Ensin Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi maaliskuun alussa raskaat tullit Kiinasta tuotavalle teräkselle ja alumiinille.

Kiina vastasi pääsiäisen alla ilmoittamalla maailman kauppajärjestölle WTO:lle asettavansa jopa 25 prosentin tuontitullit 128:lle amerikkalaistuotteelle. Listalta löytyvät muun muassa sianliha, pähkinät ja etanoli. Tulleilla aiotaan kerätä yli 600 miljoonaa dollaria noin 2,5 miljardin arvoisesta tuonnista.

Trumpin vastausta odotetaan vielä tällä viikolla. Se vie nokittelun askelta pitemmälle.

Tulevilla tulleilla rangaistaan uutistoimisto Reutersin mukaan 50–60 miljardin dollarin arvoista tuontia, eikä nyt puhuta viineistä tai pähkinöistä: tullit koskevat todennäköisesti huipputekniikan tuotteita, jotka ovat syntyneet Kiinan teollistamisohjelman tuloksena. Yhdysvalloissa väitetään, että tämä ohjelma on rikkonut sopimattomalla tavalla amerikkalaisyritysten tekijänoikeuksien suojaa.

Kiina ilmoitti keskiviikkona 4. huhtikuuta vastauksestaan: 106 tuotteen listalla ovat mm. soijapavut, henkilöautot, viski – ja lentokoneet. Tulli on 25 prosenttia, ja se kohdistuu 50 miljardin dollarin arvoiseen tuontiin Yhdysvalloista.

Yhdysvaltain suurimman vientiteollisuuden alan, lentokoneteollisuuden, pahin pelko on siis toteutumassa. Kiinan vastatoimet kohdistuvat sen tuotteisiin ja yrityksiin, ennen muita maailman suurimpaan matkustajakoneiden valmistajayritykseen Boeingiin.

Panokset ovat valtavat. Boeing on arvioinut maailman lentoyhtiöiden ostavan seuraavien kahden vuosikymmenen aikana 41 000 suihkukonetta. Noin 7 200 niistä myydään Kiinaan.

Boeingin tilauskirjat pullistelevat. Joka viides lähes 6 000 tilatusta koneesta on myyty Kiinaan.

Alan kauppaa käydään toiseenkin suuntaan, mutta kovin vähän. Kiinassa tehtyjen osien osuus amerikkalaisissa matkustajakoneissa on pieni.

Boeingilla on Kiinan Zhuhaissa kokoonpanotehdas, joka työllistää yli 6 000 henkeä. Se on kuitenkin aivan liian pieni korvaamaan tuontia Kiinan markkinoille, jos ne suljetaan tulleilla.

Nyt ehdotettu 25 prosentin tulli tekisi Boeingit liian kalliiksi kiinalaisille lentoyhtiöille ja tyrehdyttäisi kaupankäynnin. Yhdysvalloissa tätä vaihtoehtoa pelätään nyt tosissaan. Kiinalaisten tilausten menettäminen merkitsisi kymmenien tuhansien työpaikkojen katoamista USA:ssa ja valtavaa heilahdusta maailman lentokonemarkkinoilla

Se merkitsisi myös äkkipysäystä Kiinan lentoliikenteen vahvaan kasvuun. Kiinalaisyhtiöt eivät nimittäin millään pystyisi hankkimaan koneitaan muualta.

Boeingin ainoa kilpailija, eurooppalainen Airbus, on myynyt tilauskirjansa yhtä täyteen kuin Boeing. Airbusilla ei ole mitään mahdollisuuksia korvata Boeingia kiinalaisyhtiöiden lentokonetoimittajana.

Vastapuolta huidotaan silmittömästi aseilla, jotka aiheuttavat omille joukoille yhtä suurta vahinkoa.

Omaa lentokonetuotantoa Kiinassa ei ole. Lentokoneteollisuus on yksi maan painopistealoista, mutta tuotekehitys on tähän mennessä tuottanut vasta yhden, prototyyppiasteella olevan, pienen, lyhyiden matkojen Comac-koneen.

Siitä ei ole Boeingin leveärunkoisten jättien eli 777- ja 787 Dreamlinereiden korvaajaksi.

Kiina ja Venäjä puuhaavat yksissä tuumin uutta, leveärunkoista matkustajakonetta. Hanke on vasta piirustuslaudalla, eikä sen tulevaisuudesta kannata paljon vetoja lyödä.

Näin ollen tullien periminen Boeingin matkustajakoneista osoittaa, kuinka tosissaan Peking on tähän kauppasotaan lähtenyt.

Kauppasodilla – kuten muillakin sodilla – on kuitenkin semmoinen ikävä taipumus, että jossakin vaiheessa vastapuolta huidotaan silmittömästi sellaisillakin aseilla, jotka aiheuttavat omille joukoille ihan yhtä suurta vahinkoa.

Ja kauppasota Pekingin ja Washingtonin välillä nyt on selvästi eskaloitumassa. Trump on jopa pitänyt sitä hyvänä asiana ja sanonut, että kauppasodat ovat helppoja voittaa.

Trumpin hallinnolle ja Boeingille lentokonetullit ovat paitsi valtava, myös ironinen takaisku.

Trump nimittäin määräsi aiemmin tänä vuonna Boeingin aloitteesta yli 200 prosentin tullit Kanadassa tehtäville Bombardierin uusille C-sarjan matkustajakoneille. Tullipäätös tehtiin pian sen jälkeen, kun Airbus oli ottanut hoteisiinsa koko C-sarjan.

Tulli olisi pysäyttänyt koneiden viennin Yhdysvaltoihin. Sen perimisestä jouduttiin kuitenkin luopumaan sen jälkeen, kun Yhdysvaltain kauppakomissio totesi, ettei C-sarja vaarantanut Boeingin kaupallisia etuja. Amerikkalaisjätti ei valmista niin pieniä koneita.

Juttu on julkaistu 4.4.2018 kello 12.21 ja sitä on päivitetty kello 13.13: Lisätty tieto, että Kiina ilmoitti 4. huhtikuuta 25 prosentin tulleista, ja päivitetty asia tekstiin.