimaan lattialta sittenkin, kun lapset ovat isompia, Jaakko Palmunen sanoo.

Koti-isänä Palmunen hoiti kaiken arjen rullaamiseen liittyvän, myös neuvolakäynnit, puheterapiat, muskarit ja taaperojumpat. Alunperin oli tarkoitus, että hän pitäisi huolen myös lasten vaatehankinnoista, mutta äiti ei osannutkaan laskea niitä naruja käsistään.

"Opin tuntemaan lapset paremmin"

Monissa perheissä ajatellaan yhä, että lastenhoito on enemmän äitien tehtävä, isä puolestaan on perheen elättäjä. Palmunenkin tunnustaa, että ensimmäisen lapsen ollessa vauva ajatus isän muskariin menosta tuntui nololta.

– Kai se oli se, että on ainoa isä äitien keskellä. Toisen lapsen kohdalla taaperojumpassa käydessä mukana oli jo toinenkin isä.

Nykyään Palmunen näkee isiä touhuamassa lasten kanssa paljon enemmän kuin ennen. Taaperojumpassakin kävi lopulta niin, että isiä oli usein enemmän kuin äitejä. Palmunen arvelee sanan kiirineen, että jumpassa on muitakin isiä, jolloin uusia isiä rohkaistui mukaan.

Jaakko ja Niina Palmunen eivät kokeneet arjen mullistuneen, vaikka kotiin jäikin isä äidin sijaan. Esa Huuhko/Yle

Isien kynnystä jäädä vapaille voi nostaa se, että monessa perheessä äidin ajatellaan olevan ykkösvanhempi. Isät pelkäävät, etteivät pärjää lapsen kanssa ilman äitiä.

Palmustenkin kotona vitsailtiin, kuinka isän käy, kun kolme muksua vilistää menemään ja äiti on koulussa. Jaakko Palmunen itse oli luottavainen siihen, että kaikki sujuu hyvin. Lastenhoito ei ole rakettitiedettä.

– Jos on ollut lasten normi-ilta arjessa mukana, päiväarki ei ole sen kummempaa. Useammin Niina soittaa kotoa minulle kuin minä Niinalle.

Esa Huuhko/Yle

Palmusen mielestä parasta kotona olemisessa oli oppia tuntemaan lapsiaan paremmin. Erilaiset luonteenpiirteet tulivat esiin paremmin kuin ennen. Lapsen asioihin pystyi paneutumaan kunnolla, mikä auttoi ymmärtämään lasta.

– Se auttoi lapsen pään sisään pääsemistä, että mitä siellä liikkuu. Ja varmaan lapsellekin on tärkeää huomata, että isänkin kanssa voi keskustella.

Suurin syy, miksi yhä vain harva isä jää kotiin, on perheen taloudellinen tilanne. Jos vaimo on ylempi toimihenkilö tai johtaja, on isän kotiin jääminen todennäköisempää kuin silloin, jos vaimo on vaikkapa opiskelija, kuten Niina Palmunen. Jaakko Palmunen ei olisi voinut jäädä koti-isäksi ilman säästöjä.

– Rahaa paloi yllättävän paljon.

Myös isän työelämä vaikuttaa kotiin jäämiseen. Palmunen on maanmittausinsinööri. Hänen työnantajansa suhtautuu ymmärtäväisesti perhevapaisiin.

Tilanne on kokonaan toinen jos sattuu olemaan vaikkapa yrittäjä.

Jaakko Palmunen ja tytär Viida Palmunen. Esa Huuhko/Yle

Maatalousyrittäjä-isä: "Jos jäisin kotiin, tili menisi 50 tonnia miinukselle"

Mikkelin Ristiinassa maatalon tuvassa kahdeksan kuukauden ikäinen Otso-vauva kurkottaa isänsä Juho Vesalaisen syliin. Otso on äidin, Virpi Lapin kanssa päivät kotona, kun Vesalainen on töissä. Jo silloin, kun Otso syntyi, oli selvää, että äiti jää vauvan kanssa kotiin.

– Olen maatalousyrittäjä. Jos olisin jäänyt kotiin, olisi varmaankin pitänyt myydä kalustoa pois ja ilmoittaa ihmisille, että hankkikaa joku muu auraamaan tiet ja tekemään heinät. Ja tili olisi mennyt 50 tonnia miinukselle, Vesalainen sanoo.

"Otso on leppoisa vauva. Paitsi silloin kun alkaa karjua", Juho Vesalainen nauraa. Kalle Purhonen / Yle

Myös Lappi on yrittäjä, mutta fysioterapeuttina hänen oli helpompi laittaa yritystoiminta tauolle kuin Vesalaisen. Hän myös halusi olla se, joka jää kotiin.

Perheen arki pyörii niin, että isä hoitaa Otson aamuisin, keittää puurot ja vaihtaa vaipat. Päivällä hän saattaa piipahtaa kotona, jos työt sallivat. Illat ja viikonloput ollaan yhdessä.

Vesalainen ei ole pitänyt lainkaan isyysvapaita.

– En voi olla pois töistä kuin yksittäisiä päiviä. Joskus voin jonkun pyytää urakoimaan jonkun homman jos tarvitsee, ja maksan laskun. Pyöritän tätä itsenäisesti, palkollisiin ei ole mahdollisuuksia.

