Många är skeptiska till den asylpolitik som förs i Finland men deras röster glöms ofta bort i den polariserade debatten. En mörk gestalt och en hand med texten STOP Bild: Yle/Nyhetsgrafiken

Mellan ytterlighetsåsikterna kring invandring finns som i de flesta fall också de som är bara kritiska, utan att vilja ta till radikala åtgärder som våld och kränkning. De är frustrerade över situationen, inte nödvändigtvis arga på invandrarna.

I Pargas har debatten kring invandringen också i viss mån polariserats.

Pargasborna Börje och Yvonne Henriksson hör till dem som är skeptiska, men som inte alltid deltar i den offentliga debatten. Röster som dessa kommer lätt i kläm eller glöms bort i en alltmer avlägsen men viktig sakdiskussion.

Yvonne Henriksson. Yvonne Henriksson Bild: Yle / Alexandra Granberg Börje Henriksson. Börje Henriksson Bild: Yle / Alexandra Granberg

"Krigsbarn som fördes till Sverige mådde inte bra"

Börje Henriksson är framför allt mycket skeptisk till den invandringspolitik som förts i Finland och i Europa. Han anser att vi har gjort fel från början genom att "locka hit" flyktingar, och han skulle hellre se att vi hjälper på plats och ställe.

- Klart man borde hjälpa alla människor här i världen, de som kommer hit är ju inte de enda flyktingarna. Men hur man ska hjälpa är en annan fråga, funderar han.



Leif Andersson och Sandra Nyberg deltog i den hetsiga debatten om flyktingar i Pargas. Leif Andersson och Sandra Nyberg diskuterar efter den hätska flyktingdebatten i Pargas. Bild: Yle/Alexandra Granberg

"Varför resa till arbetslöshet?"

- Vi hade en svensk minister som sade att vi ska tänka på vår historia och hur flyktingar hjälptes från Finland. Det är bra att hon sade det, för det har ju visat sig hur mycket problem det varit med främst de barn som for till Sverige. Fortfarande i denna dag pratar vi om många som mår dåligt. Så frågan är om det är rätt att flytta folk från ett land till ett annat. Skulle de inte må bättre om vi såg till så de får bättre förhållanden i sitt eget hemland? frågar sig Börje Henriksson.

Börje Henriksson tycker också att de som är utbildade kunde göra betydligt mer nytta i sitt hemland istället för att som nu, enligt honom, komma hit och bli arbetslösa.

- Många säger att de som kommer hit nu är högutbildade. Om vi hjälper dem att komma hit och de sedan blir arbetslösa, skulle de då inte göra större nytta för andra människor i sina egna länder? Om man ser på helheten? frågar sig Henriksson.

Situationen är ju ändå den att många flyr till bland annat Finland för att det helt enkelt inte går att leva i många deras hemländer så som situationen är där just nu. Har du några förslag på hur man kunde lösa den situationen?

- Man har ju gjort fel från första början eftersom man har haft en sådan flyktingpolitik som man har haft, som gör att de kommer hit, säger Börje Henriksson. Skulle man sätta de pengar man nu satsar på invandrarna på att hjälpa dem på ort och ställe, så tror jag att det löser sig ganska snabbt. Men till en början måste man ju sätta pengar på både och, för vi har ju dem här nu konstaterar Börje Henriksson. Det är ju inte humant mot flyktingarna heller, det här som vi har gjort. Att på sätt och vis locka hit dem genom vår politik, säger han.



Nagu har blivit känt som ett gott exempel på hur man kan ta emot flyktingar. Hotell strandbo i Nagu Bild: Yle/Johanna Ventus

Rasiststämplad

- Om man ser på Sverige så har de misslyckats med sin politik i flera års tid redan. De inser det ju inte själva heller, att de har slum där. Och har man en åsikt i Sverige som talar för en annan politik kring flyktingarna än den rådande så är man rasist. Därför vågar ingen uttala sig heller, säger Henriksson.

