Anssi Mikkola ja Ronja Darth kävivät 1 kuukauden ikäisen lapsensa kanssa Espoon keskuksen neuvolassa.

Anssi Mikkola ja Ronja Darth kävivät 1 kuukauden ikäisen lapsensa kanssa Espoon keskuksen neuvolassa. Kristiina Lehto / Yle

Anssi Mikkola ja Ronja Darth ovat nuori pari Espoosta.

Perheen isä on asunut aiemmin Helsingissä ja Vantaalla. Veri veti kuitenkin takaisin Espooseen, kun oli perheen perustamisen aika.

Perheeseen syntyi ensimmäinen lapsi kesän alussa. Espoon kaupungin neuvolapalvelut ovat ehtineet tulla nuorelle parille jo tutuksi.

– Henkilökunta on ollut tosi mukavaa. Aina on saatu apua, kun on tarvinnut. Toivottavasti näin on myös jatkossa, Mikkola sanoo.

Espoon malli kiinnostaa Japanissa asti

Espoon kaupunki on viime vuosina kehittänyt määrätietoisesti neuvola- ja lapsiperhepalveluita.

– Meillä on neuvola- ja muissa lapsiperhepalveluissa yhtenä kantavana ajatuksena se, että pyritään vanhempien kanssa yhteistyössä löytämään lapsen ja koko perheen vahvuudet, joita sitten tuetaan ja vahvistetaan, sanoo Espoon keskuksen neuvolatoiminnan osastonhoitaja Pia Sinkkonen.

Erityistä Espoon neuvola- ja lapsiperhepalveluissa on myös henkilökunnan erityisosaaminen.

Espoossa neuvolapalveluja tehdään yhteistyössä lapsiperhepalveluiden kanssa, sanoo Espoon keskuksen neuvolatoiminnan osastonhoitaja Pia Sinkkonen. Kristiina Lehto / Yle

Neuvoloissa on erikseen muun muassa imetysohjaajia ja raskaudenaikaisen diabeteksen hoitajia. Osa terveydenhoitajista on saanut myös lasten yökasteluun ja ummetukseen liittyvää koulutusta. Lisäksi osa neuvolan terveydenhoitajista on kouluttautunut seksuaalineuvojiksi.

Sinkkosen mukaan neuvolat ovat muuttuneet valtavasti perinteisestä "mitataan, punnitaan ja rokotetaan -maailmasta".

– Meillä on paljon erilaisia perheitä erilaisine tarpeineen. Esimerkiksi maahanmuuttajaperheitä, joilla on omanlaisensa asiat. Terveydenhoitajilta vaaditaan paljon osaamista, jotta he osaavat vastata näiden perheiden tarpeisiin.

Espoon neuvolapalvelut ovat saaneet jopa kansainvälistä julkisuutta, kun Japani kiinnostui Espoon mallista.

Japanissa syntyvyys on laskenut jo useamman vuoden ajan. Japani pyrki tekemään lasten hankkimisesta houkuttelevampaa ja kiinnostui Espoon tavasta tarjota neuvola- ja lapsiperhepalveluita.

Japanilaisia kiinnosti muun muassa neuvolan terveydenhoitajien harjoittama tiivis dialogi lapsiperheen vanhempien kanssa.

Espoosta kopioitu neuvolajärjestelmä on nyt laajalti käytössä Japanissa.

Espoo lapsiperheiden unelmakaupunki?

Espoon Kauklahdessa asuva Anni Lahtinen sai alkuvuodesta pojan.

Lahtinen pitää Espoota lähes unelmakaupunkina lapsiperheille.

– Erittäin hyviä kokemuksia. Olen saanut hyvin tukea ja apua, ja neuvolan henkilökunta on ottanut hyvin vastaan. Lähellä on myös hyvät leikkipuistot ja muita lapsiperheitä, niin löytyy myös leikkikavereita ja äidillekin seuraa.

Hetken mietinnän jälkeen Lahtinen löytää sentään jotain parannettavaa.

Anni Lahtisen Ahti-poika on runsaan puolen vuoden ikäinen. Kristiina Lehto / Yle

– Ehkä enemmän voitaisiin huomioida yksinhuoltajaäitejä. Voisi olla vielä erikseen opastusta niille äideille, jotka ovat kahdestaan lapsen kanssa, Lahtinen sanoo.

Myös Anssi Mikkolalla on pääosin hyvää sanottavaa Espoosta lapsiperhekaupunkina.

– Jos jotain saisin toivoa, niin kaipaisin ensimmäisen lapsen isänä vielä enemmän henkilökohtaista ohjausta ja tukea.

Lapsiperheiltä tuleva palaute otetaan tyytyväisenä vastaan Espoon neuvolan henkilökunnan keskuudessa.

– On tehty määrätietoisesti työtä lapsiperheiden hyväksi. Yksi osa tätä on ollut esimerkiksi se, että erikoissairaanhoidon palveluja on tuotu tänne neuvolaan. Se on helpottanut tuntuvasti lapsiperheiden arkea, sanoo osastonhoitaja Sinkkonen.

Sinkkosen mukaan pyrkimyksenä on myös aina huomioida isä ja kumppani tavavertaisina vanhempina.

Asiantuntija: "Lisää lapsi- ja perheystävällistä yhteiskuntapolitiikkaa"

Syntyvyyden kannalta katsottuna tilanne näyttää Suomessa synkältä.

