Kustavin-Uudenkaupungin kalatalousalue on Suomessa yksi niistä viidestä kohteesta, jossa merimetsoja saa häiritä poikkeusluvalla.

Pesän saa tuhota ennen kuin merimetso ehtii munia siihen.

Kyse on Urpoisten saaren lähirannoista. Saari itsessään on merimetsoyhdyskunnan valtaama. Linnunpelättimillä ja riistanauhoilla estetään merimetsoasutuksen leviämistä.

Näitä talkoita on järjestetty jo kymmenenä keväänä. Lähirannat ovat pysyneet "puhtaina", mutta kalatalousalueen toiminnanjohtaja Petri Rannikko on turhautunut.

– Pitäisi hoitaa ongelmaa eikä oireita. Me voimme tehdä tätä maailman tappiin asti, mutta merimetsokanta ei siitä mihinkään muutu. Kannan kokoa pitäisi päästä säätelemään.

Se tarkoittaa metsästämistä, eli tulta munille!

Urpoisten kesäasukkaat ovat saapuneet. Jari Hakkarainen / Yle

Uudenkaupungin edustalla yritetään turvata erityisesti ahvenkannan ja sitä kautta kalastuksen säilyminen. On laskettu, että merimetso syö noin puoli kiloa kalaa päivässä. Pesässä on kesällä neljä yksilöä ja Urpoisten saarella oli viime vuonna noin 1 700 pesää. Määrä on siis valtava myös yksilöinä.

– Merimetso syö pientä kalaa. Siihen kilomäärään mahtuu monta. Kanta vähenee monella yksilöllä, vaikka kiloissa ei olla niin suurissa luvuissa, Petri Rannikko täsmentää.

Merimetson menestystarina alkoi Pohjanmereltä

Merimetso palasi Suomen lajistoon 1990-luvun puolivälissä. Ensimmäiset havainnot tehtiin Raaseporissa. Pesinnät lisääntyivät nopeasti. Suomen ympäristökeskuksen merimetsolaskennassa vuonna 2018 pesiä oli jo 26 700.

Taustalla on merimetsojen suojelun aloittaminen Pohjanmerellä. Kannat lisääntyivät ja niitä alkoi näkyä entistä enemmän Itämeren ilmatilassa. Elinympäristönä Suomen rannikko on sille ihan hyvä.

Merimetsojen määrän kasvu on tasaantumaan päin, Salli Uljas tietää.

– Kun meillä täällä merialueella riittää syötävää, varsinkin särkikalaa, ei ravinnon määräkään ole kannan kasvua rajoittanut, Varsinais-Suomen ELY-keskuksen ylitarkastaja Salli Uljas toteaa.

Ehkä nyt on saavutettu kantokyvyn yläraja, sillä viime vuonna pesien määrä oli kääntynyt hienoiseen laskuun. Vuonna 2019 pesien määrä oli pienentynyt vajaalla tuhannella 25 735 pesään.

Merimetsoyhdyskuntia on siirtynyt ulkosaaristosta kohti sisäsaaristoa. Tähän on osaltaan saattanut vaikuttaa se, että merikotkat ovat lisääntyneet. Niiden aiheuttama häiriö on saanut merimetsot hakeutumaan mukavammille pesimäalueille.

– Viime vuosina on ollut viitteitä siitä, että merimetsojen pesimäyrityksiä on ollut myös joillakin järvillä, Salli Uljas kertoo.

Häirintälupia on myönnetty enimmäkseen kalastajille

Merimetso on luonnonsuojelulain mukaan rauhoitettu lintu, kuten valtaosa Suomessa esiintyvistä lintulajeista. Lintujen tappaminen ja tahallinen häirintä edellyttää poikkeuslupaa. Manner-Suomen alueen luvat käsitellään Varsinais-Suomen ELY-keskuksessa.

Lupien käsittelyn nopeuttamiseksi käyttöön on tulossa sähköinen hakemuslomake.

