I början av 2000-talet sprang en pojke mellan höghusen på Rosengård och sparkade fotboll. Sexton år senare skulle han stå på en tunnelbanestation i Bryssel, redo att spränga sig själv och andra till döds för terrorsekten IS räkning.

Osama Krayem föddes 1992 i Malmö efter att föräldrarna invandrat från Syrien. Han blev familjens mellanbarn, med en storasyster och en lillebror, och växte upp i stadsdelarna Rosengård och Oxie.

Som 11-åring spelade han i IFK Malmö och var med i dokumentärfilmen ”Utan gränser – en film om idrott och integration”. I filmen hejas Osama Krayem och hans bror på av både mamma och pappa.

Till Sydsvenskan säger en tidigare lagledare att pappan var mycket engagerad och brydde sig om sina barn. Lagledaren beskriver och Osama Krayem som en ”lugn och sansad kille”.

– Jag trodde det skulle gå bra för honom senare i livet.

Fotografen Claes Hall, som fotade IFK Malmös årliga lagbilder, minns också den unge Osama Krayem.

– Han var en artig, lugn och vänlig kille. Det är en märklig utveckling som det blev, säger han.

Umgicks med kriminella

Osama Krayem gick ut grundskolan med medelmåttiga betyg. När han var 17 år började han en yrkesutbildning inom bygg på Mölledalsgymnasiet i Malmö.

– Han var jättetrevlig, lugn och snäll. Han sa inte så mycket utan var ganska tillbakadragen. Han var religiös av sig, drack inte och så. Men jag kunde aldrig tänka mig att han skulle göra något sådant, säger en tidigare klasskamrat.

Osama Krayem gick en yrkesubildning inom bygg på Mölledalsgymnasiet i Malmö. Foto: PRIVAT / PRIVAT

Klasskamraten säger att Osama Krayem verkade hamna i ”fel umgänge”. När han tog studenten hade Säpo och polisen fått upp intresse för både honom och hans bror.

Fick jobb av Malmö kommun

Under 2013 hade Malmö kommun börjat se tecken på hans radikalisering och erbjöd honom därför anställning via en arbetsmarknadsinsats.

– Han började uppvisa olika tecken som gjorde att han uppmärksammades och bedömningen var att han skulle få extra stöd, säger Jonas Hult, chef på trygghets- och säkerhetsenheten på stadskontoret i Malmö, till Skånska Dagbladet.

I juni året därpå skrevs han dock av från sin tjänst då han slutat dyka upp enligt Aftonbladet. Vid samma tid ska han även ha börjat klä sig mer traditionellt.

Enligt terrorexperten Magnus Ranstorp kom Osama Krayem troligen i kontakt med IS-rekryterare genom den gängkriminella miljön och i källarmoskéer på Rosengård.

Magnus Ranstorp, terrorforskare som kartlagt Salafism i Sverige. Foto: SUSANNA PERSSON ÖSTE /TT / TT NYHETSBYRÅN

Runt september 2014 tog Osama Krayem ut sina besparingar och begav sig mot Syrien.

– Det är inte säkert att hans tanke är att vända tillbaka mot Europa och begå terror. För många som anslöt sig var själva idén något väldigt attraktivt: Du går från att vara en nolla till att vara en hjälte inom vissa kretsar, säger Magnus Ranstorp.

Poserade med IS-flagga

I januari 2015 anmälde pappan att Osama Krayem inte längre bodde på adressen i Rosengård till Skatteverket. En släkting menar att familjen var förkrossade.

– Han försvann, och sedan ringde han från Syrien: ”Jag ska vara med IS. Jag kommer inte tillbaka”, har släktingen tidigare sagt.

I slutet av januari 2015 lade Osama Krayem upp en bild på sina sociala medier där han poserar med IS-flagga och vapen. I augusti 2015 skrev hans lillebror på Facebook att de skulle ses i paradiset, Jannah.

Terrorutredningen mot Osama Krayem är klar och rättegången väntas börja under 2020. Foto: KVP

Enligt Magnus Ranstorp gick Osama Krayem igenom ett tränings- och indoktrineringsläger i Syrien, för att där bli utvald till den terrorcell som anklagas för terrorattentaten i Bryssel och Paris.

– Det här var en viktig operation för IS och extremt strukturerat. Han är en av eliten som sållats fram för att göra ett viktigt uppdrag för IS, så det var inget slumpmässigt.

”Visste vad jag gjorde”

Terrorcellen utförde på morgonen den 22 mars 2016 två bombdåd i Bryssel. 35 personer dödades, varav två svenskar, och 340 skadades. Osama Krayems självmordsbomb utlöstes inte, och i stället flydde han.

– Jag visste vad jag gjorde. Men jag ångrade mig i sista stund, ska han ha sagt i förhör.

Osama Krayem anklagas även för inblandning i terrorattentatet i Paris. Rättegången mot honom planeras starta under 2020.

Terrorattentatet i Bryssel dödade 35 personer och skadade 340 personer. Foto: RACHELLE DUFOUR / STELLA PICTURES BELGA

BRYSSELATTACKERNA 22 mars 2016. 07.58 IS-terroristerna Ibrahim El Bakraoui och Najim Laachraoui spränger sig själva i avgångshallen på Bryssels flygplats Zaventem. En tredje bombman, Mohamed Abrini, flyr från flygplatsen. 09.11 Khalid El Bakraoui spränger sig själv på ett tåg i tunnelbanestationen Maalbeek i Bryssel. Den andra bombmannen, malmöiten Osama Krayem, avviker från platsen utan att detonera sin sprängladdning. 35 personer dör i attackerna, varav två svenskar, och 340 personer skadas. 8 april. Mohamed Abrini, 32, och Osama Krayem, 24, grips misstänkta för delaktighet i terrorattackerna. 19 april. Osama Krayem kopplas till terrorattackerna i Paris i november 2015. Mohamed Abrini är sedan tidigare eftersökt för sin inblandning även i Paris-dåden. 25 april. Tunnelbanestationen Maalbeek öppnas. 1 maj. Avgångshallen på flygplatsen Zaventem öppnas. 5 augusti 2019 Utredningen mot Osama Krayem är klar. Rättegången kommer hållas i Natos tidigare högkvarter och beräknas pågå sex till åtta månader. Rättegången är tänkt att starta 2020 vilket innebär att dom kommer meddelas först 2021. Osama Krayem kommer därmed ha suttit fängslad i fem år innan han döms. Visa mer Visa mindre