Jarmo Lintunen

Rakennusliitto olisi puheenjohtaja Matti Harjuniemen mukaan voinut harkita tupoon osallistumista, jos palkankorotuksissa olisi liikkunut hieman enemmän rahaa.

Rakennusliiton hallitus päätti viime perjantaina, että liitto ei ole mukana keskitetyssä ratkaisussa. Tämä ei ollut yllätys, sillä Rakennusliitto ei ole mukana myöskään vielä voimassa olevassa raamiratkaisussa.

– Jokaisessa hallituksen jäsenen puheenvuorossa todettiin, että liiton pitää yrittää hoitaa vissejä työehtosopimuksen ongelmia, eikä betonoida työehtosopimukset kolmeksi vuodeksi tupolla, sanoo Rakennusliiton puheenjohtaja Matti Harjuniemi.

Hän kritisoi sekä keskitetyn äärimaltillisia palkankorotuksia että mahdollisuuksia hoitaa alakohtaisia ongelmia.

– Jos rahaa olisi ollut edes jonkun verran pelissä, olisimme voineet ainakin harkita asiaa ihan eri tavalla. Tupon mukaan heinäkuun alussa toteutuisi 20 euron korotus kuukaudessa ja siitä ei tuntia kohden juuri mitään jää.

– Toinen asia sitten se, että sopimukset olisivat kolme vuotta kiinni. Vaikka sanotaan, että tuponkin yhteydessä on mahdollista ottaa alakohtaisia asioita esille, niin ne tuppaa jäämään. Lisäksi myös tekstien vaikutukset otettaisiin huomioon 20 euron kuukausipalkkakorotuksessa.

ILMOITUS

”Emme pullistele”

Rakennusliiton sopimukset päättyvät ensi vuoden helmikuun lopussa. Harjuniemen mukaan neuvottelut aloitetaan toden teolla tammikuun puolivälissä. Liiton tavoitteille tärkeä on lokakuun lopussa Jyväskylässä pidettävä maakokous.

Kun keskitetty on ollut kattava, niin siitä irtautuneet ovat käytännössä voineet saada parempia korotuksia vain lakolla?

– Kun varautuu työehtosopimuskierrokseen, niin täytyy luonnollisesta varautua sen kaikkiin vaiheisiin. Emme ryhdy pullistelemaan tai ennakkoon manaamaan mitään työrauhaongelmia. Asetamme rauhallisesti tavoitteet ja uskon niiden olevan sellaisia tavoitteita, jotka vastapuolikin ottaa mieluusti vastaan.

– Me neuvottelemme harmaan talouden torjunnasta ja meillä on vissejä ideoita nuorten työllistymisestä. On kaavamaista ajatella, että olisimme kiskomassa jäsenillemme jotain suurta ylimääräistä pottia.

– Raamikierroksellakin saimme asioita, jotka voivat tuntua pieneltä, mutta eivät niitä ole. Me emme esimerkiksi ottaneet tätä 150 euron karkkirahaa, vaan toteutimme vastaavia parannuksia työehtosopimukseen, kertoo Harjuniemi.

Eläkeasiat avoimeksi

Rakennusliiton hallitus ilmaisi huolensa myös keskusjärjestöjen tulevista eläkeratkaisuihin liittyvistä neuvotteluista. Liiton mukaan asiasta tulee keskustella laajemmin kuin pienessä porukassa.

– Toivomme, että liitojen ihmiset voisivat sitä laajasti kommentoida ja myös vaikuttaa asioihin. Haalarimiehille- ja naisille on massiivisen iso juttu ja raju karhunpalvelus, jos nykyistä joustavaa 63-68 joustavaa eläkkeellesiirtymisikää ollaan muutamassa. Jos jotain ollaan muuttamassa niin mietitään esimerkiksi eläkekattoa ja leskeneläkkeiden poistamista.

– Tuntuu, että herrat toivovat tässä työmiehen ja -naisen olevan töissä niin pitkään kuin mahdollista ja elävän eläkkeelle siirtymisen jälkeen niin lyhyen elämän kuin mahdollista. Täten he maksaisivat 90 vuoteen asti elävien herrojen eläkkeet. Tämä on karmea juttu, sanoo Harjuniemi.