Taksiuudistuksesta on kulunut vuosi eikä luvattuja muutoksia ole tapahtunut.

Näin kuljettajat kommentoivat muuttunutta taksilakia tasan vuosi sitten. Iltalehti

Suomen Taksiliitto kertoo tasan vuosi taksiuudistuksen jälkeen, että taksipalveluiden käyttö ei ole lisääntynyt uudistuksen myötä. Päinvastoin taksien käyttö on vähentynyt ja kuluttajien luottamus niitä kohtaan on heikentynyt.

Taksiuudistuksessa luovuttiin muun muassa matkan enimmäishinnasta, koulutusvaatimuksesta ja kokemuksesta, taksivalosta, päivystysvelvoitteesta sekä taksamittarista.

Taksien määrä on lisääntynyt vuodessa, mutta myös laatuvaihtelut ovat kasvaneet.

– Suomalaiset eivät viitsi kilpailuttaa takseja, vaan ensimmäiseen taksiin myönnytään ja se voikin olla kalliimpi, Lähitaksin toimitusjohtaja Juha Pentikäinen sanoo.

Suomen Taksiliiton mukaan uusia taksilupia on myönnetty vuoden aikana 4 377.

Kuluttajan ei tarvitse valita ensimmäistä taksia jonosta. Timo Marttila

Yli puolet pitää uudistusta huonona

Suomen Taksiliiton teettämän tutkimuksen mukaan 12 prosenttia kuluttajista pitää lakiuudistusta hyvänä asiana. Ennen uudistuksen voimaan tulemista sama luku oli kaksinkertainen.

Yli puolet eli 53 prosenttia pitää uudistusta huonona asiana.

Kun uudistus tuli voimaan, oletettiin, että alle 35-vuotiaat lisäävät taksipalveluiden käyttöä. Toisin kävi.

Nyt kaikki asiakasryhmät, kuten alle 35-vuotiaat, kaupunkilaiset ja maaseudulla asuvat, ovat vähentäneet taksipalveluiden käyttöä.

Juha Pentikäisen mukaan suomalaisten taksien luottamus pitää palauttaa. Oona Mynttinen

Tämä johtuu Juha Pentikäisen mukaan kuluttajien epätietoisuudesta. Samalla, kun epätietoisuus on kasvanut ja luottamus heikentynyt, kuluttajien oma vastuu on kasvanut.

– Kuluttajat eivät esimerkiksi tiedä, minne ottaa yhteyttä, jos heitä on kohdeltu huonosti.

Pentikäinen kertoo myös uudesta ilmiöstä.

– Lähitaksiin soitettujen puheluiden määrä on kasvanut, mutta kuluttajat eivät soita tilatakseen taksia, vaan kysyäkseen, miten taksipalvelut toimivat. Kuljettajat ovat kertoneet, että asiakas saattaa kysyä, saako taksiin tulla.

Olisiko uudistus pitänyt jättää tekemättä?

Taksiliiton toimitusjohtaja Timo Koskinen toivoo, että uudistuksessa olisi edetty pienin askelin eikä vallankumouksellisesti yhdellä rytinällä. Hänen mielestään nyt virheitä on vaikeampi korjata.

Koskinen ei halua palata vanhaan malliin, sillä taksiuudistuksessa on myös paljon hyvää. Esimerkiksi pakolliset päivystykset ovat poistuneet, jolloin kuskin ei tarvitse turhaan odotella asiakkaita.

Lisäksi tarjonta on lisääntynyt varsinkin pääkaupunkiseudulla ja isoissa kaupungeissa. Kuljettajat ovatkin siirtyneet pienistä kunnista suurempiin keskittymiin. Tämä on vastapainoksi aiheuttanut saatavuusongelmia pienemmille paikkakunnille.

Hallitusohjelmassa tartutaan kahteen taksipalveluihin liittyvään ongelmaan: harmaaseen talouteen ja turvallisuuteen.

Lähitaksin toimitusjohtaja Juha Pentikäinen korostaa, että harmaan talouden kitkeminen on ensisijaisen tärkeää. Tällä hetkellä taksikuitti saattaa olla ruutupaperille rustattu kuittaus. Myös luottamus pitää palauttaa.

– Suomalainen taksi on ollut äärettömän turvallinen ja on varmasti sitä edelleen, mutta julkisuudessa esillä olleet tapaukset voivat nostaa epäluottamuksen henkeä, Timo Koskinen komppaa Pentikäistä.

Timo Koskinen toivoo lisää yhteistyötä viranomaisten ja toimijoiden kanssa. Oona Mynttinen

Suomen taksilaki onkin yksi liberaaleimpia koko Pohjoismaissa. Pentikäinen ja Koskinen toivoisivat, että jatkuvaan y-tunnusten vaihtoon, taksien tunnistamiseen ja taksamittareiden pakollisuuteen puututtaisiin.

Myös taksipalveluiden hinnat ovat olleet usein esillä. Ennen uudistusta povattiin, että hinnat laskisivat, mutta niin ei käynyt.

– Se on harmi. Ei ole kuitenkaan mahdollista, että Suomeen tulisi euron takseja, Juha Pentikäinen sanoo.