Etelä-Karjalan museossa Lappeenrannan linnoituksessa avautui lauantaina harvinaisia talvi- ja jatkosodan värivalokuvia esittelevä Sodan värit -näyttely. Näyttelyssä on kuvia jatkosodan hyökkäysvaiheesta, asemasodasta ja perääntymisvaiheesta.

Kuvien teemana ei ole kuitenkaan niinkään sota vaan sotilaiden ja siviilien arki sodassa.

– Ajatuksena oli saada näkymään, että sodassa oli ihmisiä. Kuvat eivät esitä niinkään sotatapahtumia vaan sitä, että sota vaikutti ihmisiin. Siellä podettiin koti-ikävää, käytiin kirjeenvaihtoa, oli kaikenlaista inhimillistä kanssakäymistä, Etelä-Karjalan museon intendentti Satu Sthålberg kertoo.

Sadonkorjuuta Alastaron pelloilla SKS_KRA_Antti Hämäläinen_Reprokuva_MuseoMilitaria_Sirkka Ojala

Näyttelyn juuret ulottuvat 1960-luvulle, jolloin Puolustusministeriössä työskennellyt Kalevi Keskinen löysi väridiat puolustusvoimien kuva-arkiston kellarista. Sodan värit -näyttely pohjautuu Mikko Pekarin ja Kalevi Keskisen vuonna 2000 ilmestyneeseen samanimiseen kirjaan.

3./RaskPsto 28:n tulenjohtaja luutnantti Tossavainen ja tuntematon ylikersantti. Eino Malm_Reprokuva_MuseoMilitaria_Sirkka Ojala

Näyttelyn erikoisuutena on Ruotsista löytyneet talvisodasta otetut värivalokuvat. Kuvaajana oli sotilaslääkärinä talvisodassa palvellut ruotsalainen Carl-Erik Groth.

– Groth toimi Savonlinnassa sotasairaalassa ja sitten vielä kenttäsairaaloissa itärajan tuntumassa, näyttelyn kuraattori Mikko Pekari kertoo.

Savonlinna 29.2.1940. Palopommi osuu puutaloon Koulukatu 15:ssa. Carl-Erik Groth. Riksarkivet, Tukholma.

Pekari löysi Grothin kuvat Ruotsin kansallisarkistosta.

– Niissä oli merkintänä Suomi 1939–40. Pyysin ne nähtäväksi ja ne käsittelivät Suomen talvisotaa. Se oli sellainen yllättävä, hieno, löytö, Pekari kertoo.

Huuliharput soivat perääntyneiden venäläisten räjäyttämän Viipurin aseman raunioilla valtauksen paraatipäivänä. SA-kuva/Erik Blomberg

Värikuvien ottaminen oli harvinaista sota-aikana. Jatkosadan värikuvia on tiedossa vain noin 1000 kappaletta.

Lisää värikuvia saattaa kuitenkin vielä löytyä.

– Kyllä niitä varmasti on vielä yksityishenkilöillä ja eihän Saksan arkistojakaan ole vielä käyty kunnolla läpi, näyttelyn kuraattori Mikko Pekari kertoo.

Näyttely on osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa. Se on avoinna Etelä-Karjalan museossa 22.4–5.11.2017.