SVT Nyheter berättade i helgen att anmälningar om fysiskt våld i grund- och gymnasieskolan har ökat med 129 procent mellan 2012 och 2017.

Utvecklingen fortsätter även under 2018 med allt fler anmälningar. Arbetsmiljöverket har fått in 544 anmälningar om hot, rån och våld hittills i år.

Enligt nyhetsbyrån TT har flera skolor höjt säkerheten.

Spärrar mot obehöriga

Arlandagymnasiet i Märsta kommer nästa år att förse sin ingång med inpasseringsspärrar för att på så vis hålla obehöriga besökare borta.

Enligt Mattias Asker (M), ordförande för utbildnings- och arbetsmarknadsnämnden i Sigtuna, handlar beslutet i grunden om kommunens ansvar för att säkerställa en trygg skolmiljö.

– Från elevernas håll har det framkommit att man tycker att det är många obehöriga som rör sig i lokalerna, säger han.

Det finns ingen lag som tvingar skolorna att vidta säkerhetsåtgärder i stil med entréspärrar, i stället är det upp till huvudmännen på kommunal nivå att fatta beslut i frågan.

Säkerhet som trend

I en enkätundersökning som Dagens Samhälle genomförde tidigare i år framgick det att sju av tio kommuner på olika sätt har höjt skolsäkerheten de senaste åren.

Hur många skolor som använder sig av just spärrar är oklart, men Väsbys nya gymnasium, beläget strax norr om Stockholm, är ett exempel på en skola där detta system är i bruk.

– Det här är en säkerhetsåtgärd, man vill gärna ha kontroll över sitt skolområde, säger Homar Kadir, rektor på Väsby nya gymnasium.

Skolverket fick i vintras i uppdrag av regeringen att stödja skolan i frågor rörande krisberedskap och säkerhet.

I arbetet med att ta fram stödmaterial har Skolverket vägt in både långsiktiga strategier och planer för potentiella krissituationer. När det kommer till frågan att om begränsa möjligheten för obehöriga att ta sig in i skolor har myndigheten ingen generell uppfattning.

– Vad gäller frågan om att hindra obehöriga personer från att ta sig in eller vistas på skolor är det viktigt att man utgår från varje skolas lokala förutsättningar för att hitta den bästa lösningen, säger Maria Elmér, på Skolverket, och påpekar att det är viktigt att se till helhetsbilden, och tillägger att spärrar i sig inte löser potentiella problem.

Kommer bli vanligare

Homar Kadir har tidigare bland annat varit rektor på en skola i centrala Stockholm. Där hade man under en period ett kodsystem till skolans dörrar. Men när koden spreds till personer som inte var behöriga började man i stället använda sig av passerkort. Han tror att inpasseringssärrar i svenska skolor kan bli vanligare.

– Jag kan förstås inte säga säkert, men det skulle jag tro. Att inte ha öppna dörrar är ett naturligt inslag i dagens gymnasieskola.