Ilmalla täyttyvä ukko huitoo Urpoisten suuntaan. Jari Hakkarainen / Yle

Tällä hetkellä voimassa olevia lupia on viisi. Varsinais-Suomessa Kustavi-Uudenkaupungin kalastusalueen lisäksi toimet merimetson leviämisen estämiseksi jatkuvat Airisto-Velkuan kalastusalueella. Siellä suojellaan kuhakantaa. Paraisilla yksityinen mökkisaari on saanut häirintäluvan. Pohjanmaan rannikon kalastusalueilla on lisäksi kaksi lupaa.

– Luvitetuilla häirintätoimenpiteillä on onnistuttu estämään uusien merimetsokolonioiden syntymistä, Salli Uljas kertoo.

Myönnetyt luvat harkitaan paikallisten olosuhteiden mukaan. Toimenpiteiden on oltava oikea-aikaisia ja hyvin suunniteltuja.

Lintudirektiivin poikkeamisperusteet – kansanterveyden tai yleisen turvallisuuden turvaaminen

– lentoturvallisuuden turvaaminen

– viljelmille, kotieläimille, metsille, kalavesille ja vesistöille koituvan vakavan vahingon estäminen

– kasviston ja eläimistön suojeleminen

– tutkimus- tai opetustarkoitus

Ampumisella on onnistuttu karkottamaan merimetsot kalanviljelylaitokselta. Viime kesänä merimetsot onnistuivat aterioimaan yhdellä laitoksella suoraan altaista, suojaverkoista huolimatta.

– Viikon ajan viisi yksilöä ammuttiin päivittäin ja sitten se parvi kaikkosi. Linnut tulivat aremmiksi ja alkoivat karttaa ihmistä. Kyllä ne oppivat, jos tällaisiin toimenpiteisiin ryhdytään.

Siirtyykö kiusa toisten riesaksi?

Aina lopputulos ei ole kaikkien mieleen.Esimerkiksi Merikarvialla vuonna 2016 alkoi yli 4 000 pesän yhdyskunnan häirintä. Sen lopputuloksena suurin osa merimetsoista siirtyi Närpiöön, Vaasaan, Mustasaareen ja osin etelään Porin suuntaan.

Uudenkaupungin Urpoisissa huippuvuosi oli vuonna 2018, silloin pesiä laskettiin olleen 2 838 kappaletta. Viime vuonna määrä oli pudonnut 1 670:een. Petri Rannikon mielestä kantokyvyn katto tässä paikassa on lähestymässä.

Ympäristön ja yhteisön kantokyky alkaa olla äärirajoilla, Petri Rannikko arvioi. Jari Hakkarainen / Yle

– Merimetso on luonteeltaan nomadi. Se vaihtaa pesintäpaikkaa. Urpoisista on hävinnyt pesiä, mutta toisaalta nyt Rauman edustalle on syntynyt Suomen suurin yhdyskunta muutamassa vuodessa.

Siellä on Rannikon mukaan yli 2 000 pesää, eli luultavasti osa linnuista on muuttanut Raumalle.

Mitä se hyödyttää, jos riesa siirrettään muiden kiusaksi?

– Tästä ollaan tietoisia, että näin voi käydä. Täytyy huomioida, mikä on tarkoituksena pesinnän estämisessä, Salli Uljas sanoo.

Viime aikoina ei ole myönnetty lupia olemassa olevien kolonioiden hävittämiseen tai häätämiseen juuri siitä syystä, etteivät ne siirtyisi uusille alueille.

– Poikkeuslupien tarkoituksena ei ole, että ongelmat siirrettäisiin seuraavalle alueelle. Niin voi kuitenkin käydä, jos jollakin kohteella vahinkojen torjuminen edellyttää merimetsojen häätämistä.