Är ni rädda för att bli stämplade som rasister?

Yvonne Henriksson tycker sig redan ha blivit stämplad som rasist efter att ha uttryckt sin förundran över att unga män lämnar sina hemländer och lämnar kvinnor och barn åt IS, eller Daesh.



Wafaa Abbas Hasan bor på asylboendet i Nagu. Wafa Abbas Hasan vid nödboendet i Nagu Bild: Yle/Johanna Ventus

- Jag har en vän som inte hälsar längre och när jag önskade henne god jul tittade hon bara surt på mig. Diskussionskulturen finns inte längre, det är så mycket känslor inblandade, säger hon. När de som förespråkar invandring inte längre har några sakargument så säger de att man är en idiot som inte vet eller förstår något. Enligt en del är jag tydligen en hemsk rasist vilket jag inte anser mig vara, suckar Yvonne Henriksson.

Hur ville du hellre att folk reagerade?

- Lyssna istället för att tillskriva mig åsikter jag inte har, säger Yvonne Henriksson.

Börje Henriksson håller med.

- Jag hade inte kunnat jobba med olika människor, resa i världen, gå på internationella marknader och så vidare om jag var rasist. Det hänger inte på länder eller kulturer, det finns skitstövlar överallt, säger Börje Henriksson.



I Nagu har man bland annat ordnat stickcafé för asylsökande. marthorna och asylsökande i Nagu stickar tillsammans Bild: Yle/Johanna Ventus

Starkare krav på bättre integration

Både Yvonne och Börje Henriksson betonar integrationen för nykomlingar. De menar att en lyckad integration inte innebär att dalta med någon utan att klart och tydligt förklara vad som är fel och rätt att göra.

- Som när barnen var yngre och vi hade nolltolerans mot alkohol. Det lättare för barnen att göra rätt val trots att någon annan pushar på att göra fel. Alla är människor och de som måste fly är välkomna. Men vi sviker ju också invandrare som utlovats guld och gröna skogar genom att inte integrera dem rätt, säger Yvonne Henriksson.

"Alla bör dra sitt strå till stacken"

Enligt Börje Henriksson kunde situationen också underlättas av att hela EU bidrog istället för som nu bara en del länder.

- Flyktingpolitiken gäller ju hela EU. Om varje land drog sitt strå till stacken skulle det inte handla om så stora summor per land. Då kunde vi säkert klara av att också sköta den finska socialpolitiken och arbetslösheten. Nu blir det däremot obalans när vissa länder tar emot fler flyktingar än andra. Biståndspengarna hör också till och den budgeten är till och med rätt liten. Men det är svårt, hur mycket pengar ska man ge och hur mycket ska man behålla för eget folk? resonerar Börje Henriksson.

Tysklands finansminister föreslog en extra bensinskatt på EU-nivå, vad tycker du om det?

- Vi har ju andra skatter och medlemsavgifter, varför inte höja på dessa så det tas jämnt av allt istället för att peka på en viss befolkningsgrupp? säger Börje Henriksson.

Hjälpbehovet finns bland alla

Börje Henriksson tycker att ett land först borde se till att dess ekonomi är tillräckligt stabil för att visa att det kan ta hand om sina egna innan det tar hand om andra.

Paret Henriksson har tre barn, varav båda döttrarna är svårt sjuka. Trettioåringen har levt med en svår social fobi sedan hon blev mobbad i skolan och tjugosexåringen lever, precis som sin mamma, med den kroniska sjukdomen ME vilken innebär en konstant fysisk matthet.



Familjen Henriksson har också kämpat för att få behålla den psykiatriska vården i Pargas. Sjukvårdsdistriktet planerar att minska servicen i Pargas. Bild: Yle Åboland

Det har slitit mycket på familjen som i flera års tid tagit hand om varandra så gott de förmår, med allt vad det innebär från sjukhusbesök, skjuts, hjälp att handla och ekonomi.

