Keskustan kansanedustaja Anu Vehviläinen vaatii kuntaministeri Sirpa Paateroa (sd) selventämään kuntapuheitaan.

Pete Anikari

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja ja viime hallituksen kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen (kesk) vaatii kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paateroa (sd) ”selventämään” lausuntojaan niin sanotuista kevytkunnista.

– Keskusta ei ole antanut mandaattia hallitusohjelmassa sille, että Suomen kunnille alettaisiin valmistella erilaisia tehtäviä eikä kuntaliitosten erityiselle vauhdittamiselle, jota ministeri Paatero on myös esittänyt, Vehviläinen sanoo keskiviikkona julkisuuteen antamassaan tiedotteessa.

Paatero sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa (HS 17.8.), että Suomessa edelleen liikaa kuntia. HS:n jutussa Paatero toivoi, että neljän vuoden kuluttua niitä on selvästi vähemmän ja että ministeriössä on koottu ”aivoriihi” pohtimaan keinoja, joilla yhdistymisiä voitaisiin vauhdittaa.

– Tämän vuoden loppuun mennessä valmistuu selvitys, onko kaikilla kunnilla tulevaisuudessa samat oikeudet ja velvollisuudet. Tämä on minun näkökulmastani iso iso iso juttu. En uskalla enkä halua ottaa kantaa, tehdäänkö siihen muutoksia. On kuitenkin hyvä pohtia, pitääkö 600 asukkaan kunnan hoitaa samat palvelut kuin yli 600 000 asukkaan Helsinki hoitaa, Paatero sanoi HS:lle.

Viimeksi tänään keskiviikkona Paatero nosti esiin eduskunnan budjettikeskustelussa kuntien ahdingon ja sen, että kuntaliitoksia on vaikea välttää.

Vehviläinen: Asia kuuluu perustuslakivaliokunnalle

Vehviläinen suhtautuu varauksella Paateron näkemykseen, että perustuslaki antaisi mahdollisuuden jakaa kunnat tehtävien puolesta varsinaisiin kuntiin ja kevytkuntiin.

– Perustuslakia tulkitsee eduskunnan perustuslakivaliokunta. Käsittääkseni se ei ole tällaista tulkintaa tehnyt.

Vehviläisen mukaan Paateron tulisi nyt osaltaan laittaa kaikki voimavarat siihen, että vihdoin sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen ja rahoitus saadaan laajemmalle pohjalle eli maakunnille ja että kunnilla on lähivuosina riittävät taloudelliset edellytykset hoitaa niille kuuluvat ihmisten peruspalvelut.

– On pohdittava perusteellisesti keinoja, joilla kunnat pärjäävät jatkossa, kun syntyvyys on alhaista, työikäisiä on vähän ja ikäihmisiä yhä enemmän. On muistettava, että perusoikeudet eivät koske vain sosiaali- ja terveyspalveluja. Myös lapsilla ja nuorilla on vahva oikeus sivistyksellisiin palveluihin, varhaiskasvatukseen, perus- ja toisen asteen koulutukseen.

Vehviläisen mukaan harvan asutuksen ja pitkien matkojen kunnissa kuntaliitokset harvoin auttavat pieniä koululaisia.

– Sen sijaan hallituksen tulee etsiä ennakkoluulottomasti keinoja, joilla pystytään turvaamaan lapsiperheiden varhaiskasvatus- ja koulupalvelut myös pitkien etäisyyksien kunnissa, Vehviläinen sanoo.