Nokian yhteinen verkkoyritys Siemensin kanssa oli ongelmakimppu, josta yhtiön hallituksen puheenjohtaja Risto Siilasmaa vakuuttaa yhtiön ottaneen opiksi.

– Sen (yhteisyrityksen) toteutusta ohjasi politiikka, ei yhtiön arvon kasvattaminen, hän sanoo.

Oppi on paikallaan, kun Nokia alkaa sulattaa paljon suurempaa ostosta. Suomeen syntyy pitkästä aikaa toimialansa globaali gorilla, kun Nokia ottaa haltuunsa ranskalais-amerikkalaisen Alcatel-Lucentin.

Jäljellä jää vain Nokia, ei mitään yhdistelmänimiä. Tämän torstain aikana nokialaiset yli sadassa maassa kerääntyvät kyläkokouksiin, jotka merkitsevät uuden alkua.

Uuden Nokian liikevaihto on samaa luokkaa kuin kahden seuraavaksi suurimman suomalaisyrityksen, Nesteen ja Stora Enson, yhteensä (2014).

Käytännössä Nokia loi nahkansa uudelleen reilussa kolmessa vuodessa. Sen tuloksena on verkkoyhtiö, joka kilpailee tasapäisesti kiinalaisen Huawein ja Ericssonin kanssa kiinteiden ja langattomien verkkojen toimituksista operaattoreille ja muille yrityksille. Visiomaisemmin voisi puhua siitä, kuka rakentaa ja hoitaa dataliikenteen asioiden internetissä.

Siilasmaa muistuttaa, että neljä miljardiluokan yritysjärjestelyä eteni koko ajan lomittain: matkapuhelinliiketoiminnan myynti Microsoftille, karttaliiketoiminta Heren myynti autovalmistajille, Siemensin ostaminen ulos yhteisestä verkkoyhtiöstä sekä lopulta Alcatel-Lucent-kaupat.

Neuvottelujen panoksena ei ollut enempää tai vähempää kuin Nokian olemassaolo.

Nokia ei haikaile kännyköitä

Henkilökohtaisesti raskaimpana prosessina Siilasmaa koki syöksykierteeseen ajautuneen matkapuhelinliiketoiminnan myynnin. Neuvottelut katkesivat useaan otteeseen ja niiden elvyttäminen edellytti Siilasmaan ja Microsoftin silloisen pääjohtajan Steve Ballmerin pitkiä kahdenvälisiä puhelinkeskusteluita.

Nokia-taustaisten windows-puhelinten alamäki markkinoilla on jatkunut, mutta Siilasmaa sanoo välien Balmeriin olevan edelleen kunnossa.

Siilasmaa ottaa Yle Talouden haastattelussa selkeästi kantaa Nokian jatkuvasti spekuloituun paluuseen päätelaitebisnekseen.

– Emme missään nimessä lähde itse valmistamaan uutta laitetta, ellei se ole jollain tavalla vallankumouksellinen. Mitään sellaista en markkinoilla nyt näe.

Sen sijaan vallitseva lisensiointimalli tulee Siilasmaan mukaan jatkumaan. Siinä toinen valmistaja ostaa Nokialta oikeuden myydä ja markkinoida päätelaitteita tämän tuotemerkillä.

Johdolle saa tuoda huonotkin uutiset

Siilasmaa kertoo Nokian kulkeneen viime vuosina pitkän henkisen matkan. Siihen kuuluu myös uudenlainen suorapuheisuus.

Siilasmaa on itse vaalinut yhtiön sisälllä yrittäjähenkisyyttä, jonka voi hänen mielestään ulottaa moniin toimintoihin isossakin korporaatiossa.

Klassisesti yrittäjyys tarkoittaa esimerkiksi rohkeaa kokeilukulttuuria ja epäonnistumisten sallimista. Kännykkäkauden loppuaikojen Nokia ei ollut tunnettu kummastakaan.

Menneisiin johtamisongelmiin liittyvät kysymykset oheisella videolla eivät osu Siilasmaan mukavuusalueelle. Hänen mukaansa Nokian muutos on vielä käymistilassa, mutta suunta on selvä.

– Huonoja uutiset pystytään nyt ottamaan pöydälle. Yhteen aikaan Nokian ongelmat olivat niin suuria, että emme nostaneet enää kissaa, vaan nostimme hirven pöydälle.