Lohkoketjuteknologian uskotaan mullistavan kaiken. Sen merkitystä on verrattu jopa internetin syntyyn. Selvitimme, mistä oikein on kyse – ja miten pian mullistus näkyy esimerkiksi musiikki- ja energiakaupassa ja pankeissa.

Kännykkäni tyhjenee juuri, kun odotan tärkeää puhelua – voisinkohan ladata lisää virtaa kaverin kännykästä?

Entä jos hankin kotiini aurinkopaneeleita, jotka tuottavat ajoittain sähköä enemmän kuin tarvitsen. Voisinko myydä ylimääräisen sähkön naapurilleni, jolla paneeleita ei ole?

Blockchainin eli lohkoketjuteknologian avulla tällainen olisi mahdollista. Mahdollisuuksia olisi moneen muuhunkin. Teknologiaan panostetaan jopa enemmän kuin internetin kehittämiseen aikanaan.

Se mahdollistaa luotettavat rahan ja tiedon siirrot netin kautta ilman sellaisia välikäsiä kuin Spotify, pankki tai energiayhtiö. Teknologia on sama kuin kryptovaluutta bitcoinin takana.

Tässä jutussa selvitetään, millaisissa asioissa teknologia tulee näkymään tulevaisuudessa ja missä nyt mennään musiikin, energiakaupan, jakamistalouden, pankkien ja tietysti myös teknologian ensimmäisen sovelluksen bitcoinin saralla.

Teknologia bitcoinin takaa

Anne Jalkala, joka työskentelee yksikönjohtajana Lappeenrannan teknillisessä yliopistosta, on uudesta teknologiasta innoissaan.

Anne Jalkala. Teemu Leinonen / LUT

– Blockchainia voisi verrata internetin alkukauteen. Vielä emme osaa edes kuvitella mitä kaikkia elämää helpottavia palveluita se voi mahdollistaa, Jalkala sanoo.

Alussa mainittu puhelimen latausmahdollisuus on jo teknisesti mahdollista Bristolin yliopistossa kehitetyn langattoman PowerShake-järjestelmän avulla.

Lohkoketjuteknologian käyttöönotto on vasta alussa. On kiinnostavia start up -yrityksiä ja niitä tulee lähiaikoina maailmalla vielä paljon lisää. Joistakin niistä tulee suuria ja tärkeitä, mutta suuri osa jää kokeiluiksi.

Lohkoketjuteknologiassa tieto kerätään yhteiseen pääkirjaan eli logiin, joka tallennetaan samanaikaisesti kaikkiin ketjussa mukana oleviin tietokoneisiin. Kaikkiin tiedonsiirtoihin tulee aikaleima. Aikaleima kertoo tarkan ajankohdan, jolloin esimerkiksi yhteiskäytössä olevan auton käyttöoikeus on siirtynyt.

Juha Rissanen, Yle

Koska lohkoketjuteknologia on digitaalista verkossa tapahtuvaa tiedonvaihtoa, se on nopeaa ja edullista. Tämä mahdollistaa esimerkiksi mikrotason maksut eli pienemmät kuin mitä pankki voi välittää, esimerkiksi senttien murto-osat. Muun muassa internetiin kytketyille laitteille voidaan antaa tehtäviä ja sopia niiden maksuista.

Esimerkiksi luotettava sensoritieto voisi maksaa sadasosasenttejä ja nämä voidaan kirjata lohkoketjuun. Esimerkiksi auton sensorit voisivat tunnistaa automaattisesti, onko paikka maksullinen ja lähettää automaattisia mikromaksuja sen mukaan kuinka kauan auto on parkkeerattuna.

Erityisesti teknologia voi helpottaa ihmisten ja laitteiden välistä automaattista kaupankäyntiä. Esimerkiksi kodinkoneet voisivat ostaa itse tarvitsemansa energian sähköverkosta.

Lohkoketju on suojattu niin voimakkaalla kryptauksella, että sen murtaminen on käytännössä mahdotonta. Moni on kyllä varmasti yrittänyt.

Lähtevätkö suomalaisyritykset mukaan?

Finanssialan konsultti Johannes Asuja on potkinut Suomen finanssialaa kiinnostumaan lohkoketjuteknologiasta ja sen mahdollisuuksista yhdessä kollegansa Kirsi Larkialan kanssa.

