Alaikäiset luulevat olevansa paremmassa asemassa turvapaikan saamisessa kuin aikuiset. Se on yksi syy sille, että Maahanmuuttoviraston tietojen mukaan moni aikuinen turvapaikanhakija yrittää puijata ikänsä suhteen.

Alaikäiseksi ilmoittautuneiden yksin saapuneiden turvapaikanhakijoiden todellinen ikä on puhuttanut Pohjoismaissa. Muun muassa Sydsvenskan uutisoi syyskuussa, että Tanskan maahanmuuttoministerin Inger Stöjbergin mukaan kaksi kolmasosaa tutkituista alaikäiseksi ilmoittautuneista turvapaikanhakijoista osoittautuikin ikätestissä täysi-ikäiseksi.

Nyt Suomessa on saatu samansuuntaisia tuloksia. Maahanmuuttoviraston mukaan vuoden 2016 aikana oli tehty maanantaihin 17.10. mennessä 402 ikätestiä. Testatuista turvapaikanhakijoista 268 todettiin vähintään 18-vuotiaaksi. Se on noin 67 prosenttia testatuista.

– Ikätestillä pystytään selvittämään, onko hakija täysi- vai alaikäinen. Ulkomaalaislain mukaan ikätutkimus on mahdollista tehdä, jos on ilmeisiä perusteita epäillä henkilötietojen luotettavuutta, kertoo Maahanmuuttoviraston ylitarkastaja Juha Kannelmaa Ilta-Sanomille.

Kannelmaa sanoo, että syitä voi olla monia, mutta turvapaikanhakijat saattavat uskoa olevansa paremmassa tilanteessa turvapaikan hakemisen suhteen alaikäisinä. He voivat esimerkiksi kuvitella saavansa alaikäisinä nopean turvapaikkapäätöksen. Se voi olla yksi syy siihen, miksi osa turvapaikanhakijoista vääristelee henkilötietojaan.

– Alaikäinen turvapaikanhakija pääsee opiskelemaan. Hänelle määrätään myös edustaja Suomessa ja heillä on oikeus käyttää oikeusavustajaa turvapaikkapuhuttelussa, Kannelmaa sanoo.

Alaikäisillä turvapaikanhakijoilla on myös omat erilliset majoitustilat vastaanottokeskuksissa. Kannelmaan mukaan se saattaa tulla täysi-ikäisille jopa pettymyksenä, että niissä on paljon tiukemmat säännöt. Alaikäisten vastaanottokeskuksissa on esimerkiksi tarkat kotiintuloajat.

Tutkimus tehdään luustosta ja hampaista

Ikä ei varsinaisesti vaikuta itse turvapaikkapäätökseen. Kannelmaa kertoo, että kansainvälisen suojelun edellytykset ovat samat olipa turvapaikanhakija sitten ala- tai täysi-ikäinen.

– Yksin saapuneen alaikäisen turvapaikanhakijan kohdalla joudutaan mahdollisesti miettimään, pystyykö hän palaamaan kotimaahansa. Jos vastaanottavasta tahosta ei voida varmistua, voi olla, että hakijalle myönnetään oleskelulupa yksilöllisistä inhimillisistä syistä, Kannelmaa sanoo.

Testit tehdään Helsingin yliopiston oikeuslääketieteellisellä osastolla. Kannelmaa kertoo, että testeissä tutkitaan muun muassa ranteen ja kämmenen luuston kehitystä sekä hampaita röntgentutkimuksella.

– Yleensä mikäli tulos on epäselvä, testi katsotaan turvapaikanhakijan eduksi. Ikätutkimus on oikeastaan vasta kolmas vaihtoehto. Voi olla tietenkin muuta näyttöä siitä, että olisiko hakija kuitenkin täysi-ikäinen. Henkilötietoja selvitetään ensisijaisesti hakijan kertomuksen perusteella ja mahdollisesti rekistereiden ja asiakirjojen perusteella, Kannelmaa sanoo.

Kannelmaa sanoo, että alaikäiseksi ilmoittautuneiden turvapaikanhakijoiden joukossa voi olla sellaisiakin henkilöitä, jotka eivät aidosti tiedä ikäänsä. He voivat olla kotoisin sellaisista olosuhteista, ettei heidän henkilötietojaan löydy mistään rekisteristä.

Testistä voi kieltäytyä

Ikätesteistä päättää käytännössä Maahanmuuttovirasto. Turvapaikanhakija voi kieltäytyä testistä, mutta ilman hyväksyttävää syytä se johtaa lain mukaan siihen, että turvapaikanhakijaa kohdellaan täysi-ikäisenä.

Tänä vuonna yksin saapuneita alaikäiseksi ilmoittautuneita turvapaikanhakijoita on saapunut Suomeen 323. Osa Maahanmuuttoviraston tänä vuonna tehdyistä 402 testistä pyydettiin viime vuoden puolella.

Viime vuonna yksin saapuneita alaikäiseksi ilmoittautuneita turvapaikanhakijoita tuli 3 024. Ruuhka ajoittui pitkälti viime syksyyn ja loppuvuoteen, joten suurin osa hakemuksista on ollut käsittelyssä vasta tämän vuoden puolella.