Svitlodarsk Ensimmäisenä vastaan tulevat koirat. Niitä on harvinaisen paljon Svitlodarskin etulinjassa Itä-Ukrainassa. Ukrainan armeijan sotilaat ovat eläneet näillä vehnäpelloilla jo neljä vuotta. Niin kauan sota Ukrainassa on jatkunut.

Jaloissa häärii eri-ikäisiä piskejä, myös pentuja.

– Meillä oli yksi koira, joka aisti uskomattoman herkästi, koska tulitus alkaa. Jos se juoksi poteroon, säntäsimme perään, kertoo turvallisuussyistä pelkällä taistelijanimellä “Android” esittäytyvä sotilas.

Ukrainan armeijan poterot ovat laajentuneet vuosi vuodelta. Viitisen sotilasta juo kahvia ruokailutilassa maastoverkon takana. Armeijan huoltoajoneuvo tuo lisätarvikkeita.

– Joskus tarkka-ampujat yrittävät osua kuorma-autoihimme, selittää yksi sotilaista.

Svitlodarsk sijaitsee lähellä Debaltseven pikkukaupunkia, jonka Venäjän johtamat joukot valtasivat kovissa taisteluissa helmikuussa 2015. Sotilaat ovat eläneet täällä siitä lähtien.

Svitlodarskissa Ukrainan armeija suojelee myös alueen tärkeintä voimalaitosta. Sen tuottamaa sähköä käytetään molemmin puolin rintamaa.

Svitlodarskin etulinjaan on kerääntynyt paljon koiria paljon Itä-Ukrainassa. Antti Kuronen / Yle

Ukrainalaissotilaat: Separatistit kiroavat, venäläiset sotilaat ammattimaisempia

Pysähtyneen tunnelman rikkoo yhtäkkiä pari kumahdusta. Maksim arvelee sen olevan kranaattitulta.

– Tuo oli kaukana, linjojemme takana, hän sanoo.

Asemapaikan tunnelma on varsin leppoisa verrattuna sodan alkuvuosiin. Sodan alkuvaiheessa kesällä 2014 ei ylipäätään ollut rintamalinjoja. Ukrainan armeija pyrki valtaamaan takaisin Venäjän johtamien joukkojen ottamia alueita.

Syyskuussa 2014 solmittu Minskin tulitaukosopimus rauhoitti tilannetta ja paalutti rintamalinjat. Taistelut eivät kuitenkaan päättyneet. Viime vuodet on käyty puhdasta asemasotaa.

Siinä päivät ovat levon ja valmistautumisen aikaa. Varsinainen sodankäynti alkaa illansuussa ja jatkuu aamuun. Silloin sotilaiden on oltava varuillaan.

– Kolme päivää sitten separatistit ampuivat kymmenen kranaattia tuohon ja tuohon, “Android” viittoilee.

Asemasotaan kuuluu tulitus kranaatein ja konekiväärein. Raskaita raketinheittimiä, kuten Gradeja, käytetään harvemmin. Vastapuolen sabotaasiryhmät yrittävät tulla öisin rintaman yli tekemään pieniä yllätyshyökkäyksiä tai suorittamaan tiedustelua.

Yle Uutisgrafiikka

Noin 450 kilometriä pitkä rintama erottaa Ukrainan alueet Donetskin ja Luhanskin niin kutsutuista kansantasavalloista.

Kansantasavallat muodostuivat kesän 2014 taisteluissa, kun kapinallisjoukot Venäjän armeijan avustamina valtasivat Donetskin ja Luhanskin kaupungit Ukrainalta. Ne ovat käytännössä Venäjän kontrollissa.

Ukrainan sotilaat kertovat havaitsevansa venäläissotilaiden läsnäolon monella tapaa.

– Kuuntelemme heidän radiopuhelimiaan. Siellä puhutaan usein venäläisellä aksentilla. Venäjän armeijan sotilaat tunnistaa siitä, että heidän radiokomentonsa ovat hyvin täsmällisiä verrattuna kapinallistaistelijoihin. Separatistit esimerkiksi kiroilevat, venäläissotilaat ovat ammattimaisempia, Maksim kuvailee.

