Kun pääministeri Juha Sipilän (kesk) johtama valtioneuvoston kanslia tiedotti viinatehdas Altian mahdollisesta pörssilistautumisesta, meni moni poliitikko hetkellisesti jonkinasteiseen huumaan.

Keskustan kauhavalainen kansanedustaja Antti Kurvinen ohjeisti heti eteläpohjalaisia ”valppauteen”, kun viinayhtiön osakkeet tulevat myyntiin. Pohjalaisen elinkeinoelämän pitäisi yhdistää voimansa ja pyrkiä alkoholiyhtiön pääomistajaksi.

Kurvinen kannusti jopa lähialueen kuntia mukaan sijoittajiksi pörssiyhtiöön.

Edustaja Kurvisen näkemyksen ymmärtää. Kannattavaa viinatehdasta pitää tietenkin omistaa, sillä siitä hyötyvät alueen viljelijät ja päätösvaltaa saadaan isäntien pöytiin. Myös kerran vuodessa tilille napsahtavat mojovat osingot tekevät kutaa, jos on varaa ostaa viinayhtiön osakkeita.

Myös vasemmistoliiton kansanedustaja Jari Myllykoski oli Kurvisen tapaan huomannut viinatehtaan kannattavuuden. Myllykosken näkökulman oli kuitenkin hieman erilainen kuin keskustalaisen Kurvisen.

Myllykoski oli huolissaan siitä, että voittoa tuottavan alkoholiyhtiö Altian päätöksenteko valuisi pois suomalaisista käsistä.

”Voidaanko olla täysin varmoja siitä, että se pörssiyhtiönä ostaisi raaka-aineensa edelleen kotimaisilta sopimusviljelijöiltä, eikä ulkomailta”, Myllykoski kysyi tiedotteessa.

Tuskinpa voidaan, sillä pörssiyhtiön toimintatapoihin eivät hyväntekeväisyys ja aluepolitiikka kuulu. Jos raaka-ainetta saadaan edullisimmin ulkomailta, on aika varmaa, että toimiva johto pohtii tilausten tekemistä Suomen rajojen ulkopuolelta.

Suomen elintarviketyöläisten liitto SEL oli edustaja Myllykosken kanssa tietenkin samaa mieltä. Liitto viestitti Twitterissä, että valtion omistus on paras tapa varmistaa, että Altian työpaikat pysyvät Suomessa ja tuotteet tehdään kotimaisista raaka-aineista.

Muutenkin sosiaalisessa mediassa muistutettiin päättäjiä Fortumin Caruna-kaupoista, lannoiteyhtiö Kemiran sekä verkkoyhtiö Digitan kohumyynneistä. Kansallisomaisuutta myydään taas ja todennäköisesti vieläpä pilkkahintaan!

Valtio-omistajuuden kyseenalaistavat sen sijaan kysyivät, miksi valtion ylipäätänsä pitää omistaa viinatehdas. Kuuluuko se valtion strategiaan?

Tuskin kuuluu, vastasi moni. Kyse ei ole sähköverkoista tai mistään elintärkeästä valtion näkökulmasta! Kyse on viinatehtaasta, ja pörssi antaa sille mahdollisuuden kasvaa!

”Sinivalkoiset sijoittajat” puolestaan iloitsivat siitä, että pörssistä saa ostaa kossua ja osakkeesta muodostuu ”sinivalkoinen kansanosake”.

Kansanosakkeilla on kuitenkin puolensa ja puolensa. Esimerkiksi Talvivaaran osaketta ostettiin piensijoittajien salkkuun ”sinivalkoisella innolla”. Kaikki muistavat, miten lopulta kävi.

Sitä ei kuitenkaan käy kiistäminen, etteikö Altia olisi kannattavampi kuin epäonnistunut kaivoshanke Sotkamossa: vuonna 2016 Altian liikevaihto oli noin 350 miljoonaa euroa ja tulos ennen veroja 43 miljoonaa. Velkaa ei ole juuri nimeksikään, ja yhtiön tase on vahva. Osinkojakin maksetaan vuosittain noin 10 miljoonalla eurolla, ja pörssin myötä osinkoja maksetaan enemmän.

Yhtiön kannattavuudessa on varjopuoliakin. Yksi suurimmista epävarmuustekijöistä on kuningaskuluttaja. Väkevien viinojen myynti laskee meillä ja muissa Pohjoismaissa, ja kuluttajat suosivat yhä enemmän mietoja juomia.

Väkeviä viinoja verotetaan Suomessa myös tiukasti, esimerkiksi Virossa verotus on huomattavasti alhaisempaa.

Altian listautumisesta ei kuitenkaan tiedetä vielä juuri mitään. Sitä on kaavailtu vuoden 2018 puolenvälin tienoille. Osakkeen hinta on mysteeri, eikä sitäkään tiedetä, miten eläkeyhtiöt ja ulkomaiset sijoittajat innostuvat Altian osakkeista.

Todennäköisesti osakkeen hinta on suhteellisen korkea, eikä suuriin osakemääriin ole varaa kuin raharikkailla nalleilla ja institutionaalisilla sijoittajilla.

Sipilän hallitus kuitenkin toivoo, aivan kuten kansanedustaja Kurvinenkin, että yhtiön omistajiksi tulisivat niin henkilöstö, yksityissijoittajat kuin viljelijätkin.

Uskolla, toivolla ja rakkaudella isänmaahan ei kuitenkaan osteta viinatehtaan osakkeita. Isänmaallisuushöpinän lisäksi siihen tarvitaan rahaa.

Listautumisen toteutuessa valtio jää Altiaan vähintään kolmanneksen omistajaksi. Sipilän hallituksen linjaus ei kuitenkaan estä valtiota myymästä koko Altian osakekantaa myöhemmin valtioneuvoston päätöksellä.

Altia nimittäin siirrettäneen niin kutsuttuun Valtion kehitysyhtiö Vakeen. Tuolloin linjattiin, että valtio voi luopua kaikista Altian osakkeista.

Valtionyhtiöiden myyminen onkin vasta alussa. Seuraavaksi myynti-ilmoituksia odotetaan Postista, Vaposta ja Kemijoki Oy:stä.