Rajua lobbausta, kiistanalaisia säästölaskelmia ja epäilyksiä mustamaalauksesta. Valtio ja yksityiset kopteriyhtiöt kamppailevat lääkärilennoista.

Lääkärihelikopterit pelastavat arviolta 150–170 henkeä vuodessa. Toiminnalla on kansan täysi tuki. Mutta alan kulisseissa kuohuu.

Lääkärilennot rahoittava sosiaali- ja terveysministeriö on päättämässä, kuka saa jatkossa hoitaa lääkärilennot. Vastakkain ovat valtio ja yksityiset kopteriyhtiöt.

Nyt lentoja operoi kaksi yksityistä kopteriyhtiötä, mutta suunnitteilla on valtion oma kopteriyhtiö. Idea on hoitaa lennot ulkoistettua toimintaa halvemmin ja joustavammin.

–Tätä toimintaa voidaan tehdä tehokkaammin ja joustavammin niin, että yhtiöllä on omat koneet ja lentäjät, hallitusneuvos Ismo Tuominen sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo.

Peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) asettama selvitysmies selvittää joulukuuhun mennessä, muutetaanko lääkärilentojen nykyistä tehtävänjakoa.

Sosiaali- ja terveysministeriön hallitusneuvos Ismo Tuominen Antti Lähteenmäki / Yle

Ministeriön virkamies: “Neuvojia tulee ovista, ikkunoista ja puunkin takaa”

Kopteribisneksessä ihmetellään, miksi valtio ostaisi noin 100 miljoonan euron helikopterit ja ottaisi niskoilleen riskialttiin lääkärilentotoiminnan, kun sen riskit on nyt ulkoistettu. Myös tehtyjä säästölaskelmia pidetään epäuskottavina.

– Helikopteriliiketoiminta on erittäin haastavaa ja kilpailtua. En oikein ymmärrä tätä ehdotusta omilla tiedoillani ja elämänkokemuksellani, ilmailu-alan kokenut asiantuntija Jussi Itävuori sanoo.

Itävuori on istunut helikopterivalmistaja Airbusin johtokunnassa ja valtionyhtiöiden Finnairin ja Patrian hallituksissa. Hän on seurannut läheltä viime vuosikymmenien suuria kopterihankintoja Suomessa ja valtion toiminnan ulkoistuksia muun muassa puolustusvoimissa ja ilmavoimissa.

Ministeriön virkamiehen mukaan yksityinen helikopteribisnes lobbaa rajusti valtion kopterihanketta vastaan.

–Tässä on uskomattoman paljon erilaisia neuvojia ja kommentoijia: niitä tulee ovista ja ikkunoista ja puunkin takaa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.

Hankkeessa on myös kolmiodraaman piirteitä. Ministeriö ja lääkärilentotoimintaa hallinnoiva Finnhems-yhtiö ovat samalla puolella. Yksityinen kopteribisnes on kolmantena pyöränä.

Kopteriyhtiö: “Toimintaa ei pitäisi antaa aloittelevalle lentoyhtiölle”

Kopterihankkeen valmistelussa on syntynyt hankala kilpailuasetelma.

Lääkärilentojen kilpailuttajasta ja valvojasta Finnhemsistä aiotaan tehdä valtion kopteriyhtiö. Sen omistavat nyt sairaanhoitopiirit. Finnhems uhkaa siis viedä yksityisiltä yhtiöiltä bisneksen alta.

Kilpailevat osapuolet epäilevät toisiaan mustamaalauksesta, joilla lääkärilentoja pyrittäisiin pelaamaan joko valtionyhtiön tai yksityisten kopteriyhtiöiden pussiin.

Helikopteriyhtiö Babcockin maajohtaja Lauri Pukkinen. Antti Lähteenmäki / Yle

Finnhemsin ja nykyisten operaattoreiden välit ovat olleet pitkin matkaa kireät sopimusriitojen vuoksi. Niitä on puitu lopulta välimiesoikeudessa.

– Mutta että me olisimme toraisia, niin sitä en kyllä tunnista, Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri kuvaa suhteita operaattoreihin.

