Parikymppinen Otto Lähdesmäki ei vielä juuri ajattele vanhuutta, kolmikymppinen Ringa Prauda-Rydgren ajattelee, mutta elää vielä aikaa, jolloin säästäminen on vaikeaa. Nelikymppinen Mikko Leino on säästänyt jo pitkään.

Parikymppinen Otto Lähdesmäki ei vielä juuri ajattele vanhuutta, kolmikymppinen Ringa Prauda-Rydgren ajattelee, mutta elää vielä aikaa, jolloin säästäminen on vaikeaa. Nelikymppinen Mikko Leino on säästänyt jo pitkään. Paula Collin / Yle

Tästä on kyse Taloudellinen varautuminen vanhuuteen on tärkeää, jotta tulotaso ei putoa rajusti eläkkeelle jäädessä

Osakesäästäjien keskusliiton toimitusjohtajan mukaan kolmenkympin ikä on hyvä aika alkaa miettiä säästämistä vanhuutta varten

Nuorten kiinnostus säästämistä kohtaan on kasvanut

Turkulainen 20-vuotias Otto Lähdesmäki on sitä ikäluokkaa, jota vanhuus ei juuri huoleta.

Hän on kuitenkin miettinyt, että ehkä jossain vaiheessa pitäisi ryhtyä ajattelemaan sitäkin.

– On se mieleen tullut, mutta en ole kyllä vielä alkanut varautua. Ehkä joskus siinä kolmenkympin paikkeilla, kun on opiskelemasta päässyt ja vakituinen työpaikka. Sitten voisi alkaa säästellä vanhuutta varten, Lähdesmäki pohtii.

Näin juuri kannattaa toimia, sanoo Osakesäästäjien keskusliiton toimitusjohtaja Tuomo Katajamäki. Alle kolmekymppisille vanhuus tuntuu usein kaukaiselta asialta ja vanhuuden varalle säästäminen sitäkin enemmän.

Kolmenkympin paikkeilla ajatusmaailma monesti muuttuu, ja niin pitäisikin.

Säästäminen olisi tärkeää aloittaa tarpeeksi ajoissa, ja miettiä, että jossain vaiheessa minustakin tulee iäkäs. Tuomo Katajamäki

– Olen herätellyt kolmekymppisiä ajattelemaan asiaa. Säästäminen olisi tärkeää aloittaa tarpeeksi ajoissa, ja miettiä, että jossain vaiheessa minustakin tulee iäkäs, Katajamäki sanoo.

Näin on ajatellut myös Ringa Prauda-Rydgren, 30. Vielä hän elää sellaista aikaa, että säästäminen on vaikeaa, mutta ajatus on ollut mielessä.

Varasuunnitelmia pitää tehdä myös sen varalle, jos tulevaisuudessa ei vaikka olekaan eläkejärjestelmää.

– Totta kai on tullut ajateltua, miten talouden järjestää, jotta olisi jotain mistä pitää kiinni, kun on vanha.

Puolet on säästänyt vanhuutta varten

Noin puolet yli 50-vuotiaista on säästänyt vanhuuden varalle. Tämä selviää Vanhustyön keskusliiton Vanheneminen.fi-hankkeen tekemästä kyselytutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun).

Samanlaista lukemaa on saatu muistakin tutkimuksista, kertoo hankekoordinaattori Katja Helo.

Merkittävää on kuitenkin se, että noin puolet ihmisistä ei säästä. Vanheneminen.fi-hankkeen kyselytutkimuksen avoimissa vastauksissa kävi myös ilmi, että monet säästäisivät, jos nyt jälkikäteen saisivat päättää.

– Ajoissa varautuminen on todella tärkeää. Eläkkeelle jäädessä saattaa tulla yllätyksenä, miten paljon tulot alenevat. Välttämättä ei tulla myöskään ajatelleeksi, että eläkkeestä maksetaan kohtalaisesti veroa, Helo kertoo.