Börje Henriksson jobbar i Åbo på en ingenjörsbyrå och är den enda i familjen med en inkomst.

- Jag ställer alltid upp för svaga människor och har blivit nedslagen när jag någon gång gått emellan bråk på stan. Hade jag bara kraft skulle jag hjälpa mina barn mer. Samma gäller flyktingar, finns det varken mänskliga resurser eller pengar så kan man inget, säger Börje Henriksson.

"Var har de frivilliga funnits när åldringar och hemlösa har behövt stöd?"

Vem anser du vara svag i det här sammanhanget?

- Det finns ju massor sjuka, alla möjliga. Vem som helst kan vara svag och behöva hjälp, det är inte skillnad på ras eller språk. För tillfället behöver ju de som kommer hit hjälp, men hjälpbehövande finns också här. Det är så trendigt nu att hjälpa flyktingar och folk ställer sig på rad för att göra det, var har de frivilliga funnits när finska medborgare, åldringar, hemlösa, barn behövt stöd? frågar sig Börje Henriksson.

Förstår frustrationen

Ett av problemen som Börje Henriksson belyser är att de svaga samhällsgrupperna så ofta inte blir hörda i samhällsdebatten.

- Då blir det också sådana som reagerar radikalt. Det är inte sagt att de som sätter eld på flyktingförläggningar är mer rasister än någon annan, säger Börje Henriksson. De har kanske blivit orättvist behandlade, är arbetslösa, kanske har de gått i konkurs? Vi vet inte vilka tragiska saker de har bakom sig. Det förs upplopp mot politiken, inte mot invandrarna. De försöker visa att något är fel när deras åsikter troligen inte annars blir hörda.



Norrgårds planeras bli en mottagningscentral för asylsökande i Pargas. Fastigheten utsattes för sabotage nyligen. Norrgårds i Pargas Bild: Yle/Linus Hoffman

Varför tror du frustrationen då riktas mot flyktingar istället för politiker?

- Om du inte själv får hjälp och någon kommer hit och behandlas som en kung utan att någonsin ens betalat skatt i det här landet, kan jag tänka mig att flyktingar får felet. Skulle inte de finnas skulle säkert något annat få de här människorna att göra motsvarande saker i ett liknande sammanhang. Jag kan tänka mig att man gör så om man är tillräckligt nära en kollaps. De som gör det här sakerna är inte stabila. Driv in någon i ett hörn så slår de sig kanske fria på det här sättet. Fast det kan också vara en populistisk sak, resonerar Börje Henriksson.

Försvarar du alltså att någon tänder på en byggnad med människor i?

- Varför skulle jag försvara handlingen? Det är utan vidare fel. Men jag förstår att de har hamnat i den situationen. Jag hoppas bara de får hjälp andra vägar och inte behöver gå omkring med ilska inom sig hela tiden, säger Börje Henriksson upprört.

Vad är du själv mest upprörd över?

- Över att det inte förs en vettig diskussion! Den ena drar åt ett håll och den andra åt det motsatta. Det måste finnas lösningar på flera plan och det borde läggas resurser på att undersöka det här, säger Börje Henriksson bestämt.

Skulle du kalla dig invandringskritisk?

- Ja på ett sätt, men lika bra kunde svaret vara nej. Jag skulle bara vilja framföra mina åsikter. Jag skulle mer säga att jag är "invandrarpolitisk-kritisk" än invandringskritisk, säger börje Henriksson.

På måndag kväll visade Yle dokumentären Muukalaisia kylässä, filmen går i repris på lördag och kan ses på arenan.

Artikeln har uppdaterats. Bland annat har rubriken ändrat från "Invandrarkritisk är inte samma som rasist " till "Invandringskritisk är inte samma som rasist". Dessutom har en del formuleringar förtydligats, och bilder lagts till.