Att gynna Sveriges jordbruk behöver inte vara svårt eller förbundet med kostnader. Här är två sätt vi skulle kunna helt förändra läget för svenska bönder utan att råka i luven med EUs regelverk:

1. ”God Produktion”-moms

Inför två momssatser på mat, där den ena, lägre, momsen gäller för mat som har producerats med höga krav och den andra, högre, gäller för mat som produceras med lägre krav.

Låt därpå det ”höga” kravet sammanfalla med de regler som gäller i Sverige.

Dvs, all svensk mat får naturligt den lägre momsen. Utländsk mat producerad enligt svenska regler (eller bättre) får också den lägre momsen. Övrig utländskt producerad mat får den högre momsen.

Detta är tillåtet eftersom vi inte på något sätt här inför strafftullar, eller direkt missgynnar utländska aktörer.

Detaljer

Man kan välja antingen att den lägre momsen är samma som idag, eller lägre än idag. Det förstnämnda ger en ”straffmoms” på den mat som inte håller de högre kraven, medan den senare innebär ett ”momsavdrag” på den bättre maten. Det förstnämnda alternativet betalar alltså sig självt, medan den senare kommer behöva budgetutrymme.

Man kan även välja en graderad skala, där man kan tänka sig att vissa ”lägre krav” bara ger en mindre ”straffmoms”. Den ökade komplexiteten i genomförande och även incitament kan dock vara negativ.

Skillnaden i moms bör vara synbar och därför åtminstone 5 procentenheter, gärna mer.

Förväntad effekt

Svenska bönder klagar att de missgynnas av hårdare regler som de inte får någonting ur. Det stämmer, för det är nära på omöjligt som konsument att se skillnad mellan mat producerad med höga respektive låga krav.

Denna förändring skulle belöna svenska bönder för den omställning de verkligen gjort, genom att ge dem en konkurrensfördel för deras omställning till höga produktionskrav.

Dessutom har det en positiv effekt utomlands, eftersom utländska exportörer uppmuntras ställa om till svenska regler för att nyttja den lägre momsen. I längden leder det alltså att vi sprider goda produktionsförhållanden utomlands.

2. Obligatorisk tydlig ursprungsmärkning

Kräv tydlig ursprungsmärkning för all mat.

Har ni försökt att köpa en svensk ost på sistone? Det går till så att man tar en ost, vrider och vänder tills man hittar en minimal märkning någonstans i botten som visar var osten kommer ifrån. Idag är det nästan alltid Danmark.

Kött har ofta tydlig märkning, men annars saknas det på de flesta färskprodukter. Förslaget är att kräva en ursprungsmärkning i form av stor och tydlig flagga / flaggor för de länder som varit involverade i tillverkningen.

Med tanke på hur vi i Sverige värnar om konsumenträttigheter, är det mycket märkligt kravet inte redan finns.

Detaljer

Ett bra exempel på hur det skulle se ut är Scans märkning:

För en vara som produceras i ett enda land, så märks varan på framsidan med landets flagga. Produceras maten i flera länder, blir det istället ett kollage av flaggor för dessa länder.

Denna märkning behöver inte göras hos producent, utan kan lika gärna göras hos grossist eller återförsäljare – kravet är att märkningen syns för slutkunden.

Märkningen skall finnas förpackningens framsida, ha ett minsta mått (ex 3×2 cm) och göras väl synlig.

Förväntad effekt

Förändringen gör det tydligt vilket land man köper ifrån. Idag är det svårt som konsument att gynna svensk matproduktion tack vare den dåliga märkningen.

De stora producenterna är speciellt ointresserade av ursprungsmärkning eftersom de köper från det land som för tillfället har lägst priser. De tjänar alltså inte på märkning har därför lobbyat hårt mot alla former av märkning.

Effekten är alltså dubbel, dels blir det lättare för svenskar att hitta lokalproducerad mat, dels är det incitament för storproducenterna att inte hoppa mellan sina leverantörer, vilket gör livet mer stabilt för våra jordbruk.

Tillägg 2015-09-10:

Tyvärr visar det sig att regler för moms inom EU är extremt hårt reglerade. Det finns enligt uppgift en speciell klausul som förhindrar just att man låter momsnivå styras av kvalitetskrav.

Detta är dock inte vägs ände – det går att arbeta för att dessa regler skall förändras inom EU (nyligen ändrades t.ex. EU lagarna runt offentlig upphandling). Men det är också så att denna bloggtext mest är tänkt att inspirera: vi behöver kontinuerligt fundera över vad vi kan hitta på för att gynna svenska jordbruket, annars kommer nedgången bara fortsätta.