Yllättävät menot voivat horjuttaa taloutta merkittävästi. Äkillinen putkiremontti voi aiheuttaa sen, että pienituloinen eläkeläinen on pulassa. Mitä vanhemmaksi tulee, sitä enemmän tulee myös toimintakyvyn heikkenemistä, sairautta ja palveluiden tarvetta, jotka usein maksavat.

Eläkeläisten vappusatanen ei toteudu kerralla. Pieniä alle 1 400 euron eläkkeitä nostetaan neljän vuoden aikana. AOP

Kyselytutkimuksen vastausten perusteella vain viidennes oli tehnyt tulo- ja menoarvion eläkevuosia varten. Katja Helon mielestä sellainen kannattaisi tehdä. Samaan suuntaan ohjaa Osakesäästäjien Tuomo Katajamäki.

Jokainen voi miettiä, millaista tulotasoa eläkkeellä itselleen toivoisi. Kohtalaisen helposti voi laskea myös sen, mitä tulee suunnilleen eläkettä saamaan. Tarkkoja laskelmia ei tarvitse tehdä.

– Kyse on päätöksestä. Olisi tärkeää, että eläkkeelle jäätyä ei tarvitsisi tinkiä peruselämään kuuluvista asioista, joihin kuuluvat esimerkiksi terveys, ruoka, koti ja niin edelleen, Katajamäki sanoo.

Tammikuussa suomalaiset saivat työeläkettä keskimäärin 1 582 euroa kuussa.

Säästä silloin kun voit

42-vuotias turkulainen Mikko Leino on tehnyt juuri niin kuin asiantuntijat kehottavat.

Hän on säästänyt rahastoihin aktiivisesti jo parikymmentä vuotta. Näin hän varautuu eläkepäiviin – ja samalla myös kaikkeen, mitä sitä ennen elämä tuo tullessaan.

– Nykypäivänä rahastosäästäminen on helppoa. Totta kai vanhuuden talousasiat mietityttävät ja siihen pitää varautua. Haluan, että myös eläkepäivillä pystyy reissaamaan ja liikkumaan, Leino sanoo.

Kun on vanhuuden aika, on tarkoitus käyttää rahoja itseensä. Tuomo Katajamäki

Mutta entä sitten, jos ei ole mitä säästää?

Osakesäästäjien Tuomo Katajamäki myöntää, että säästäminen ei ole jokaiselle kaikissa elämäntilanteissa mahdollista. Aina kuitenkin tulee se aika, jolloin pystyy säästämään.

– Tärkeintä on huomioida oma kulutaso suhteessa tuloihin silloin, kun se on mahdollista.

Kun olet vanha ja rahaa on: käytä sitä

Positiivista on se, että kiinnostus säästämistä ja sijoittamista kohtaan näyttää kasvaneen. Osakesäästäjien Tuomo Katajamäki kertoo, että Osakesäästäjien jäsenkuntaan on liittynyt yhä enemmän nuorempia ihmisiä. Sijoittamista ovat pitkään harrastaneet lähes yksinomaan miehet, mutta viime vuosina myös naiset ovat innostuneet sijoittamaan.

Siksi Katajamäki ei olekaan järin huolissaan nuoremmasta sukupolvesta.

Katse kohdistuu enemmän niihin nykyisiin vanhuksiin, joilla ehkä saattaa ollakin säästöjä, mutta joita edelleen vain säästetään pahan päivän varalle tai perillisille, eikä uskalleta käyttää.

– Suomalainen yhteiskunta on niin turvallinen, että kaikkien kannattaa säästää itseään varten ja myös kuluttaa rahansa. Suurin osa perillisistä pärjää omillaan. Kun on vanhuuden aika, on tarkoitus käyttää rahoja itseensä, Katajamäki sanoo.

Aiheesta voi keskustella jutun alla. Keskustelu sulkeutuu 26.2. kello 18.

Lue lisää:

Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"

"Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä