Kahden pienen lapsen vanhemmat yllättyivät siitä, miten helppoa autoton elämä on ollut.

Huhtikuussa perheenisä Tommi Turunen, 38, ilmoitti vaimoilleen, että on kyllästynyt istumaan ruuhkissa. Pitäisikö luopua autosta?

Vaimo Noora Inkeroinen, 30, ihmetteli ja sanoi, että eihän me pärjätä.

– Vähän aikaa kypsyttelin ajatusta, ja toukokuussa laitoimme auton seisontaan ja myyntiin. Rupesimme kulkemaan pelkästään pyörällä, Inkeroinen kertoo.

Perhe asuu Jyväskylässä omakotitaloalueella seitsemän kilometrin päässä keskustasta. Kilometrejä kertyy paljon, joten Turunen ja Inkeroinen ostivat sähköpyörät ja pyöräkärryn auton tilalle.

Inkeroisella kertyy päivässä matkaa 26 kilometriä, Turusella 17. Lasten perhepäivähoitoon on kotoa seitsemän kilometriä, ja pyöräkärry jätetään päiväksi pihaan odottamaan. Inkeroinen sanoo, että perheen lapset Tiitus, 3, ja Iisa, 1, viihtyvät kärryssä hyvin. Kärryllä kuljetaan niin ostoksille, lääkäriin kuin ystävien luokse.

– Yllätyin siitä, miten helppoa on ollut ilman autoa. Ei vaikuta meidän arkeen oikeastaan mitenkään, Inkeroinen kertoo.

Noora Inkeroinen polkee sähköavusteisella pyörällä 26 kilometriä päivässä. Noora Inkeroisen kotialbumi

Tieliikenteen jättipäästöt

Inkeroinen kertoo, että hänen miehensä alkoi alun perin pohtia autosta luopumista siksi, että autossa istuttu aika tuntui turhalta. Liikunta oli jäänyt pikkulapsiperheen arjessa vähälle, ja hän ajatteli, että työmatkat voisi käyttää hyödyksi.

– Nyt ei tarvitse erikseen varata aikaa lähteä lenkille tai salille, Inkeroinen iloitsee.

Lisäksi taustalla olivat ympäristö- ja ilmastosyyt.

– Yksityisautoilun vähentämisestä puhutaan paljon. Se on ympäristöteko, jonka yksi ihminen voi tehdä.

Nyt ei tarvitse erikseen varata aikaa lähteä lenkille tai salille.

Jyväskyläläinen perhe elää Suomessa poikkeuksellisesti. Tilastokeskukselta saatujen laskelmien mukaan 91 prosentilla perheistä, joissa on alaikäisiä lapsia, oli auto vuonna 2016.

Liikenteestä syntyy noin viidennes Suomen kokonaispäästöistä. Teillä tapahtuvan liikenteen osuus on yli 90 prosenttia.

Liikenneviraston vuoden 2016 selvityksen mukaan Suomessa tehtävistä automatkoista yli neljännes on alle kolme kilometrin mittaisia. Lähes puolet matkoista jää alle viiteen kilometriin. Lyhyet välimatkat kuljetaan autolla kaiken kokoisissa kunnissa.

Jotta Suomi pääsee kansainvälisesti sovittuihin päästövähennyksiin, hallitus on sitoutunut puolittamaan liikenteen hiilidioksidipäästöt vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasosta.

Tavoite on kunnianhimoinen. Aalto-yliopiston tutkijat esittivät aiemmin tällä viikolla, että päästöjä saataisiin varmimmin vähennettyä bensan myyntilupajärjestelmällä. Esimerkiksi huoltoasemien pitäisi maksaa valtiolle myyntiluvasta, ja se nostaisi polttoaineen hintaa.

Hinnannousu painostaisi ihmisiä miettimään ajamistaan, ja turha autoilu katoaisi.

Hallituksen ministerit näyttivät esitykselle nopeasti punaista valoa. Tyrmäys herätti kysymyksiä siitä, onko hallitus valmis tekemään ratkaisevia toimia kunnianhimoiseen tavoitteeseen pääsemiseksi?

Rahallista säästöä

Hallituksen tavoitteena on vähentää erityisesti tieliikenteen päästöjä esimerkiksi korvaamalla fossiiliset polttoaineet uusiutuvilla ja vähäpäästöisillä vaihtoehdoilla.

Yhdeksi keinoksi hallitusohjelmassa on nimetty kävelyn ja pyöräilyn lisääminen. Tavoitteeksi on asetettu matkamäärien kasvu 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.

Tähän mennessä hallitus on esimerkiksi päättänyt, että ensi vuonna liikenteen polttoaineen verotusta korotetaan ja ratahankkeiden suunnitteluun annetaan rahaa.

Toimien vähäisyys on saanut kuitenkin paljon kritiikkiä.

Kun jyväskyläläinen perhe aloitti autottoman elämän, Inkeroinen alkoi pitää blogia ja Instagram-tiliä, joissa hän kertoo arjen sujumisesta. Perheen kokemukset ovat herättäneet paljon kiinnostusta.

Tuntuvat säästöt

Inkeroinen sanoo, että liikunnan ja ympäristön lisäksi raha oli kolmas syy autottomaan elämään. Hän sanoo tienneensä, että autoilu maksaa, mutta yllättyi, kuinka paljon rahaa tosissaan paloi.

Inkeroinen on laskenut blogissaan, että perheen auton kulut olivat 4 156 euroa vuodessa. Kahdesta sähköpyörästä puolestaan tulee 2 044 euroa vuodessa.

Vaikka perheessä on kaksi sähköpyörää, autosta luopumisella perhe säästää vuosittain 2 112 euroa. Lisäksi auton hankintahinta oli yli 2 500 euroa enemmän kuin sähköpyörien ja kärryn hinta.

Sähköpyörien osto ja huolto toki myös maksavat. Inkeroisen mielestä sähköpyörä on kuitenkin välttämätön kahden lapsen kanssa liikkuessa.

– Se painaa niin paljon, että en oikein jaksaisi mäkisellä reitillä vetää kärryä. Tai jaksaisin, mutta luulen, että se jäisi pariin aamuun ja lopettaisin pyöräilyn, hän sanoo naurahtaen.

Noora Inkeroisen sähköpyörä ladataan laittamalla laturin johto suoraan seinään. Inkeroinen käyttää samaa pistorasiaa, jossa oli auton lämmitys. Miehen pyörässä on irrotettava akku, jonka voi ladata sisällä. Noora Inkeroisen kotialbumi

Kenelle sopii?

Inkeroinen ja Turunen toivoivat lisää liikuntaa elämäänsä, ja sitä he myös saivat. Molemmilla kunto on kohonnut ja paino pudonnut.

Kun perheellä vielä oli auto, he hakivat ruokaa pikaruokaloiden autokaistoilta. Tällaiset käynnit ovat jääneet täysin autosta luopumisen jälkeen.

– Viimeiset raskauskilot lähtivät pyöräilyn myötä, Inkeroinen sanoo.

Tiitus ja Iisa viihtyvät kärryssä. Myös ruokaostokset kuljetetaan pyörän perässä. Yleensä perheessä haetaan viikon ruokaostokset marketista noin neljän kilometrin päästä. Noora Inkeroisen kotialbumi

Moni lukija on kertonut Inkeroiselle, että blogista intoutuneena heidänkin perheensä on vähentänyt autoilua. Esimerkiksi yksi kertoi luopuneensa perheen kakkosautosta ja lisänneensä pyöräilyä.

– On ihmisiä, jotka eivät pysty vähentämään. Olen itsekin ajanut yli 80 kilometrin työmatkaa. Tiedän, mitä se on, kun ei mene julkisia ja on pakko käyttää autoa, Inkeroinen sanoo.

Hän ehdottaa, että autoa tarvitsevakin voisi kävellä tai pyöräillä edes lyhyempiä matkoja.

– Silloin, kun meilläkin oli auto pihassa, siihen tuli tartuttua, vaikka oli se pyöräkin siinä. Ihminen on vähän laiska siinä mielessä. Jos on helpompi keino niin sitä käyttää.

Ihminen on vähän laiska. Jos on helpompi keino niin sitä käyttää.