Vapaiden valtakunta on määritelmänsä mukaan eduskuntavaalikampanja, joka rakentuu vapaaehtoisten ja tukijoiden innostukselle muuttaa Suomen politiikan suuntaa. Kampanjan rahoittamisesta vastaavat SAK ja sen jäsenliitot. Kansaliikkeen johtohahmot tulevat SAK:laisista liitoista.

SAK:n järjestämä Ääni työttömälle -mielenosoitus Helsingin Senaatintorilla vuoden 2018 helmikuussa. JENNI GÄSTGIVAR

SAK:ta ja sen jäsenliittoja hyvin lähellä oleva Vapaiden valtakunta -kansanliike on saanut SAK:lta ja sen jäsenliitoilta massiivisen 1 395 000 euron tuen eduskuntavaalikampanjalleen.

Suurimmat tukijat ovat julkisten alojen JHL, palvelualojen PAM ja Teollisuusliitto. Nämä kolme SAK:n mahtiliittoa tukevat kampanjaan kukin 400 000 euron summalla.

Sähköalojen ammattiliitto tukee kampanjaa 50 000 euron, AKT 40 000 euron, Posti- ja logistiikka-alan PAU 20 000 euron ja elintarviketyöläisten SEL 10 000 euron summalla.

Keskusjärjestö SAK:n osuus on 75 000 euroa.

Aktiivit SAK:laisten liittojen palkkalistoilla

Iltalehti pyysi perjantaina kommenttia kampanjan koordinaattorilta Aslak Haarahiltuselta. Haarahiltunen on Teollisuusliiton järjestämisvastaava ja aktiividemari. Hän on toiminut mm. SDP:n järjestöpäällikkönä.

Haarahiltunen pyysi kääntymään Vapaiden valtakunnan tiedotuksesta vastaava Heidi Lehikoisen puoleen. Lehikoinen on PAMin järjestöpäällikkö ja kertoo toimivansa Vapaiden valtakunnassa ilman titteliä ”verkoston jäsenenä.”

Vapaiden valtakunnan kotisivujen mukaan ”tuhansien vapaaehtoisten käyttämä aika on merkittävin kampanjaa kantava voima.”

– Kampanjan taloudellisilla resursseilla tuetaan Vapaiden valtakunta -kampanjassa toimivien ihmisten mahdollisuuksia käydä kansalaiskeskustelua omien työelämäasioiden puolesta, toteuttaa kampanjatapahtumia sekä edistetään äänestysaktiivisuutta.

Kampanjan kulut jakaantuvat Vapaiden valtakunnan mukaan ”tuhansiin tapahtumiin, kokoontumisiin, koulutuksiin ja kampanjatempauksiin ympäri Suomea, äänestysaktivointiin äänestysaikana sekä kampanjan markkinointiin eri medioissa, kampanjan tietojärjestelmiin ja kampanjasovellukseen”.

Taustalla huoli äänestysaktiivisuudesta

Heidi Lehikoinen, tuetteko yksittäisiä ehdokkaita tai puolueita?

–Emme tue.

Liikkeen kotisivuilta ilmenee, että kampanjaa rahoittaa 18 yhteisöä. Ne ovat kaikki SAK:laisia liittoja tai niiden ammattiosastoja. Oletteko jonkinlainen SAK:n peitejärjestö?

–Emme ole SAK:n peitejärjestö emmekä järjestö lainkaan vaan kansanliike. Kerromme avoimesti, ketkä meitä tukevat. Kuka tahansa yhteisö, joka haluaa tukijaksi lähteä, on tervetullut.

–Fakta on se, että SAK:laisia liittoja ja ammattiosastoja on huolettanut ja huolettaa ja kiinnostaa se, mitenkä ihmiset vaaleissa äänestävät. Aktiivisuus on koko ajan laskenut. Huomasimme esimerkiksi viime vaaleissa, että sosioekonomiset asemat ja koulutustaustat vaikuttavat itse asiassa yllättävänkin voimakkaasti äänestyskäyttäytymiseen.

–Jos miettii, miksi SAK:lainen kenttä (tukee), niin meillä on hirvittävän paljon ihmisiä, jotka ovat viime vaaleissa jättäneet äänestämättä. Ja kyllä me näemme, että jos on tällainen porukka, joka haluaa äänestysaktiivisuutta tukea, niin meidän on luontevaa tukea sitä taloudellisesti.

