Suomessa on euromaiden kalleimmat vaatteet ja jalkineet, kertoo EU:n tilastopalvelun Eurostatin tuore tilasto (siirryt toiseen palveluun). Suomi on hintaykkönen myös euromaiden ravintoloiden ja kuljetuspalveluiden hinnoissa.

Käytännössä hintaero tarkoittaa, että jos kenkäpari maksaa muualla euroalueella keskimäärin sata euroa, Suomessa sille tulee hintaa 121 euroa.

Kulutustuotteiden hintavertailussa euromaiden kärkisijoilla on vuodesta toiseen tuttu kolmikko: Suomi, Irlanti ja Luxemburg. Vain niiden keskinäinen järjestys vaihtelee. Runsas vuosi sitten Suomi oli kolmikosta kallein, mutta tuoreimman tilaston mukaan Irlanti ja Luxemburg menevät niukasti edelle.

Yle Uutisgrafiikka

Pohjoismaisessa vertailussa Suomi on sen sijaan niukasti halvin Ruotsin ja Tanskan jälkeen. Pohjoismaisittain halpaa Suomessa ovat erityisesti kodinkoneet ja viestintäpalvelut, ja energiankin hinta on maltillinen. Laajassa kuvassa pohjoismaiset hinnat ovat melko samalla tasolla. Suomi on ainoa, joka käyttää yhteisvaluutta euroa.

Paheissa eli alkoholin ja tupakan hintavertailussa euromaista kallein on Irlanti, ja Suomi on toiseksi kallein. Kaikista EU-maista Suomen edelle kiilaa myös Britannia. Ruotsi ja Tanska ovat niukasti Suomea halvempia.

Tutut selittäjät

Suomen Pankin vanhempi ekonomisti Petri Mäki-Fränti antaa Suomen hintatasolle tutut selitykset: työvoima on kallista ja välilliset verot eli esimerkiksi arvonlisävero verraten korkeita.

– Euron käyttöönoton jälkeen kuluttajahinnat nousivat Suomessa huomattavastikin muuta euroaluetta hitaammin. Mutta sitten työvoimakustannukset ja välillinen verotus ovat nousseet muita euromaita nopeammin, hän sanoo.

– Ja jotain merkitystä voi olla myös joidenkin toimialojen kilpailun vähäisyydellä.

Viime aikoina nopeimmin ovat Mäki-Fräntin mukaan nousseet ruoan, palveluiden ja energian hinta. Palveluista hän nostaa esiin vuokrien nousun. Energia on sen sijaan yhä Suomessa verraten halpaa, samoin viestintäpalvelut.

Yle Uutisgrafiikka

Euro kuroi hintoeroja umpeen, kunnes talouskriisi iski

Yksi euron lupauksista 2000-luvun alussa oli, että kuluttajahinnat vähitellen yhdenmukaistuvat ja halpenevat. Aluksi näin tapahtuikin, kuten ylläoleva grafiikka näyttää.

– Vuoteen 2008 euro toimi tässä suhteessa kutakuinkin kuten pitikin. Mitä sitten tapahtui, selittyy pitkälti finanssikriisillä, sanoo myös Elinkeinoelämän tutkimuslaitoiksen (ETLA) tutkija Markku Lehmus.

Hyvät ajat peittivät eurotalouksien erilaisuutta. Talouskriisi puri kovaa erityisesti Etelä-Eurooppaan, ja kun jopa palkkoja jouduttiin rukkaamaan alaspäin, myös tuotteiden hintatasoa piti laskea, jottei kulutus olisi halvaantunut.

Keski- ja Pohjois-Eurooppa selvisi finanssikriisistä ja Kreikasta alkaneesta eurokriisistä vähemmillä muutoksilla, joten kokonaisuutena euromaiden hintahaitari kääntyi jälleen kasvuun.

Mäki-Fränti Suomen Pankista arvioi, että nyt hintaerot saattavat alkaa jälleen tasoittua.

– Työvoimakustannusten nousuvauhti on meillä hitaampaa kuin muulla euroalueella. On mahdollista, että hintaerot kapenevat.

Korjaus klo 20:02: Grafiikkaan oli alun perin merkitty Puola ja Unkari euromaiksi. Puola ja Unkari eivät ole euromaita.