Kelkka Olkiluoto 3:n ydinvoimalan työmaalla on kääntynyt sitten helmikuun 2014. Kaksi vuotta sitten työmaalta kantautui uutisia, jotka kertoivat laitostoimittaja Arevan passittavan työntekijöitään kotiinsa Ranskaan.

Töiden keskeytymisen syynä olivat keskeneräiset automaatiosuunnitelmat ja kiista hankkeen myöhästymiskustannuksista ydinvoimalan tilaajan Teollisuuden Voima TVO:n kanssa.

Viime aikoina kuitenkin työmaalta on kuulunut uutisia, joiden mukaan työt työmaalla etenevät nopeassa tahdissa. Viimeistään tänään tiedoille saatiin vahvistus, sillä TVO ja Areva ilmoittivat käyttölupahakemuksen jättämisestä elinkeinoministeriölle.

Käytännössä tämä tarkoittaa, että Olkiluoto 3 -ydinvoimalan pitäisi olla kytkettynä sähköverkkoon viimeistään vuoden 2018 lopussa.

Käyttölupahakemuksen käsittely kestää hieman yli vuoden, jonka jälkeen valtioneuvosto joko myöntää tai on myöntämättä luvan.

TVO:ssa projektista vastaava johtaja Jouni Silvennoinen oli tyytyväinen välietapin saavuttamiseen tänään tiedotustilaisuudessa.

– Lupahakemuksessa yhdistyy monen vuoden työ. Tämä on merkittävä ja mukava askel.

Silvennoinen on kuitenkin sen verran varovainen, ettei hän lupaa sähköä Olkiluodosta kuukauden tarkkuudella. Valmista pitäisi olla “vuoden 2018 lopussa”.

Yksi maailman kalleimmista rakennuksista

Olkiluodon kolmatta ydinvoimalaa on useaan otteeseen sanottu maailman kalleimmaksi rakennukseksi. Alkuperäisen budjetin mukaan ydinvoimalan piti maksaa 3,2 miljardia euroa.

Viimeisen julkisuudessa liikkuneen arvion mukaan Olkiluoto 3 hinnaksi tulee 8,5 miljardia euroa. Tällä rakennus ei kuitenkaan yllä kalleimpien rakennusten kärkeen, sillä esimerkiksi Darlingtonin ydinvoimala Kanadassa maksoi 13,8 miljardia euroa 1990-luvun lopussa ja Hong Kongin lentoaseman kustannukset nousivat 18,5 miljardia euroa.

Samalla työmaan viivästyksistä on ilmoitettu useaan otteeseen. Kun rakennustyöt aloitettiin vuonna 2005, valmista alkuperäisten suunnitelmien mukaan piti tulla jo vuonna 2009. Jos Olkiluodon ydinvoimala saadaan kaupalliseen tuotantoon vuoden 2018 lopussa, se on alkuperäisestä aikataulusta yhdeksän vuotta myöhässä.

Ydinvoimalan tilaaja TVO ja laitostoimittaja Areva ovat syyttäneet toisiaan viivästyksistä ja hakeneet lakiteitse toisiltaan miljardikorvauksia. TVO on vaatinut Arevalta 2,6 ja Areva puolestaan TVO:lta 3,5 miljardia euroa.

Osapuolet eivät tänään kommentoineet, missä vaiheessa asian käsittely on tällä hetkellä. Osapuolet käsittelevät asiaa nyt välimiesoikeudessa, mutta julkisuudessa on liikkunut tietoa myös asian sovittelusta.

TVO perustaa vaateensa työmaan viivästyksiin ja vetoaa siihen, että se on tilannut ydinvoimalan kiinteällä hinnalla ja avaimet käteen –periaatteella. Tämän vuoksi viivästyksistä johtuvat kustannukset eivät ole sen vastuulla.

Areva on puolestaan vedonnut ylioptimistiseen rakentamisaikatauluun ja ydinvoimalan tilaajan oletettua hitaampiin teknisiin tarkastuksiin. Areva on myös vedonnut suomalaisviranomaisten hitaaseen toimintaan.

Ranskalaisella Arevalla on tosin ollut vaikeuksia ydinvoimalan rakentamisessa myös kotimaassaan. Yhtiö rakentaa Flamanvilleen samantyyppistä ydinvoimalaa kuin Olkiluotoon ja tämäkin projekti on useita vuosia myöhässä.

Kustannusarviot on myös ylitetty useilla miljardeilla euroilla.

Ranskalaisyhtiöiden yritysjärjestelyt

Heinäkuussa valtionyhtiö EDF lupautui ostamaan enemmistön Arevan ydinvoimaliiketoiminnasta. Tämän jälkeen useat kansainväliset mediat ovat kertoneet lähteisiinsä vedoten, että yhtiöjärjestelyssä on tullut mutkia matkaan.

Paitsi että ranskalaisosapuolet riitelevät rahasta, he myös taittavat peistä Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan viivästymisvastuista.

Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan EDF ei halua Olkiluodon myöhästelyjen maksumieheksi. Ranskalaislehti Les Echosin puolestaan kirjoittaa, että EDF haluaisi siirtää vastuun kokonaan uudelle toimijalle. TVO:lle tämä ei käy.

Tänään osapuolet vakuuttivat, etteivät yhtiöjärjestelyt ole vaikuttaneet mitenkään Olkiluoto 3:n valmistumiseen.