Voisi kuvitella, että suurimpia hyötyjiä ovat SDP ja vasemmistoliitto?

–Kun miettii tätä hallituskautta, niin voi olla, että se painottuu sinne vasemmalle puolelle. Yritämme aidosti ajatella niin, että luotamme ihmisten omaan kykyyn ajatella ja omaan kykyyn ratkaista, ketä äänestää.

Vapaiden valtakunnan kotisivuilla on linkki ”Testaa, oletko Vapaiden valtakunnan puolella” -kyselyyn. Kyselyn alussa todetaan, että ”eduskuntavaaleissa 14.4.2019 ratkaistaan jatkuuko nykyisten hallituspuolueiden sanelu- ja kiristyslinja työmarkkinoilla. Politiikan suunnan muuttamiseksi Vapaiden valtakunta -kampanja haastaa jokaisen kansanedustajaehdokkaan ilmaisemaan kantansa työelämäkysymyksiin. Minkä puolesta Sinä olet valmis äänestämään?”

Onko teillä tällä hetkellä muita taloudellisia tukijoita kuin SAK, SAK:laiset liitot ja ammattiosastot?

–Ei ole. Jos jatkossa tulee, niin julkaisemme sitä mukaa.

Politiikan suunta uusiksi

Aslak Haarahiltunen kommentoi Vapaiden valtakunnan kampanjaa Kansan Uutisille viime marraskuussa.

–Taustalla on halu muuttaa politiikan suuntaa. Tyytymättömyys hallituksen politiikkaan on ollut laajaa. Tulevissa vaaleissa on esillä paljon myös työelämän kysymyksiä ja niihin liittyviä vapauksia. Nuoret laittoivat kampanjan liikkeelle, mutta se ponnistaa laajemmasta kokemuksesta, että suunta mihin ollaan menossa, ei ole hyvä ja halutaan herätellä ihmiset siihen, että tulevissa vaaleissa ratkaistaan aika paljon myöskin näihin asioihin liittyviä kysymyksiä.

Heidi Lehikoinen, tähtäättekö siihen, että nykyiset hallituspuolueet (keskusta, kokoomus ja siniset) eivät ole vallassa vaalien jälkeen?

–Kyllähän tämä joukko, joka on koko homman kasannut ja mistä se lähtee, niin kyllä se näistä kolmesta vuodesta lähtee. Turhautuminen ja kaikki ne ihmiset, jotka ovat olleet turuilla ja toreilla, ja kokeneet lomarahaleikkauksia ynnä muuta, niin tämähän kanavoi sitä turhautumista.

–Edelleen korostan, että nostamme näitä asioita esiin, mutta emme sano, että sinun pitää äänestää näin.

Aito kansanliike?

Onko kansanliike oikea määritelmä Vapaiden valtakunnalle, kun olette näinkin tiiviisti kytköksissä SAK:hon ja sen liittoihin?

–Meillä on tällä hetkellä yli 11 000 ihmistä, jotka ovat netissä tehneet äänestyslupauksen ja lupauksen olla mukana tässä liikkeessä. Minusta nämä yli 11 000 ihmistä tekevät kansanliikkeen.

–SAK ja SAK:laiset ammattiliitot eivät ole tehneet allekirjoittaneet vaan tukevat taloudellisesti. Olisi aikoa outoa sanoa, näille 11 000 ihmiselle, että te ette ole kansanliike.

Vapaiden valtakunnan kotisivujen mukaan ”tuhansien vapaaehtoisten käyttämä aika on merkittävin kampanjaa kantava voima.”

Vapaiden valtakunnan kotisivuilla kansanliike määrittelee toimintansa seuraavasti:

”Vapaiden valtakunta on eduskuntavaalikampanja, joka rakentuu vapaaehtoisten ja tukijoiden innostukselle muuttaa Suomen politiikan suuntaa. Kampanjan käynnistivät nuoret palkansaaja-aktiivit syyskuussa 2018. Tavoitteena on kasvaa kansanliikkeeksi ja aktivoida ihmiset äänestämään kampanjan arvojen ja tavoitteiden puolesta. Me luotamme ihmisten kohtaamiseen. Kampanjaan sitoutuneet ihmiset käyvät ennen vaaleja kymmeniä tuhansia keskusteluita työpaikoilla, kaduilla, kotiovilla ja puhelimessa”.

Korjattu 2.3. kello 18.43 luku 1 395 000 miljoonaa euroa 1 395 000 euroksi.