Suomen ja Venäjän puolustushallintojen välinen ympärivuorokautinen puhelinlinja perustettiin Itämerellä lisääntyneen sotilaallisen toiminnan vuoksi.

Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen kertoo videolla kuumasta linjasta Helsingin ja Moskovan välillä.

Torstaina uudessa virassaan aloittanut puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivinen tuli pitämässään tiedotustilaisuudessa maininneeksi ohimennen puolustusvoimien käytössä olevan ”kuuman linjan Moskovaan”.

Iltalehti kysyi Kiviseltä yksityishaastattelussa enemmän Suomen ja Venäjän puolustushallintojen välisestä kuumasta linjasta, jonka olemassaolosta ei ole paljoa julkisuudessa puhuttu.

– Se on siis tällainen suora linja meidän Pääesikunnasta heidän kansallisen puolustuksen johtokeskukseen. Se on sitä varten, että jos tapahtuu joku poikkeuksellinen tilanne vaikka tuossa Itämerellä, voidaan kommunikoida väärinkäsitysten välttämiseksi, Kivinen kertoi.

Puolustusministeriö tiedotti linjan avaamisesta lyhyesti marraskuussa 2017. Ministeriön mukaan ympärivuorokautinen puhelinlinja on olemassa ”erilaisia onnettomuus-, häiriö- ja poikkeustilanteita varten”.

Aloite linjan perustamiselle tuli puolustusministeriön mukaan kun kansliapäällikkö Jukka Juusti ja Venäjän varapuolustusministeri Aleksandr Fomin tapasivat Moskovassa keväällä 2017.

– Ei ole tarvinnut kertaakaan linjaa käyttää. Sitä kyllä testataan päivittäin, kenraali Kivinen kertoi IL:lle.

Kenraalin mukaan linja päätettiin avata Itämeren alueella viime vuosina lisääntyneen sotilaallisen toiminnan vuoksi.

– Pohdittiin vähän molemmin puolin, että tässä vaiheessa on järkevää tehdä näin. Kun sotilaallinen aktiviteetti kasvaa, erilaiset epätoivotut tapahtumat saattavat olla mahdollisia.

Kenraali Timo Kivinen on uusi puolustusvoimain komentaja. Fanni Parma

Suurimmat haasteet

IL kysyi Kiviseltä myös, mitkä ovat hänen mielestään Suomen kolme suurinta turvallisuushaastetta.

Kysymyksellä viitattiin entisen puolustusministeri Jyri Häkämiehen (kok) taannoin ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan vastaus on ”Venäjä, Venäjä ja Venäjä”.

Uusi komentaja vastasi kysymykseen hieman varovaisemmin. Hän korosti itse katsovansa asiaa ulkoisen turvallisuuden kannalta.

– Hybridihaasteet, eli monialaiset uhat, joiden hallinta vaatii useamman toimijan kykyjä, eli puolustusvoimien ja muiden viranomaisten. Se on asia, mihin meidän pitää jatkossa panostaa, Kivinen sanoi.

Sotilaallisesta näkökulmasta tilanne ei komentajan mukaan ole viime vuosina tai edes vuosikymmeninä muuttunut merkittävästi.

– Jos ympäristössä on sotilaallista potentiaalia, aina pitää täällä kotimaassa kehittää omaa puolustuskykyä niin, että tilanteessa kuin tilanteessa on kyky Suomen kansalaisia ja Suomea puolustaa.