Syntyvyys on laskenut jyrkästi jo vuosia.

Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta puhuu jo lapsikadosta.

Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta arvelee, että kuntien keskinäinen kilpailu lapsiperheistä kiristyy, jos syntyvyys jatkaa laskuaan. Mikko Koski / Yle

– Suomen tilanne on ihan poikkeuksellinen. Hedelmällisyydessä olemme jo niin alhaalla, että erotumme selvästi muista Pohjoismaista.

Jos Suomen tilannetta tarkastellaan hedelmällisyysluvun perusteella, niin Espoossa kehitys on ollut kuitenkin parempaa kuin keskimäärin koko pääkaupunkiseudulla ja muualla maassa.

Kokonaisuushedelmällisyysluku oli Espoossa viime vuoden lopulla 1,55. Pääakaupunkiseudulla vastaava luku oli keskimäärin 1,29 ja koko maassa 1,41.

Kokonaishedelmällisyysluku antaa arvion siitä, kuinka monta lasta tiettyyn väestöön kuuluva nainen saa koko elämänsä aikana. Mikko Airikka / Yle

Hiilamo näkee syntyvyyden vähenemiseen hyvin monenlaisia syitä yleisestä epävarmuudesta sopivan kumppanin etsimisen vaikeuteen.

Hän arvelee, että lapsiperheiden lukumäärän vähenemisen seurauksena voi olla se, että kunnat käyvät jatkossa entistä kovempaa kilpailua lapsiperheistä.

Kunnille lapsiperheet ovat arvokkaita muun muassa siksi, että ne ovat hyviä veronmaksajia ja tuovat kuntaan toimeliaisuutta.

Lapsiperheiden houkuttelemisessa kunnille keskeisiä kilpailuvaltteja ovat asuminen ja palvelut.

– Esimerkiksi Espoossa löytyy lapsiperheiden suosimia rivitaloja ja omakotitaloja. Asuminen on myös jonkin verran halvempaa ja väljempää kuin esimerkiksi Helsingissä. Toinen tärkeä kysymys lapsiperheiden houkuttelemiseksi ovat tietysti palvelut kuten neuvolat, päiväkodit ja koulut, Hiilamo sanoo.

Kun koko maassa lapsiperheiden määrä väheni vuosien 2014 ja 2018 välisenä aikana yli 11-tuhannella (11601), lisääntyi lapsiperheiden määrä samaan aikaan Espoossa lähes kahdella tuhannella (1816). Mikko Airikka / Yle

Espoo ja pääkaupunkiseutu ovat onnistuneet lapsiperheiden houkuttelemisessa. Ne ovat pystyneet viime vuosina lisäämään lapsiperheiden lukumäärää, vaikka syntyvyys on ollut laskussa.

Menettäjinä tässä kilpailussa ovat kasvukeskusten ulkopuolella sijaitsevat kunnat. Lisäksi osa lapsiperheistä on tullut pääkaupunkiseudulle maahanmuuton seurauksena.

Jatkossa Suomen kantaväestön syntyvyyden ei uskota palaavan menneiden vuosien tasolle.

Niinpä vaihtoehdoksi jää miettiä, miten kunnat saavat houkuteltua maahanmuuttajia perustamaan perheitä ja kasvattamaan lapsia ja tulevia veronmaksajia Suomeen.

Hiilamon mukaan kuntien pitäisi myös miettiä sitä, miten ne voivat huomioida paremmin lapsiperheiden toiveita palveluissa ja asumisessa.

"Kyllä tämä on ihan uskomaton matka"

Tällä hetkellä nuorten aikuisten parissa vallitsee jonkinlainen pelko siitä, miten lapsen hankkiminen muuttaa omaa elämää.

Myös Mikkolan ystäväpiirissä vain harva on päätynyt hankkimaan lapsia.

Mikkola on itse tällä hetkellä 34-vuotias.

– Itselle on ollut kuitenkin itsestäänselvyys, että haluan jossain vaiheessa elämää perheen perustaa.

Mikkolan mielestä nuoret aikuiset tarvitsisivat rohkaisua rikkoa vallitsevia käsityksiä lasten hankkimisesta.

– Työ ja perhe eivät ole toisiaan poissulkevia vaihtoehtoja. Työnantajat pystyvät nykyään joustamaan monella tavalla. Itse esimerkiksi teen monesti etätöitä, sanoo Mikkola.

Hän myöntää itsekin olevansa uraohjautunut, ja haluaa olla sitä myös jatkossa.

Noin 25-vuotiaana on hyvä pohtia, haluaako joskus lapsia. Päälle kaksikymmenvuotiaalla kaikkein hedelmällisin ikä on jo takana. Kristiina Lehto / Yle

Tuoreen isän mielestä on sääli, jos nuoret parit luopuvat lastenhankkimisesta siksi, että heillä ei ole ollut riittävästi tietoa ratkaisunsa pohjaksi.

– Kuukauden kokemuksen pohjalta voin sanoa, että kyllä lapsen hankkiminen kannattaa. Kyllä tämä on ihan uskomaton matka!

Lue myös:

Tutkimus: Syy syntyvyyden laskuun psykologinen eikä taloudellinen

Heikki Hiilamon kolumni: Ilman päättäväistä politiikkaa lapsiperheet jäävät yhä pahemmin eläkeläisten jalkoihin