Valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo uskoo, että perussuomalaiset tulee säilyttämään asemansa puoluekentässä. Hän ei usko puolueen jäävän tähdenlennoksi.

– Kun katsotaan Länsi-Euroopan poliittista karttaa, niin suunnilleen jokaisessa maassa on kuluneen 25 vuoden aikana joko syntynyt vähintään yksi populistinen puolue tai vahvat populistiset puolueet ovat lisänneet kannatustaan tuntuvasti.

– Useissa maissa on tällä hetkellä populistinen puolue, joka on maansa toiseksi tai kolmanneksi suurin, joissakin tapauksessa jopa suurin puolue. Länsi-Euroopan politiikka on muuttunut niin, että populistiset puolueet ovat tulleet selvästi puoluekartalle, eivätkä sieltä ole nopeasti poistumassa, Paloheimo sanoo.

Paloheimo muistuttaa, että populistisille puolueille tyypillistä on, että ne ovat hyvin vahvasti johtajavetoisia. Usein ne ovat jopa syntyneet jonkun vahvan johtajapersoonan ympärille.

Useissa maissa on tällä hetkellä populistinen puolue, joka on maansa toiseksi tai kolmanneksi suurin, joissakin tapauksessa jopa suurin puolue. Heikki Paloheimo

– Tähän sisältyy se riski, että kun puoluejohtaja väistyy, koko puolueen kannatus saattaa lähteä alamäkeen.

– Aina näin ei kuitenkaan ole: esimerkiksi Norjan edistyspuolue on erinomainen esimerkki siitä, että populistinen puolue saattaa säilyttää kannatuksensa tai kannatus voi jopa vähän nousta puoluejohdon vaihdoksen jälkeen, Paloheimo sanoo.

Hänen mukaansa populistiset puolueet ovat juurtuneet Länsi-Euroopassa puoluekenttään niin, että vaikka johtajan asema on vahva, ei puolue seiso pelkästään johtajan varassa.

Sisäiset linjaerimielisyydet näkyivät maltillisesti

Valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo seurasi tarkkaan viikonloppuna Turussa järjestettyä perussuomalaisten puoluekokousta. Hän yllättyi siitä, kuinka maltillisesti kokouksessa näkyivät ne ajattelutavat, jotka puolueen sisällä kulkevat hyvinkin eri suuntiin.

– Puheenvuoroissa tuli toki esille se, että puolueessa on vähemmistönä oleva ryhmittymä, jonka maahanmuuttokriittisyys on olennaisesti vahvempaa kuin puheenjohtaja Soinin ja puoluekokousväen enemmistön.

– Tyytymättömyys asioiden hoitoon sekä kriittisyys EU:ta ja Suomen harjoittamaa Kreikka-politiikkaa kohtaan näkyi huomattavasti vahvempana haastatteluissa kuin puoluekokouksen virallisissa puheenvuoroissa, Paloheimo sanoo.

Puolueen sisällä olevat erilaiset linjat näkyivät myös henkilövalinnoissa. Perussuomalaisten kolmanneksi varapuheenjohtajaksi valittiin vahvasti euroeroa vaativa Sebastian Tynkkynen.

Paloheimon mukaan Euroopan unioniin kriittisesti suhtautuva linja oli puoluekokouksessa hyvin vahva. Siksi puoluejohdon esitysten vastaisesti valittu kolmas puheenjohtaja oli yllätys.

– Kenttä halusi tietyllä tavalla näyttää kaapin paikkaa siinä, että perussuomalaiset on vahvasti EU-kriittinen puolue, Paloheimo sanoo.

Kreikka on piikki Soinin lihassa

Paloheimon mielestä Kreikka on perussuomalaisille erittäin hankala asia. Soinin retoriikka puoluekokouksessa oli nyt jo täysin erilaista verrattuna oppositiojohtaja Soinin retoriikkaan.

On mahdotonta sanoa, voimistuuko tyytymättömyys niin, että siitä syntyy vahvempaa hajaannusta perussuomalaisten sisälle. Heikki Paloheimo

– Silloin hänen tyylinsä oli se, että piikki on pantava kiinni. Nyt hänen tyylinsä on se, että piikkiä ei voi laittaa kiinni. On vain huonoja vaihtoehtoja, ja on valittava se vähiten huono.

Vastuunkantajan retoriikka on muuttunut kompromissihakuisemmaksi, ja niin se Paloheimon mukaan yleensäkin on. Soini ei ole asiassa poikkeus.

– Koska kriittisyys Kreikan tukipaketteja kohtaan on perussuomalaisissa vahvempaa kuin missään muussa puolueessa, on se piikki Soinin lihassa. Kuinka paha, sitä on vaikea sanoa.

Paloheimo ennustaa, että tulevat tilanteet näyttävät sen, syntyykö perussuomalaisten sisällä jyrkkää hajaantumista. Vielä sitä ei ole tapahtunut.

– Kenttä vähän napisee, mutta seuraa johtajaansa.