Parhaiten tienasivat kaupallisia ja teknisiä aloja opiskelleet ja heikoimmin humanistit.

Korkeakoulutetuista parhaiten tienaavat kauppatieteilijät ja teknisen alan opiskelijat. Mostphotos

Yliopistoista valmistuneista parhaiten tienaavat kauppatieteellisen tutkinnon suorittaneet. Suurimmat vuosiansiot ovat Hankenista, Aalto-yliopistosta ja Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta valmistuneilla. Viiden kärkeen mahtuvat vielä Tampereen teknillinen yliopisto ja Vaasan yliopisto.

Yllättäen kaikista huonoimmin tienaavat Helsingin yliopistosta valmistuneet, vaikka Helsingin yliopisto on menestynyt akateemisissa ranking-listauksista parhaiten. Toiseksi huonoiten tienaavat Itä-Suomen yliopistosta valmistuneet.

Ammattikorkeakouluista parhaiten tienaavat Metropolitiasta, Arcadasta, Haaga-Heliasta, Laureasta ja Hämeen AMK:sta valmistuneet.

Vähiten tienaavat Humanistisesta ammattikorkeakoulusta ja Tampereen AMK:sta valmistuneet.

Helsingissä tehdään paljon free-töitä

Tiedot on koonnut Kansallisen koulutuksen arviointikeskus Karvin arviointiasiantuntija Otto Leppänen, joka tarkasteli pro gradussaan eri korkeakouluissa opiskelleiden alku-uran tuloja ja työllistymistä vuosina 2000–2016. Leppäsen gradu hyväksyttiin Aalto-yliopiston taloustieteiden laitoksella kesäkuussa.

Leppänen arvelee Iltalehdelle, että Helsingin yliopiston heikkoa sijoitusta selittää freelance-töiden yleisyys ja opintojen pitkittyminen.

Tutkimuksessa selvitettiin, millaiset tulot opiskelijoilla oli 10 vuotta opintojen aloittamisen jälkeen.

Humanisteilla pienimmät ansiot

Kauppatieteilijöiden vuosiansiot olivat keskimäärin 43 000 euroa vuodessa ja teknisiä aloja opiskelleiden 38 000 euroa vuodessa.

Yhteiskuntatieteellisiä aloja opiskelleet tienasivat 29 000 euroa vuodessa ja humanistisia aloja opiskelleet 23 000 euroa vuodessa.

Ammattikorkeakouluista valmistuneista puolestaan parhaiten tienasivat teknisiä aloja opiskelleet. Heidän vuosiansionsa olivat keskimäärin 37 000 euroa. Kaupallisia aloja opiskelleet tienasivat keskimäärin 31 000 euroa vuodessa. Peränpitäjinä olivat jälleen humanistit 23 000 euron vuosiansioillaan.

Ammattikorkeakoulujen välillä tuloissa on suurempaa vaihtelua kuin yliopistojen. Esimerkiksi Arcadasta valmistuneet insinöörit tienasivat vuodessa keskimäärin 7000 euroa enemmän kuin Karelia-ammattikorkeakoulusta valmistuneet.

Pitkä matematiikka ennustaa tulokehitystä

Tuloeroja oppilaitosten välillä selittää suurelta osin niihin valikoitunut oppilasaines. Leppänen käyttää tutkimuksessaan vakiointilaskelmaa, jonka tavoitteena on sulkea pois tekijät, jotka ovat olemassa jo ennen opintojen aloittamista.

Vakioitavia tekijöitä olivat muun muassa sukupuoli, äidinkieli, lukion sijaintipaikkakunta sekä ylioppilaskokeen arvosanat. Vakioitavista tekijöistä merkittävimmäksi osoittautui pitkän matematiikan arvosana.

Vakioidut erot oppilaitosten ja alojen välillä ovat huomattavasti pienempiä kuin keskimääräisten vuosiansioiden perusteella.

– Vakioidussa laskelmassa pystytään paremmin näkemään, mikä on korkeakoulun osuus työmarkkinamenestyksestä, Leppänen sanoo.

Vakioiduissakin laskelmissa oppilaitosten järjestys on pääosin sama, mutta joitakin muutoksia tapahtuu, esimerkiksi Lappeenrannan teknillisen yliopiston insinöörikoulutus kiilaa Aalto-yliopiston ohi.

Helsingin yliopiston sijoitus kohoaa Itä-Suomen yliopiston ja Lapin yliopiston ohi. Ammattikorkeakoulujen puolella Haaga-Helia ja Arcada nousevat Metropolitian ohi.

Parempaa tietoa nuorille

Leppäsen mukaan tutkimusta kannattaa tulkita varovaisesti yksilön kannalta.

– Tutkimuksesta ei selviä sellaisia syy-seuraussuhteita, että jokin tietty tutkinto johtaisi tietynsuuruisiin tuloihin, Leppänen sanoo.

Leppäsen mukaan opiskelemaan pyrkiville nuorille pitäisi kuitenkin tarjota tarkempaa tietoa eri koulutusvaihtoehtojen työllistymismahdollisuuksista.

Tutkimuksessa olivat mukana kaupalliset, tekniset, yhteiskuntatieteelliset ja humanistiset aineet. Esimerkiksi lääketieteellinen koulutus ei siis ollut mukana laskelmissa.