IDÉDEBATT | UNDERVISNING. För några veckor sedan slog kammarrätten fast att islamska Römosseskolan får starta grundskola, förskola och fritids i Borås, trots att kommunen hade invändningar. Det verkar som politikerna rycker på axlarna. Bortsett från reaktioner på några ledarsidor är det ingen som verkar bry sig om vad konsekvenserna kan bli. Varken Skolverket eller kammarrätten kan hindra att en skola startas så länge ledningen hävdar att den ska arbeta utifrån skolans värdegrund och följa läroplanen.

Segregationen i det svenska samhället ökar. Vi är också en del av ett globalt samhälle där spänningarna mellan muslimer och kristna, mellan muslimer och judar och mellan olika riktningar av islam ökar. I detta läge borde vi vara mycket rädda om förskolans och skolans möjligheter att skapa mötesplatser för barn och ungdomar med olika religiös bakgrund.

Nalin Pekgul. Foto: PONTUS LUNDAHL / TT NYHETSBYRÅN

Religionsfrihet råder

I en blandad förskola kommer fördomar i dagen och personalen kan direkt reagera och samtala med barnen om respekten för andra religioner. Bland äldre barn och ungdomar i integrerade skolor bryts diametralt motsatta åsikter i elevernas diskussioner. Det tillfälle man där har att sätta sig in i andra människors åsikter kommer sällan igen senare i livet. För när, annat än i ungdomsåren, umgås man och diskuterar så intensivt som med de kamrater som slumpen har placerat i samma klass?

I ett demokratiskt samhälle där religionsfrihet råder kan vuxna människor fritt välja religiös tillhörighet eller livsåskådning. Men i synnerhet barn till kristna eller muslimska fundamentalister behöver få lära sig att det också finns andra värderingar i samhället.

I boken "Identitet och våld" skriver Nobelpristagen Amartya Sen: "I Storbritannien har en förvirrad syn på vad ett multietniskt samhälle måste göra resulterat i att man har byggt statligt finansierade muslimska skolor, hinduiska skolor, sikhskolor och så vidare, som komplement till redan existerande kristna skolor. Barn placeras alltså med fast hand i färdiga identitetsfack innan de ens har fått en chans att resonera kring alla de tillhörigheter som kan tävla om deras uppmärksamhet".

Motverka främlingskap

När Socialdemokraterna byggde den enhetliga skolan var ett av målen att skolan skulle fungera som en sammanhållande kraft i samhället. Den skulle motverka främlingskap och minska spänningar mellan människor. Då fanns de största spänningarna mellan olika samhällsklasser, i dag uppstår de också mellan olika kulturer och religioner i Sverige.

Sedan de borgerliga partierna införde friskolereformen 1992 väger skolans potential att skapa gemenskap lätt i förhållande till företagens etableringsfrihet.

Det företag som nu ska starta en skola i Borås driver redan en skola under samma namn i Göteborg. Det är en islamsk friskola som grundades av den moderata, före detta riksdagsledamoten, Abdirizak Waberi. Efter anonyma anmälningar om könsdiskriminering granskades och kritiserades Göteborgsskolan av Skolinspektionen. Enligt rapporten från slutet av juni 2011 hade lärare varit fysiskt hårdhänta mot elever och blundat för att pojkar kränkte flickor på skolan. Betygsättningen var godtycklig och föreföll gynna pojkarna. Enligt GT fick flickor med menstruation inte delta i lektioner om islam.

Förutom att skolan på detta sätt gav eleverna budskapet att kvinnor som menstruerar ska betraktas som orena, tvingades flickorna samtidigt avslöja för klasskamrater och lärare att de hade mens.

Skolinspektionens farhågor

Jag skulle gärna vilja ha ett svar på frågan om, och i så fall hur, man inom ramen för nuvarande system ska komma till rätta med att barn hamnar i skolor som fostrar in dem i en parallell samhällsstruktur. Av kammarrättens dom kan man dra slutsatsen att det inte räcker att en enskild kommun eller en statlig myndighet som Skolinspektionen har farhågor om lämpligheten i en enskild skola, utan att etableringsfriheten i dessa fall väger tyngre.

För min del anser jag att det visar att vårt system för kontroll och regleringar inte räcker. För barnens skull och för att motverka segregering måste nu politiska partier våga fatta ett beslut om att inte finansiera religiösa friskolor.

Av Nalin Pekgul

Nalin Pekgul är sjuksköterska, skribent och medarbetare på Expressens kultursida. 2014 skrev hon boken "Jag är ju svensk" tillsammans med Cheko Pekgul.

LÄS MER – Nalin Pekgul: Vi muslimer måste ställa upp när judar attackeras

I tv-spelaren ovan visas det senaste Kultur-Expressen med Leif Zern och Maria Edström om teaterns framtid. Programmet finns också som podcast.