Merimetso pysäytti jo sataman laajentamisen

Merimetsojen tulevien reviirien suunta voi hyvinkin johtaa konfliktien lisääntymiseen, jos ne siirtyvät asutuskeskuksien liepeille.

Raumalla on jo syntynyt uusi, hankala tilanne, koska linnut ovat pysäyttäneet sataman kehittämisen.

Valtio rauhoitti Urpoisten saaren luonnonsuojelualueeksi. Merimetsolle syntyi tukikohta. Samuli Holopainen / Yle

Satamaa oli tarkoitus laajentaa Järviluotoon ja rakentaa sinne pengertie. Ely-keskus keskeytti tien teon ja laajennukseen liittyvän ruoppaamisen. Tien rakentamiseen on Etelä-Suomen aluehallintoviraston lupa.

Rauman kaupunki ja Rauman satama Oy ovat valittaneet päätöksestä hallinto-oikeuteen.

– Pengertien linjaus kulkisi merimetsojen pesimäalueen läpi ja siinä jouduttaisiin hävittämään merimetsojen pesiä. Sataman edustalla on myös merkittävä harmaahaikaroiden kolonia, ylitarkastaja Salli Uljas sanoo

Merimetso ja harmaahaikara käyttävät edellisvuosien pesiä myös seuraavina pesimäkausina.

– Tästä seuraa, että pesät on ympärivuotisesti suojeltuja. Pesiä ei voi hävittää ilman poikkeuslupaa myöskään pesimäkauden ulkopuolella.

Missä pesä, siinä suojelu. Joakim Lax / Yle

Rauman kaupunki ja satama eivät ole hakeneet poikkeuslupaa näiden pesien hävittämiseen.

– Sen myöntäminen voisi olla haastavaa, koska perusteet tulevat lintudirektiivistä. Direktiivi ei tunnista luvan perusteeksi esimerkiksi yleisen edun mukaista elinkeinotoimintaa, vaan siellä on tarkkaan määritelty ne tilanteet, joissa rauhoitusmääräyksistä voidaan poiketa, kuten esimerkiksi ne kalastovahingot, Salli Uljas sanoo.

Syntyvyyden säännöstelyä vai metsästystä?

Merimetson lisääntymistä on sormeiltu munien öljyämisellä.

– Sillä menetelmällä on pitkällä tähtäimellä tavoitteena vähentää poikastuotantoa. Öljyäminen estää munan kehittymisen, eikä niistä kuoriudu poikasia, Salli Uljas selittää.

Munien öljyämisen vaikutuksia on tarkoitus selvittää tarkemmin. Sen avulla lintujen aiheuttamia vahinkoja voitaisiin paikallisesti pienentää ilman, että yhdyskunta siirtyisi toiseen paikkaan.

On kuitenkin myös tapauksia, joissa munien öljyäminen on liian hidas keino vakavan vahingon estämiseksi.

– Esimerkiksi, jos joltakin mökkisaarelta merimetso on saatava pois, niin öljyäminen ei ole vaihtoehto, vaan ne täytyy ajaaa sieltä pois, Salli Uljas kertoo luvituksen tapauskohtaisesta luonteesta.

Pesänteko on nyt vauhdissa. Jari Hakkarainen / Yle

Kustavin-Uudenkaupungin kalatalousalueella ei ole haettu lupia munien öljyämiseen.

Petri Rannikko katselee puiden latvoissa olevia pesiä.

– Se olisi melkoista kiipeilyä.

Kannan määrää olisi Petri Rannikon mielestä pidettävä siedettävällä tasolla suojelua keventämällä. Merimetsojen määrä on nyt tasaantunut Suomessa.

– Muissa Itämeren rantavaltioissa on metsästystä lisätty huomattavasti. Se varmaan heijastuu lajin vähenemiseen myös täällä.

Yli lentää musta, tauoton liikenne. Merimetsot karsivat rantapuista pesänrakennusaineksia.

Pesintäkausi on täydessä vauhdissa.