Tällä hetkellä teknologia näkyy maailmalla monin tavoin. On globaalien pankkien omia pilotteja, on blockchain-rahastoja ja sijoituksia niihin sekä kumppanuussopimuksia pankkien kesken. Tämän lisäksi on iso joukko start up -yrityksiä, jotka globaalissa mittakaavassa ovat pieniä, mutta Suomesta katsoen jo jonkin kokoisia.

– Tämä on megatrendi maailmalla, ja tämä vuosi on ratkaiseva. Jos suomalaiset eivät lähde aidosti mukaan kehityksen eturintamaan, joku muu tuo teknologian ensimmäiset sovellukset tänne, Larkiala sanoo.

Asiakas vaihtaa käteistä rahaa digirahaksi bitcoinautomaatilla. Valeria Kuypers / EPA

Pohjoismaissa on lähdetty mullistukseen mukaan suhteellisen maltillisesti. Suomessa toimivista pankeista omia konkreettisia avauksiaan kehittävät ainakin Nordea, Danske Bank ja osuuspankit.

– Suomessa on joitakin tätä teknologiaa käyttäviä start up -yrityksiä, mutta jos miettii, tuleeko niistä jotakin vuoden tai kahden sisällä, ainakin matka on pitkä. Täällä toiminta on hyvin pientä, jos vertaa esimerkiksi Lontooseen, Japaniin, Australiaan ja Yhdysvaltoihin, Asuja sanoo.

Toisaalta Larkiala kertoo, että näin on ollut ennenkin. Suomessa pankkien it-osaaminen oli takavuosina esimerkillistä. Suomi oli edelläkävijä monissa asioissa kuten verkkopankeissa, verkkolaskuissa ja pankkitunnistautumisessa.

Suomalaispankit jäivät paistattelemaan päivää menestyksen loisteessa, eivätkä huomanneet, että muu maailma meni ohi mobiiliosaamisessa.

Teknologia näkyy maailmalla jo

Lohkoketjuteknologia on myös kryptovaluutta bitcoinin takana, ja bitcoinia moni pitää epäilyttävänä. Sillä on rahoitettu rikollista toimintaa, esimerkiksi huumekauppaa.

Nyttemmin bitcoin on lisännyt jälleen suosiotaan. Se on erityisen suosittu Kiinassa, jossa ihmiset ryhtyvät sijoittamaan uusiin asioihin jopa uhkarohkeasti. Bitcoin-yhteisö on muun muassa sanonut, että Panama-papereiden kaltainen puliveivaus ei olisi mahdollista bitcoinilla, koska kaikki vaihdot jäävät näkyviin julkiseen lokiin, josta ne voi myöhemmin tarkistaa.

Alkuvuodesta bitcoin-yhteisö julkaisi maailman ensimmäisen hajautetun internet-kauppapalvelun, OpenBazaarin. Sen avulla kuka tahansa voi perustaa nettikaupan ja myydä tuotteita tai palveluja ilman välikäsiä.

Lohkoketjuteknologia näkyy maailmalla jo etenkin erilaisissa start up -yrityksissä, joita syntyy koko ajan lisää. Yksi alue, jolle teknologia varmasti leviää ovat musiikki ja muut kulttuurituotteet.

Musiikkia voisi myydä ilman Spotify'ta

Lohkoketjun avulla musiikkia ja vastaavaa voi kuka tahansa myydä netissä ilman välikäsiä. Tämä on jo mahdollista ja palvelu on rakennettavissa melko ketterästi. Lohkoketju mahdollistaa mikromaksut, eli musiikkia voisi myydä todella halvalla. Jos kaikki ostajat maksavat pikkuisen, myynti käy järkeväksi.

Samalla kuitenkin pitäisi huomioida myös moni muu musiikkibisneksestä osansa ottava osapuoli, ja niitä on paljon. Ujo music kehittää lohkoketjuun perustuvaa musiikin nettijakopalvelua, jonka avulla musiikin ostaja voi esimerkiksi nähdä, keille musiikista maksetaan.

Samalla tavalla teknologia voisi mullistaa myös esimerkiksi median rahoituksen. Ehkä tulevaisuudessa maksamme mikromaksuja yksittäisistä verkossa lukemistamme artikkeleista tai katsomistamme videoista.

Uusiutuvan energian start up -yhtiöitä jo useita

Jos yksityishenkilö tuottaa aurinkoenergiaa yli oman tarpeensa, hän voi jo tällä hetkellä myydä ylijäävän energian sähköyhtiölle, mutta kunnon korvausta siitä ei saa.

Lohkoketjuteknologian kautta energian voisi myydä suoraan vaikka naapureille.

