Suomen Kuvalehti kävi läpi viranomaisen ja Fortumin Fennovoimaa koskevaa kirjeenvaihtoa vuodelta 2015.

Fortum kuvasi Fennovoima-tiedottamistaan ”johdonmukaiseksi” ja vetosi muun muassa siihen, ettei tiedote ydinvoimahankkeeseen lähtemisestä vaikuttanut juurikaan yhtiön osakekurssiin.

Asia käy ilmi asiakirjoista, jotka Finanssivalvonta toimitti Suomen Kuvalehdelle.

Fortum kertoi markkinoille kesäkuussa 2015 ja joulukuussa 2014, ettei se osallistu Fennovoima-hankkeeseen, jos yhtiön vesivoimahanke (TGC-1) Venäjällä ei etene. Vastoin aiempaa kantaansa yhtiö kuitenkin tiedotti 5. elokuuta 2015, että se on päättänyt osallistua 6,6 prosentin osuudella Fennovoiman ydinvoimalahankkeeseen.

Fortumin vesivoimahankkeet Venäjällä eivät ole edenneet.

Toimituksen tietopyyntö liittyy Matti Mörttisen ja Lauri Nurmen Sauli Niinistö Mäntyniemen herra -kirjan (Into) väittämiin ja sitä seuranneeseen julkiseen keskusteluun.

Kirjan mukaan presidentti Sauli Niinistö teki pääministeri Juha Sipilälle (kesk) ja Fortumin hallituksen puheenjohtajalle Sari Baldaufille tiettäväksi tilanteen vakavuuden: Suomen ja Venäjän valtiolliset suhteet olisivat vahingoittuneet, jos Fortum ei olisi pelastanut Fennovoima-hanketta.

Pörssiyhtiöiden tiedottamista valvova Finanssivalvonta pyysi elokuussa 2015 Fortumilta tietoa muun muassa siitä, miten sijoituksesta päättäminen eteni yhtiössä ja oliko tiedottaminen tapahtunut ilman aiheetonta viivästystä.

Asiakirjoista suuri osa on salattu tekstiä mustaamalla. Tätä perustellaan liikesalaisuudella, jonka avaaminen voisi johtaa taloudellisiin vahinkoihin. Asiakirjoista selviää kuitenkin mielenkiintoisia yksityiskohtia.

Fortumin vastauksen mukaan yhtiön tiedottaminen on ollut täysin ohjeiden ja lain mukaista. Yhtiön mukaan tietojen julkaiseminen on tapahtunut johdonmukaisesti. Vastauksessaan yhtiö ei tarkemmin erittele, miten päinvastaiseksi kääntynyt Fennovoima-kanta on ”johdonmukainen”.

Yhtiön mukaan koko Fennovoima-asia ei ole kuulunut pörssiyhtiön ”jatkuvan tiedonantovelvollisuuden” piirissä olevaan tietoon.

”Fortum katsoo, että kyse ei sitten ole ollut sellaisesta tiedosta, jota järkevästi toimiva sijoittaja todennäköisesti käyttäisi yhtenä sijoituspäätöksensä perusteena.”

Fortum perustelee tiedottamistaan ja sen oikeellisuutta myös sillä, ettei Fennovoima-tiedotus vaikuttanut juurikaan yhtiön osakekurssiin ja kaupantekomääriin.

”Fortum katsoo, että kyse ei sitten ole ollut sellaisesta tiedosta, jota järkevästi toimiva sijoittaja todennäköisesti käyttäisi yhtenä sijoituspäätöksensä perusteena.”

Yhtiön antamat selvitykset riittivät Finanssivalvonnalle eikä asiasta aiheutunut Fortumille seuraamuksia.

Presidentti Niinistön mukaan Fortum teki itsenäisen päätöksen Fennovoima-hankkeeseen osallistumisesta. Samaa ovat vakuutelleet myös Fortumin hallituksen entinen puheenjohtaja Sari Baldauf ja pääministeri Juha Sipilä (kesk).

Ydinvoimalahankkeen Venäjä-kytkökset ja kotimaisuusaste herättivät heinäkuussa 2015 julkisuudessa paljon kysymyksiä.

Ydinvoimahanke koki nöyryytyksen, kun selvisi, että rahoittajatahoksi ilmoitetun Migrit Solarna Energijan taustalla olivat parikymppinen opiskelija ja juuri yliopistosta valmistunut nuorukainen. Kroatialaisyrityksen oli määrä sijoittaa hankkeeseen 158 miljoonaa euroa.

Kaksikko oli tehnyt rahoitusjärjestelyt venäläispankin kanssa ja jäljet yhtiön taustalla johtivat suuriin venäläisyhtiöihin. Tietojen tultua julki alkoivat spekulaatiot siitä, että seitsemän miljardin euron jättihankkeen voisi pelastaa vain Fortum.

Pyhäjoen ydinvoimalalle odotetaan rakentamislupaa eduskunnalta vuoden 2019 loppuun mennessä. Lupa edellyttää turvallisuusmääräysten toteutumista. Hanke on jo nyt lykkääntynyt, sillä valvova viranomainen STUK on havainnut laitoksen suunnittelussa ja turvallisuuskulttuurissa puutteita.

Fortumin reilun kuuden prosentin osuus Fennovoimasta tarkoittaa vähintään useita satoja miljoonia euroja. Hankkeesta ovat luopuneet ainakin S-ryhmä, Kesko ja Valio.