– Ihan varmasti yhteistyössä on parannettavaa, monikansallisen kopteriyhtiön Babcockin maajohtaja Lauri Pukkinen toteaa.

Pukkisen mukaan Finnhemsin tekemässä kilpailutuksessa kopteriyhtiöiltä edellytettiin niin monipuolista lentotoiminnan kokemusta, että Finnhems olisi pudonnut kisasta heti.

– Toiminta on hyvin riskialtista ja vaativaa. On aika luontevaa, että sitä ei anneta aloittelevalle lentoyhtiölle, Babcockin maajohtaja sanoo.

Finnhemsissä vakuutetaan, että valtionyhtiössä ei tingittäisi lentotoiminnan nykyisestä vaatimustasosta, kuten lähtövalmiudesta, lentäjien koulutuksesta ja kopterien huollosta.

– On totta, että me lähdemme takamatkalta. Meidän täytyy hankkia vastuuhenkilöt, käsikirjasto, ilma-alukset ja huolto, toimitusjohtaja Örri sanoo.

Ensihoidon kopterit pelastavat arviolta 150–170 henkeä vuodessa. Toni Pitkänen / Yle

Ministeriö kuitenkin ylistää nykyistä lentotoimintaa

Valtio ei ole viemässä lääkärilentoja kopteriyhtiöiltä siksi, että lennot takkuilisivat. Päinvastoin, lentojen toimintavarmuus on ministeriön mukaan huippuluokkaa. Lääkärikopterit nousevat ilmaan aina viiden minuutin sisällä.

Finnhems on kilpailuttanut kopteriyhtiöt ja valvoo niiden toimintaa. Etelä-Suomessa operoi kotimainen SHT (Skärgårdshavets Helikoptertjänst) ja Itä- ja Pohjois-Suomessa monikansallinen Babcock.

– Finnhems ja kaksi yksityistä lentoyhtiötä ovat hoitaneet tehtävänsä erinomaisesti. Harrastelijamaisesti hoidettu yhdistyslääkärihelikopteritoiminta on muuttunut nykyaikaiseksi ja toimintavarmaksi järjestelmäksi ympäri Suomea, hallitusneuvos Ismo Tuominen kehuu.

Ministeriön mukaan myös toiminnan turvallisuus on ollut moitteetonta. Niin sanoo myös kopterilentäjien edustaja.

– Lentäjien tiedossa ei ole, että kummassakaan yhtiössä olisi vaarannettu lentoturvallisuutta tai ollut ongelmia sen suhteen. Suomessa lentoturvallisuus ensihoitokopteritoiminnassa on erittäin korkealla tasolla maailman mittaluokassa, Suomen helikopterilentäjien yhdistyksen varapuheenjohtaja Marko Malinen sanoo.

Malinen lentää Babcokin koptereita Rovaniemen tukikohdassa.

Helikopterilentäjien yhdistyksen varapuheenjohtaja Marko Malinen. Antti Lähteenmäki / Yle

Mitä valtion kopteriyhtiö voisi tehdä sitten paremmin kuin ulkoistettu lentotoiminta?

Valtionyhtiön suuri etu olisi ministeriön mukaan erityisesti joustavuus. Muutoksia voisi tehdä ja toimintaa kehittää helpommin.

– Kilpailutetussa tilanteessa se on neuvottelukysymys. Silloin pitää ruveta keskustelemaan siitä, kuinka paljon se maksaa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.

Nykyisessä toiminnassa Finnhemsin ja kopteriyhtiöiden erimielisyyksistä on kehkeytynyt lopulta Finnhemsille kalliiksi tulleita oikeusriitoja.

Finnhems esitti kopteriyhtiölle lähes 300 puutteen listan

Lääkärilennot ovat pyörineet moitteetta Finnhemsinkin mielestä. Silti se on syyttänyt molempia operaattoreita sopimusrikkomuksista. Finnhems on hävinnyt jutut välimiesoikeudessa.

Babcock-yhtiön toiminnasta Finnhems esitti lähes 300 puutteen listan.

– Nämä poikkeamat ovat pääsääntöisesti turvallisuuteen ja laatuun liittyviä. Mistään mustamaalauksesta ei ole kyse, Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.

