Toimitusjohtaja Jouni Lehmosen mukaan ideaalina on lähipuu, joka sahataan, höylätään ja käytetään lähellä.

Toimitusjohtaja Jouni Lehmosen mukaan ideaalina on lähipuu, joka sahataan, höylätään ja käytetään lähellä. Matti Myller / Yle

Keskisuomalainen yhtiö yrittää tuotteistaa avohakkaamattoman puun, tiettävästi ensimmäisenä Suomessa.

Avohakkaamaton puu ei päällisin puolin eroa tavallisesta sahatavarasta, mutta tällaista puuta käyttävälle tärkeintä lienee sen arvopohja.

– Kyseessä on ylispuukorjattu puutavara. Se on säilytetty myös korjuun jälkeen sahausketjussa erillisenä tavarana, eli sitä ei ole sekoitettu tavallisen avohakatun puutavaran kanssa, selittää avohakkaamattoman sahatavaran ideoinut Jouni Lehmonen.

Matti Myller / Yle

Lehmonen on Konnevedellä toimivan Jukola Lumber -yhtiön toimitusjohtaja. Hän toi pari vuotta sitten markkinoille kolmiulotteisen kuvioidun puupinnan.

Nyt Lehmosen tavoitteena on tarjota ihmisille räätälöityä rakennusmateriaalia, joka on korjattu mahdollisimman luonnonmukaisesti.

– Tämä on eettisempi ja vihreämpi sahatavaratyyppi, jota ei ole aikaisemmin hoksattu tuotteistaa. Kyse on luontoarvopohjaisesta puutavarasta, joka palvelee luontoarvoihmisiä, Lehmonen muotoilee.

Jos ihmiset ovat valmiita maksamaan tietyllä tavalla kasvatetusta puusta enemmän, niin sehän on markkinataloutta. Jyrki Kangas

Kolmanneksen kalliimpaa

Luomuksi kutsutun puun korjuukustannukset ovat tavallista korkeammat ja myös erillinen sahausketju lisää hintaa. Lehmonen arvioi, että hinta voi olla ostajalle noin kolmanneksen tavallista sahatavaraa enemmän.

Lehmonen kiistää, että tavoitteena olisi vain ottaa rahat pois ympäristötietoisilta ihmisiltä. Hän ottaa vertailukohdaksi luomuruoan, josta ihmiset ovat valmiita maksamaan enemmän, kun tiedetään, että se on tuotettu kestävällä tavalla.

– Ostaja tietää, että avohakkaamattoman puutavaran takana ei ole 10–20 hehtaarin aukkoa Kainuun metsissä, hän heittää.

Etelä-Konneveden kansallispuistoon tulevien rantautumispaikkojen rakennuspuu on hakattu tästä metsästä. Matti Myller / Yle

"Markkinatalouteen mahtuu kaikenlaista"

Kriittisyys avohakkuita kohtaan näkyy myös internetissä, jossa parhaillaan kerätään nimiä kansalaisaloitteeseen avohakkuiden lopettamiseksi valtion metsissä.

Metsäteollisuuden etujärjestössä avohakkaamattoman puutavaran markkinointia seurataan mielenkiinnolla.

– Markkinatalouteen mahtuu kaikenlaista. Itse en näe tällaiselle erityistarvetta, sillä meidän metsämme ovat luomumetsiä ja kestävästi käsiteltyjä. Kuluttajalla on toki mahdollisuus valita, sanoo Metsäteollisuus ry:n metsäjohtaja Tomi Salo.

Varsinaista Luomu-sertifikaattia ei tosin ole läheskään kaikilla Suomen metsillä ja niissäkin se liittyy keruutuotteisiin.

Metsäjohtaja Tomi Salon mukaan kaikki suomalaiset metsät ovat luomua. Matti Myller / Yle

Valinnanvapautta korostaa myös Itä-Suomen yliopiston metsätieteiden osaston johtajana toimiva professori Jyrki Kangas.

– Jos ihmiset ovat valmiita maksamaan tietyllä tavalla kasvatetusta tai läheltä tulevasta puusta enemmän, niin sehän on markkinataloutta, hän hymyilee.

Kankaan mielestä on vain hyvä, että ihmisillä on vaihtoehtoja, joista voi valita.

– Kunhan se säilyy vapaaehtoisuuden pohjalla, hän huomauttaa.

Ideaalina lähipuu

Avohakkaamatonta puuta korjaa kaksi valtakunnallista metsäyhtiötä, Arvometsä ja Innofor. Jukola Lumberin toimitusjohtaja Jouni Lehmosen mukaan ideaalina on lähipuu, jolloin paikkakunnan omat metsurit korjaavat puun, joka paitsi sahataan ja höylätään paikallisella sahalla myös käytetään samalla paikkakunnalla.

Jukola Lumberin ensimmäinen sahatavaraerä toteuttaa lähes kokonaan nämä ehdot lähes täysin. Rautalammin kirkonkylän liepeiltä kaadetut puut on sahattu naapurikunnassa Suonenjoella, josta ne tuodaan takaisin Rautalammille, Etelä-Konneveden kansallispuistoon. Siellä puut käytetään viiden rantautumispaikan rakentamiseen.

Kierinniemen satama on yksi viidestä paikasta, jonka rakennukset tehdään avohakkaamattomasta puutavarasta. Matti Myller / Yle

Puun tarina esille

Tavallista hinnakkaampi puu ei ole ongelma Rautalammin kunnan päättäjille, pikemminkin päinvastoin.

– Olemme ylpeitä, että voimme olla näyttämässä uutta suuntaa ja imagoa. Tämä sopii kansallispuistoon paremmin kuin mikään muu tuote, tiivistää vt. kunnanjohtaja Anu Sepponen.

Rautalammin vt. kunnanjohtajan Anu Sepposen mukaan kunta on ylpeä voidessaan olla ensimmäisten joukossa käyttämässä avohakkaamatonta puutavaraa. Matti Myller / Yle

Sepponen uskoo, että luonnonmukaisuus ja kestävä kehitys ovat arvoja, joiden merkitys vain korostuu tulevaisuudessa. Omalta kylältä saatuun puutavaraan liittyy hänen mukaansa myös tarina.

– Puut ovat ikään kuin vain siirtyneet vähän paikasta toiseen. Ne jatkavat puun tarinaa täällä rakennusten muodossa, hän pohtii.

Sepposen mukaan tarina on tarkoitus tuoda esille myös kansallispuistossa kävijöille. Vastaavanlainen käyttökohde voisi hänen mielestään olla kunnanvaltuustosali, johon on tarkoitus lähivuosina tehdä pintaremontti.

Korjaus 19.6. 12.05: Jukola Lumberin kotipaikka on Konnevedellä Keski-Suomen puolella. Yritys ei siis ole pohjoissavolainen, kuten artikkelin alkuperäisessä versiossa luki. Lisätty myös lause ja linkki metsien Luomu-sertifioinnista.