Virpi Lappi ja Juho Vesalainen kokevat olevansa tasapuolisesti vanhempia, vaikka Vesalainen onkin päivät töissä ja Lappi kotona Kalle Purhonen/ Yle

Useat puolueet ja THL ovat sitä mieltä, että isille pitäisi kiintiöidä nykyistä enemmän perhevapaita. Tällä hetkellä isälle on osoitettu 9 viikkoa isyysvapaata ja äidille neljä kuukautta. Sen lisäksi kumpi vain voi olla puoli vuotta vanhempainvapaalla.

THL:n esittämässä mallissa (siirryt toiseen palveluun) sekä isälle, että äidille osoitettaisiin kummallekin oma kuuden kuukauden vapaakiintiönsä. Lisäksi olisi vielä kuuden kuukauden jakso, jonka voisi pitää kumpi vain.

Lappi ja Vesalainen eivät ole vielä päättäneet, jääkö Lappi hoitovapaalle vai palaako töihin. Kalle Purhonen / Yle

Lappi ja Vesalainen toteavat, että heillä THL:n mallissa kävisi niin, että isälle osoitettu puolivuotinen jäisi pitämättä.

– Mutta on se jännä, että isän ja äidin vanhempainvapaa-ajassa on vielä niin suuri ero. Miksei sitä voisi vähän tasapuolistaa, Vesalainen pohtii.

Lapin vanhempainvapaa loppuu muutaman viikon päästä. Lappi haluaisi jatkaa hoitovapaalla kotona Otson kanssa. Perhe miettii nyt, onko se taloudellisesti järkevää. Kotihoidon tuki on maksimissaan 519,41 euroa ennen veroja.

Lappi on jo pikkuhiljaa ryhtynyt tekemään yrityksestään uudelleen näkyvää. Paljon täytyy aloittaa alusta, vaikka vanhojakin asiakkaita on.

– Mielenkiinnolla kuuntelen, mitä poliitikot näistä aiheista puhuvat, Lappi toteaa.

Perhevapaat hajottavat poliitikkojen mielipiteitä – myös puolueiden sisällä

Perhevapaiden uudistamisesta on puhuttu jo vuosia. Viime hallituskaudella uudistus kaatui, ehkä rahan puutteeseen, ehkä vanhoillisiin ajatuksiin miesten ja naisten rooleista. Nyt vaalien läheisyys on antanut keskustelulle uutta potkua.

Ylen vaalikoneessa (siirryt toiseen palveluun)punavihreä laita haluaisi kiintiöidä perhevapaat tasan äitien ja isien kesken. Kokoomuksen ja keskustan riveissä mielipiteet hajoavat. Oikea laita vastustaa kiintiöimistä.

Mikko Airikka | Yle

Perhevapaiden kiintiöimisen kannattajat ovat ajattelevat, että se parantaisi isien asemaa perheissä ja äitien asemaa työelämässä. THL:n tutkimukset aiheesta puoltavat näkemystä.

THL:n tutkimuspäällikkö Johanna Lammi-Taskulan mukaan isille korvamerkityt vapaat ovat tähänkin asti kannustaneet isiä vapaille. Hän arvelee, ettei isän ja lapsen välille pääse välttämättä syntymään arkista varmuutta ja rutiinia, jos isä ei vietä lapsen kanssa yksin aikaa kotona kuin lyhyissä pätkissä.

Naisilla puolestaan etenemismahdollisuudet uralla ja palkkakehitys voivat huonontua, jos äiti on pitkään kotona.

Perhevapaiden kiintiöimistä vastustavat uskovat, että perheillä täytyy olla itsellään vapaus valita, kuka lasta kotona hoitaa. Perheiden tilanteet ovat erilaisia.

Juho Vesalainen pitää huolen, ettei tee jatkuvasti pitkää päivää työssään yrittäjänä. Aikaa täytyy jäädä perheelle. Kalle Purhonen / Yle

Neljän lapsen isä Jaakko Palmunen ei tunnusta poliittista väriä, mutta hän ei usko, että vapaita kiintiöimällä voisi vaikuttaa siihen, miten vanhemmuus perheessä toteutuu. Halu olla perheen arjessa lähtee isästä itsestään.

– Jos äiti tai isä on omasta tahdostaan kotona, silloin tasa-arvo toteutuu. Pitääkö sitä kenenkään pakottaa tai taulukosta katsoa, että nyt, kun on kumpikin ollut yhtä paljon kotona niin ollaan tasa-arvoisesti vanhempia?, Palmunen pohtii.

Maatalousurakoitsija Juho Vesalainen uskoo, että vaikka äiti on nyt Otso-vauvan kanssa enemmän, osat saattavat vielä vaihtua.

– Otso oli jo yhtenä päivän traktorissa mukana. Voi olla, että koneet ja iskän työ alkaa kiinnostaa, kun ikää tulee lisää.

Aiheesta voi keskustella tänään klo 20 saakka.

Lue lisää

Perhevapaiden uudistus yskii, mutta on harhaa syyttää siitä vain miehiä: "Mielelläni päästäisin puolison töihin ja hoitaisin lapsia kotona"

Nordean yllättävä laskelma: Isyysvapaan pitäminen kannattaa myös taloudellisesti

Tuntuuko, että pyörität kodin arkea yksin? Näillä neuvoilla voit saada puolisosi havahtumaan apuun