Suomalaisen tapakulttuurin ja venäläisturistin kohtaamiset ajautuvat silloin tällöin törmäyskurssille. Naapurikansojen edustajien voi olla vaikea ymmärtää toistensa käyttäytymistä erilaisissa arjen tilanteissa.

Pietarilainen kieli- ja kasvatustieteilijä Olga Milovidova luennoi venäläisestä sielusta ja suomalaisesta sisusta sekä niiden välisestä suhteesta. Milovidovan mukaan venäläinen sielu näkyy kulttuurissa kaikkialla esimerkiksi välinpitämättömyytenä.

– Kun ylitämme rajan Venäjälle, tiedämme kuinka iso ero on. Tarkoittaako se, että suomalaisella on siisti sielu ja venäläisellä likainen tai paha? Ei vaan sitä, että venäläinen ei välitä, venäläinen sielu ajattelee toista asiaa ja se vaikuttaa käyttäytymiseen, pietarilaisen Herzenin yliopiston dosentti Olga Milovidova selittää.

Tästä syystä suomalainen sisu ja venäläinen sielu kohtaavatkin vain järjen tasolla ja järkevänä maana Suomea pidetäänkin.

Tarkoittaako se, että suomalaisella on siisti sielu ja venäläisellä likainen tai paha? Ei vaan sitä, että venäläinen ei välitä. Venäläinen sielu ajattelee toista asiaa ja se vaikuttaa käyttäytymiseen. Olga Milovidova

– Aikoinaan venäläiset sanoivat Suomesta leikillisesti, että Suomi on vuonna 1917 Venäjältä pudonnut palanen tervettä järkeä, Milovidova jatkaa.

Yhdessä jo Kalevalan aikaan

Kahdella erilaisella kulttuurilla on kuitenkin ollut tiiviit yhteydet toisiinsa jo vuosisatoja. Yhteys on nähtävissä jo Kalevalassa.

– Lönnrot keräili runoja Laatokankin puolella. Siellä oli aina slaavilaisia ja suomalais-ugrilaisia heimoja keskenään ja se oli historiassa harvinainen sulatus, sielun ja sisun sulatus. Ja se ei ollut ristiriitaista, vaan päinvastoin.

Tänä päivänä suomalaisuus on hyvin esillä Pietarissa.

– Pietari ei olisi voinut olla ilman Suomea, koska koko Pietarin kehykset ovat Virolahden graniittia ja kaikki pietarilaiset 1700-luvulta asti tietävät ja muistavat sen.

Suomalaisuutta näkee Pietarissa edelleen.

– Esimerkiksi Pietarissa ovat hyvin suosittuja suomalaisen Pietarin kiertoajelut. Ja tiedämme alueellisesti, että suomalaisen Pietarin sydän on Hevostallin kadulla. Pyhän Marian kirkko on keskipaikka ja tätä koko aluetta kutsutaan edelleen Pikku-Suomeksi.

Suomen kieli on läsnä myös venäjän kielessä.

– Venäjän kielessä on aika paljon merkitystä adjektiiveillä. Sen vuoksi hyvin monet suomalaiset sanat ovat löytäneet venäjänkieliset vastineensa adjektiivin avulla ja tämä adjektiivi on suomalainen, kertoo Olga Milovidova.

Silloin kun tulee uhkaa maalle, maanpuolustustahto on yhtä voimakas suomalaiselle ja venäläiselle. Olga Milovidova

Esimerkiksi potkukelkkaa kuvataan venäjäksi sanoilla suomalainen reki, sauna on suomalainen banja tai suomalainen kylpyhuone, sauvakävely on käännetty suomalaiseksi kävelyksi.

Joulurauha kummallinen käsite

Kun venäläinen ylittää rajan Suomeen, hän kohtaa useita vaikeuksia. Olga Milovidovan mielestä vaikeudet eivät kuitenkaan ole kriittisiä.

– Se mitä venäläinen näkee, miellyttää hänen sieluaan.

Venäläistä viehättää kaunis luonto ja turvallinen ympäristö. Syvemmän tutustumisen jälkeen koulutusjärjestelmä, tasa-arvo, puhtaus, ympäristö ja sosiaaliturva ovat venäläiselle mieleen.

Sen sijaan joulurauha on monelle venäläisille kummallinen käsite, sillä venäläisen juhla on iloinen.

– Joulujuhlan pitäisi olla sellainen kuin pikkujoulu, mutta moni ei sitä tunne. Olisi hyvä tulla Suomeen joskus aiemmin kuin 25. joulukuuta.

Ongelmia tuottaa myös erilainen suhtautuminen lakiin.

– Venäjällä pyritään aina kiertämään lakia. Suomessa taas on erittäin voimakas lainkuuliainen kansankulttuuri. Kun venäläinen ajaa tietä liian kovaa, sitä voi odottaa jonkinlainen kantelu. Venäjällä kantelua pidetään pahana juttuna. Se on synti. Rivikansalainen ei saa kannella toisesta. Suomessa turvallisuuden näkökulmasta on pakko kannella.

Naapureita yhdistäviä tekijöitäkin löytyy. Isänmaallisuus on tärkeä arvo molemmin puolin rajaa.

– Silloin kun tulee uhka omalle maalle, maanpuolustustahto on yhtä voimakas suomalaiselle ja venäläiselle, Olga Milovidova huomauttaa.

Kielen avulla kulttuurin sisään

Kulttuuritörmäysten välttämiseksi Olga Milovidova kehottaa lukemaan naapurimaan kieltä.

– Ensinnäkin kielen oppiminen antaa enemmän ymmärrystä kulttuurista. Ja jos venäläinen viihtyy Suomessa, on syytä etsiä ja löytää vilpittömiä, uskollisia, suomalaisia ystäviä. Ystävyys, yhteistyö ja avunanto, sillä linjalla olemme aikaisemmin selvittäneet paljon raskaampia vaikeuksia, Olga Milovidova tiivistää.