Energia-alan lohkoketjuyrityksiä on maailmalla syntymässä kovaa vauhtia, mutta ala on vielä hyvin varhaisessa vaiheessa. Esimerkiksi LO3 Energyllä on New Yorkin Brooklynissä kokeilukatu, jossa asukkaat voivat hankkia katoilleen aurinkopaneelit ja myydä ylijäävän energian naapureilleen. Niin ikään newyorkilainen Project Exergy kerää hukkalämpöä kodin tietokoneista, myöhemmin ehkä myös jääkaapeista ja vastaavista, ja jakaa sitä kotien lämmittämiseen.

SolarCoin-yritys on kehittänyt energiakauppaan oman valuutan, sähköisen aurinkokolikon, jolla energiakauppaa voidaan käydä paikallisesti.

Energia-alan sovellukset ovat hyödyllisiä, koska osa kalliista sähkönsiirrosta ja varastoinnista voitaisiin korvata naapuruston aurinkopaneelien välisellä sähkönvaihdolla.

Autoja voisi lainata ilman välikäsiä

Myös kaikenlainen jakamistalous helpottuu lohkoketjujärjestelmän avulla. Anne Jalkala visioi, että sen avulla voisi käyttää yhdessä esimerkiksi sähköautoja tai polkupyöriä: pitää kirjaa ajoista, maksaa ne vaivattomasti, saada auton tai pyörän ovelle ja oven auki silloin kun tarvitsee, sähköauton vaikka ladattuna ovelle.

Lohkoketjuteknologiaa voisi hyödyttää esimerkiksi polkupyörien yhteiskäytön kehittämisessä. Yle

Lähes vastaavia palveluita on jo, esimerkiksi suomalainen aiemmin Kortteliautona tunnettu yritys, jonka niin ikään suomalainen Shareit-yritys osti syksyllä 2015 ja joka toimii nyt nimellä Shareit Blox Car. Palvelussa käyttäjät voivat vuokrata naapurin auton.

Kun näitä palveluita kerran on jo, mihin lohkoketjuteknologiaa tarvitaan?

Helpottamaan vaihdantaa, Anne Jalkala selittää. Shareit-palvelua tarvitaan nyt hoitamaan kaikkea vaihdantaan liittyvää. Lohkoketjuteknologian avulla tämän väliportaan voisi jättää pois.

Lohkoketjut mullistavat pankkitoiminnan

Lohkoketjuteknologian avulla ihmiset voisivat siirtää rahaa, arvopapereita ja tietoa toisilleen ilman nyt välissä toimivia erilaisia selvitysosapuolia tai vaikka pankkeja.

Finanssialan konsultti Johannes Asuja ei silti usko, että ihmiset luopuisivat pankeista.

Miksi he niin tekisivät? Pankeilla on jatkossakin monta tärkeää tehtävää. Rahoitusta yksityisille ja yrityksille tarjoavat tahot monipuolistuvat, mutta pankeilla on edelleen vahva rooli esimerkiksi rahoittamisessa.

Uuden teknologian takia pankkien pitää kuitenkin muuttaa toimintaansa, mullistaa suorastaan. Ei riitä, että pankki saa siirrettyä rahaa tililtä toiselle.

Vielä nyt rahan siirtäminen pankista toiseen vie Suomessa vähintään vuorokauden, koska välitysmekanismit ovat vanhanaikaisia, pitkiä prosesseja. Lohkoketjuteknologialla voitaisiin myös esimerkiksi digitalisoida asunto-osakkeet ja siirtää pankit muutenkin aidosti digiaikaan.

Lohkoketjuteknologialla rahan siirto tai arvopaperikaupan vahvistus onnistuu yhtä nopeasti kuin sähköpostin lähettäminen. Tämä ei ole kuluttajalle valtava mullistus, mutta pankeille on. Niillä on kaksi isoa kuluerää: henkilöstökulut ja it-kulut. Lohkoketjuteknologian avulla ne voivat madaltaa kuluja kummassakin.

Eli irtisanoa paljon ihmisiä? Niinkin kyllä, sanoo Asuja. Hän jatkaa, että jos halutaan ajatella positiivisesti, samalla hyvää työvoimaa vapautuu muuhun työhön, joka on vähemmän suorittavaa. Pankkien pitää miettiä, mitä asiakas voisi ostaa samalla, kun hän ostaa vaikka asunnon.

Juttuun on haastateltu myös tutkija Kari Korpelaa Lappeenrannan yliopistosta.

Elina Venesmäki