Maksimin mukaan myös kranaattituli on paljon tarkempaa, kun venäläissotilaita on paikalla. Kranaatit osuvat kohdalle.

Ukrainan sota vaatii uusia uhreja jatkuvasti

Taistelevat osapuolet ovat välillä vain satojen metrien päässä toisistaan. Tänään Maksimin poterosta ei juuri näe separatistien asemia. Vastustajan poteroihin on vajaa kilometri.

Poteroita ja juoksuhautoja on useassa linjassa. Kaikkia kohteita tai aseita ei toimittajille esitetä.

Minskin tulitaukosopimuksessa määritellään rintamalla sallitut aseet. Ukrainan armeijan sotilaat eivät juuri sallittuja konekiväärejä järeämpiä aseita näytä. Myös sallittuja kranaatteja saamme toki nähdä.

Vähän kauempana rintamasta on pari panssaroitua miehistönkuljetusvaunua.

Konekivääriä puhdistetaan käyttöä varten Itä-Ukrainan rintamalla. Antti Kuronen / Yle

Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin tarkkailijat ovat useasti havainneet molemmin puolin rintamaa Minskin sopimuksen kieltämiä aseita, etenkin raskaita kranaatinheittimiä.

Sotilaiden mukaan Ukrainan armeijalla on periaate, ettei se aloita tulitusta. Jos sitä vastaan hyökätään, tulitukseen vastataan samalla kaliiperilla.

– Käymme puolustustaistelua, selittää Maksim.

Etyjin tarkkailijoiden mukaan Minskin sopimuksen sääntöjä rikotaan toistuvasti. Juuri päättynyt pääsiäistulitauko epäonnistui sekin.

Venäjän johtamien joukkojen uhriluvuista ei ole tietoa. Ukrainan armeija sen sijaan raportoi kaatuneet ja haavoittuneet.

Ainakin viitisenkymmentä siviiliä ja parisataa Ukrainan armeijan sotilasta on menehtynyt tai haavoittunut tänä vuonna taisteluissa.

Noin 200 000 ihmistä asuu rintaman välittömässä läheisyydessä.

Myös miinat ja räjähtämättömät ammukset aiheuttavat tuhoa. Yli neljäkymmentä ihmistä on kuollut miinaonnettomuuksissa tänä vuonna. Itä-Ukrainan konfliktialueet ovat tässä suhteessa yksi maailman vaarallisimmista alueista, raportoi YK.

Maksim on ollut rintamalla Ukrainan armeijassa jo kolme vuotta. Hän on valmis jatkamaan palvelustaan. Antti Kuronen / Yle

Keväällä kaivetaan lisää poteroita

Maksimin radiopuhelin särisee. Komentaja käskee kaikki poteroiden taakse suojaan. Parin minuutin jälkeen pamahtaa kunnolla. Suuri savupilvi nousee parin sadan metrin päästä.

Ukrainan armeija räjäyttää tilaa uusille poteroille ja juoksuhaudoille. Sotilaiden turvallisuutta halutaan parantaa entisestään. Myös Venäjän johtamat joukot vahvistavat asemiaan vajaan kilometrin päässä.

– Kevät on tullut, ja siksi rakennamme uutta. Tuolla tehdään samaa, sanoo Maksim ja osoittaa peltojen halki etelään.

Hän hymähtää, kun kysyn onko tämä jäätynyt konflikti.

– Ei, kyllä tämä on sotaa. On mahdollista, että tämä on vuoden tai parin päästä jäätynyt tilanne, jossa ei enää juurikaan taistella. Se ei tosin ole meidän käsissämme. Seuraamme vain käskyjä.

Maksim on ollut jo kolme vuotta rintamalla. Aluksi hän tuli armeijaan kutsuntojen kautta, mutta on halunnut jatkaa sotilaana. Nykyinen sopimus umpeutuu kesäkuussa, mutta Maksim haluaisi jatkaa palvelustaan.

Ukrainalaiset sotilaat ovat vielä kauan poteroissaan.