Elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk) on vastannut oppositiopuolue vasemmistoliiton kansanedustajan Paavo Arhinmäen kirjalliseen kysymykseen koskien Raskone-kauppaa.

Suomen Kuvalehti kirjoitti alkukuusta, että valtio myi raskaan ajokaluston huoltoyhtiö Raskoneen halvalla ja sen osti Nuorisosäätiötä rahastanut liikemies.

Arhinmäen mielestä kauppa saattoi olla virhe. LUE LISÄÄ: Tapaus Raskone: ”Caruna, Digita, Kemira GrowHow, Autokatsastus…” – Arhinmäeltä tyly lista Sipilälle

Arhinmäki kysyi kirjallisessa kysymyksessään, miten myyntiprosessi eteni ja miksi kauppaan liittyvät asiakirjat ”salattiin kokonaisuudessaan”.

Lintilä toteaa vastauksessaan, että eduskunnalta oli saatu jo vuonna 2009 valtuudet Raskoneen koko osakekannan myymiseen ja yhtiön taloudellinen tulos oli valtion omistuksen aikana ollut jo pitkään heikko. Ostajaa etsittiin pitkään ja Lease Deal Groupin tarjoama hinta ylitti valtioneuvoston kanslian palkkaaman neuvonantajan odotukset.

Asiakirjojen osittaista salaamista Lintilä perustelee liikesalaisuuksilla:

”Valtioneuvoston kanslia ei ole salannut Raskone-kauppaan liittyviä asiakirjoja kokonaisuudessaan. Tietojen luovuttamiseen liittyen on otettava huomioon, että viranomaisten toiminnasta annetun lain (621/1999) (jäljempänä julkisuuslaki) mukaan sekä valtion että yksityisen yrityksen

liikesalaisuudet tulee pitää salassa eikä viranomainen saa antaa tietoja salassa pidettävistä asiakirjoista. Raskone-kauppaan liittyvät tietopyyntöjen kohteena olleet asiakirjat pitävät sisällään

runsaasti liikesalaisuuksia, minkä johdosta Suomen Kuvalehden pyytämien asiakirjojen luovuttamiseen on suhtauduttu lähtökohtaisesti pidättyvästi. Asiasta vastuussa ollut virkamies on yksittäisen virkamiehen ratkaisuna päättänyt olla luovuttamatta pyydettyjä asiakirjoja kokonaisuudessaan julkisuuslain mukaisiin salaamisperusteihin vedoten. Samalla tietojen pyytäjille on annettumahdollisuus pyytää asiasta virallinen valtioneuvoston kanslian valituskelpoinen päätös.”

Lintilän mukaan valtioneuvoston kanslia päätyi luovuttamaan pyydetyt asiakirjat siten, että niistä on peitetty kohdat, jotka valtioneuvoston kanslian arvion mukaan pitävät sisällään liikesalaisuuksia.

”Valtioneuvoston kanslia on toiminut tietopyyntöihin vastatessaan niin avoimesti kuin on mahdollista”, Lintilä kirjoittaa.

LUE MYÖS:

Hämmästys leviää Suomen työllisyysluvusta: ”Tätä ei kukaan ekonomisti osannut ennustaa”

Petteri Orpo KL:lle: ”Kun säästäen kerryttää varallisuuttaan, niin silloin sitä on vanhuuden turvaksi ilman, että siinä on joku sosiaalidemokraatti valvomassa”