Kaksi noin 30-vuotiasta miestä siviilivaatteissa saapuu hotelliini kurdialueen pääkaupungissa Erbilissä. Vetäydymme huoneeseeni keskustelemaan.

He ovat suomalaiskouluttajia, jotka jakavat tukikohtansa useiden muiden maiden sotilaiden kanssa jossakin Erbilin alueella. Samassa tukikohdassa on saksalaisia, hollantilaisia, norjalaisia ja ruotsalaisia. Minua ei huolita vierailulle tukikohtaan.

Erbil on täynnä rakennustyömaiden nostureita, ja liikennettä riittää ruuhkaksi asti. Tämä ei näytä mitenkään vaaralliselta paikalta. Kaupunki on pysynyt rauhallisena viime aikoina, vaikka Isisin vastainen rintamalinja on noin 50 kilometrin päässä.

Suomi Isisin vastaisessa rintamassa

Suomalaiskouluttajat ovat tarkkoja turvallisuudestaan: heitä ei saa kuvata, eivätkä he esiinny omilla nimillään.

Ei ole sellaista vapaa-aikaa, mitä täällä voisi viettää. Se on kirjojen lukua ja netin selaamista kämpällä.

– Kun tiedämme, että vastassa on Euroopan- ja maailmanlaajuisesti toimiva järjestö, on haluttu suojella sekä täällä toimivaa henkilöstöä että Suomessa olevia perheenjäseniä. Se on varotoimi, jolla halutaan varmistaa, ettei meihin eikä perheenjäseniimme kohdistuu uhkaa, sanoo toinen suomalaissotilaista.

Suomella on Irakin Kurdistanissa vajaan 50 sotilaan kouluttajaosasto. Suomi on tällä tavalla mukana Yhdysvaltain johtamassa Isisin vastaisessa operaatiossa.

Operaation kova ydin ovat ilmaiskut Isisiä vastaan, ja rintamalinjojen liepeillä on myös nähty jonkin verran ainakin yhdysvaltalaisia erikoisjoukkojen sotilaita. Esimerkisi kun kurdit äskettäin valtasivat takaisin Sinjarin kaupungin Irakissa, brittiläiset ja yhdysvaltalaiset sotilaat olivat ilmeisesti mukana ohjaamassa ilmaiskuja Isisiä vastaan.

Suomen rooli on erilainen. Suomalaiset eivät saa liikkua rintama-alueella, vaan heidän tehtävänsä on kouluttaa peshmerga-sotilaita. Myös liikkuminen tukikohdan ulkopuolella on vähäistä, kun vapaa-aikaa ei juuri ole.

– Ei ole sellaista vapaa-aikaa, mitä voisi viettää täällä alueella. Se on kirjojen lukua ja netin selaamista omalla kämpällä.

Irakilaiset peshmerga-taistelijat ovat saaneet jonkin verran uutta aseistusta, kuten amerikkalaisia Humvee-ajoneuvoja. Ivar Heinmaa / YLE

Mitä suomalaiset voivat opettaa?

Irakin kurdit saivat kurdialueen haltuunsa vuoden 1991 Persianlahden sodan jälkeen. Sen jälkeen peshmergat muuttuivat lähinnä vartiosotilaiksi, mutta viime aikoina he ovat jälleen saaneet runsaasti taistelukokemusta Isisin vastaisessa operaatiossa. Mitä annettavaa suomalaisilla voi olla kokeneille taistelijoille?

– Vaikka peshmergat ovat kokeneita, he eivät välttämättä ole kovin koulutettuja. Vasta kun kokemus ja hyvä koulutus yhdistetään, päästään varsinaiseen taistelutaitoon, sanoo suomalaiskouluttaja.

Hänen mukaansa suomalaiset ovat omaksuneet hyvin kaikki länsimaiden opit viime aikojen kriiseistä. Opit liittyvät esimerkiksi lääkintään ja siihen, miten toimitaan räjähdevaaran kanssa. Koulutettavat ovat peshmergojen jalkaväkikomppanian sotilaita, joille opetetaan puolustus- ja hyökkäystaistelun lisäksi lääkintää.

Suomalaisten lääkintätaidot kiinnostavat

Haavoittuneiden ensiapu ei ilmeisesti ole ollut kovin hyvällä mallilla, koska suomalaisten antama lääkintäkoulutus on saanut paljon kiitosta. Koulutuksen avulla on saatu haavoittuneita pelastettua juuri hyvän ensiavun ansiosta.

Kesällä lämpötila oli 50 asteen paikkeilla. Kaverit jaksoivat painaa täysillä aikaisesta aamusta keskipäivään.

– Kun tulee seuraava koulutettavien erä, niin he odottavat erityisesti lääkintäkoulutusta.

Yhdysvallat varusti ja koulutti Irakin armeijaa miljardeilla dollareilla, ennen kuin amerikkalaiset vetäytyivät Irakista joulukuussa 2011. Lopputulos osoittautui katastrofiksi, kun Isis viime vuonna hyökkäsi Irakin toiseksi suurimpaan kaupunkiin Mosuliin.

Irakin turvallisuusjoukot pakenivat ja jättivät suuren osan kalustostaan jälkeensä. Sama toistui Kirkukissa ilman, että Isis edes tunkeutui kaupunkiin. Siellä kurdit ottivat kaupungin valvontaansa ja saivat myös käsiinsä aseita.

Kova motivaatio palkkarästeistä huolimatta

Peshmergat muodostavat ammattiarmeijan, tavallisen sotilaan palkka on noin 400 euroa kuussa. Irakin kovin heikoksi osoittautuneessa armeijassa rivisotilaan palkka on selvästi korkeampi.

Suomalaiskouluttajat sanovat, että kurdien maanpuolustustahto on vahva, vaikka sotilaiden palkka saattaa välillä olla myöhässä kuukausikaupalla.

– Kesällä lämpötila oli 50 asteen paikkeilla. Kirkkaan auringon alla kaverit jaksoivat painaa täysillä aikaisesta aamusta keskipäivään saakka. Lyhyitä juomataukoja oli, mutta kyllä maanpuolustustahto on ihan hillitön.

– Myös asenne kouluttajia kohtaan on hyvä. Vaikka koulutettava ei heti ymmärtäisi tarkoitusta, niin aina yritetään parasta.

Irakin kurdien itsehallintoalue on osa Irakia, ja kurdit ovat Isisin vastaisessa taistelussa samalla puolella kuin Irakin hallitus.

Samaan aikaan Bagdadin hallitus ja kurdit ovat kiistelleet muun muassa öljyvarojen hallinnasta, ja hallitusta tukevat shiiajoukot ovat ottaneet yhteen kurdien kanssa Kirkukin öljykaupungin lähellä. Irakin hallitus myös valvoo ja välillä rajoittaa kurdeille annettavaa aseapua.

Peshmergat edenneet Syyriassa ja Irakissa

Kurdit ovat edenneet Isisin vastaisessa taistelussa sekä Syyriassa että Irakissa.

– Mielikuva on se, että peshmergat ovat menestyneet aiempaa paremmin. En nyt osaa yhdistää sitä suoraan meidän antamaamme koulutukseen, mutta edistystä on voinut havaita sinä aikana, kun me olemme olleet täällä, sanoo yksi suomalaisista.

Suomalaiskouluttajat ovat Irakin Kurdistanissa ainakin ensi kesään asti. Nykyinen mandaatti umpeutuu elokuussa 2016.

Taistelu Isisiä vastaan jatkuu varmasti sen jälkeen, joten myös suomalaisille voi olla kysyntää jatkossa.