E-handeln fortsätter skapa ett hårt omställningstryck i handeln. Det framgår av en ny rapport som Svensk Handel presenterade på måndagen – Det stora detaljhandelsskiftet.

Det är andra gången som rapporten görs och utvecklingen har gått betydligt fortare än vad branschorganisationen trodde för ett år sedan. Frågan är hur fort e-handeln knaprar in på den traditionella handeln.

I rapporten skissas på två scenarier där man räknar med att ytterligare 5 000 butiker försvinner till 2025 i det mildare alternativet och 11 000 i det alternativ där man räknar med att e-handeln flyttar fram positionerna snabbare. Det innebär mellan 19 000 och 41 000 färre anställda.

Och det är inte så enkelt att dessa jobb i stället kommer inom e-handeln – många av dem hamnar i stället i andra länder. Svensk Handel räknar med att mellan 35 och 90 miljarder kronor av de svenska hushållens köpkraft landar hos utländska e-handlare ­­­– det motsvarar upp till 20 000 arbetstillfällen.

Läs också: Därför blir elektronikhandeln de stora förlorarna när Amazon kommer

Redan i dag lägger svenskarna runt 13 miljarder kronor på e-handel i andra länder och mest hamnar hos kinesiska e-handlare, 2,4 miljarder.

– Av allt att döma är det här en utveckling som fortsätter även om det har kommit in lite tillfälligt grus i maskineriet på grund av den nya tillämpningen av momsregler för de kinesiska e-handlarna, säger Johan Davidson, chefsekonom på Svensk Handel.

– Problemet är att svensk handel inte sätter priserna på produkterna i dag ­– det görs globalt ­ – medan kostnaderna är lokala. Det är en svår ekvation att lösa för Sverige.

Som den branschorganisation det är vill Svensk Handel därför att handelns villkor måste underlättas för att den ska klara den omställningsperiod som pågår och den nya utländska konkurrensen.

– Vi kan inte ha särbestämmelser för Sverige, säger Karin Johansson, vd för Svensk Handel och efterlyser att reglerna kring moms, frakt och olika miljöregler harmoniseras inom EU.

Där pekar hon bland annat på den kemikalieskatt på hemelektronik som elektronikbranschen tidigare sågat.

– Den slipper e-handlare i Tyskland och Danmark. Det är fantastiskt att gå före men man måste förstå konsekvenserna – att jobb och pengar flyttar utomlands, säger hon.

Svensk Handel vill också att möjligheterna att analysera och hantera data för att kunna vässa sina erbjudanden inte ska begränsas allt för mycket.

– I nästa vecka kommer gdpr och redan det är en utmaning för handelsföretagen. Lagen ska ju gälla all hantering som gäller personer i EU men i praktiken är det ju omöjligt att lagföra aktörer med verksamhet i Kina. De går under radarn ­­– det går inte att kolla dem eller utdöma sanktionsavgifter, säger Karin Johansson.

– Nu pågår diskussioner om ytterligare lagstiftning för e-handel i EU och det behöver vi inte.

Andra åtgärder som Svensk Handel hoppas på är en satsning på spetskompetens inte minst inom it – något som handeln är i stort behov av – och att staten lägger mer resurser på forskning kring handel.

Läs också: Byggboom för lager i slaget om e-handeln – snabbast transport vinner

För att klara omställningen kommer stor del av handeln att behöva förändra sina affärsmodeller. I rapporten nämns tre modeller som väntas bli allt vanligare.

– Ett sätt kan vara att ta ett helhetsgrepp och addera tjänster för dem som sysslar med traditionell försäljning, säger Johan Davidson.

Han exemplifierar med cykelhandeln som inte bara erbjuder cyklar utan också reparationer och annat.

Ett annat sätt för dem som har starka produkter men inte själva har muskler att bygga e-handel är att samverka med de plattformar som finns – exempelvis Zalando och Amazon.

– Det fungerar ju mer som ett nätverk med säljare och köpare – ett gränssnitt till en digital jättegalleria. Och eftersom plattformen vet vad alla har köpt kan erbjudandena matchas så att man får en effektiv marknadsföring.

Ett tredje sätt är att satsa på någon av extremerna lågpris eller lyx. Lägst pris är alltid attraktivt men även premiumsegmentet tycks klara av att hålla sina marginaler enligt rapporten.