Babcockin maajohtajan Lauri Pukkisen mukaan puutelistaan oli koottu monenlaisia ilmailutoimintaan liittyviä tavanomaisia havaintoja.

Kaikki Finnhemsin 19 vaatimusta hylättiin välimiesoikeudessa.

Pukkinen sanoo, että Babcockin toimintaa auditoidaan eli arvioidaan Suomessa kymmeniä kertoja vuodessa.

– Mitään normaalista poikkeavaa siellä ei ole tullut esiin.

SHT-yhtiötä koskeva sopimusriita on vielä auki. Finnhems valitti prosessivirheestä, ja asia on edennyt korkeimman oikeuden ratkaistavaksi.

Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri. Toni Pitkänen / Yle

Ministeriön virkamies: “Välimiesoikeus on pajatsoa”

Ministeriö ja Finnhems eivät näytä nielleen välimiehen päätöksiä. Välimiesoikeuden toiminta on salaista, eikä sen päätöksestä voi valittaa. Ministeriön virkamies vertaa sitä pajatson peluuseen.

– Kun yhdelle tuomarille annetaan valta päättää, kumpi on oikeassa, niin käytännössä se on täyttä pajatsoa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.

–Yhteiskunta ei ole saanut sitä palvelua, josta se on maksanut täyden hinnan. Siksi olisi ollut mielestämme oikeudenmukaista, että siitä olisi saatu korvauksia, Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.

Hävityistä riidoista on tullut Finnhemsille parin miljoonan kulut.

– On totta, että kustannukset ovat järkyttävän suuria, toimitusjohtaja Örri myöntää.

Finnhemsin kassa on kuitenkin Örrin mukaan kestänyt kulut, eikä valtion kukkarolla ole tarvinnut niiden vuoksi käydä.

Ministeriö ei moiti Finnhemsin toimintaa. Sen mukaan yhtiö on toteuttanut tehtäväänsä valvoa lentotoimintaa.

– Ostamme lentopalvelua 24 miljoonalla vuodessa. Sen valvonta on äärimmäisen tärkeä asia, Ismo Tuominen sanoo.

Ministeriön mukaan Finnhemsin ja operaattoreiden riidat eivät ole vaikuttaneet siihen, että lääkärilennot aiotaan siirtää valtionyhtiöön.

– Niistä ei ole mitään perusteita tullut eli siitä, että nykyiset yhtiöt olisivat jotenkin epäluotettavia tai huonoja, Tuominen sanoo.

Hallitusammattilainen Jussi Itävuori. Jyrki Ojala / Yle

Kopterialan asiantuntija: “Säästölaskemat epäuskottavia, ne pitäisi tarkistaa”

Miljoonien palaminen Finnhemsin oikeusriitoihin näyttää huonolta siksikin, että valtion kopterihankkeen keskeinen peruste on verorahojen säästäminen.

Nykyistä lentotoimintaa pidetään liian kalliina. Ministeriö maksaa siitä 24–25 miljoonaa vuodessa. Hinta nousee lähes 10 miljoonaa euroa, kun tulossa on kaksi uutta lentotukikohtaa nykyisen kuuden lisäksi.

Finnhems on teettänyt kahdella konsultilla kustannuslaskelmat, joiden mukaan valtio voisi säästää noin 110–150 miljoonaa euroa 15 vuodessa hoitamalla lääkärilennot itse.

– Olemme saaneet näistä selvityksistä sellaiset lähtökohdat, että on kustannustehokasta toimia itse. Jos vertaa vaikka siihen, että ostaako oman auton, liisaako vai liikkuuko taksilla. Moni meistä on päätynyt ostamaan oman auton, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.

Alan kokenut asiantuntija Jussi Itävuori on perehtynyt säästölaskelmiin – siltä osin kuin niitä on julkistettu, muun muassa hanketta pohjustaneessa sosiaali- ja terveysministeriön raportissa viime vuonna. Hän ei pidä säästölaskelmia uskottavina.

Itävuori ihmettelee, että raportin mukaan valtio tuottaisi helikopteritoiminnan jopa 50 prosenttia halvemmalla kuin yksityinen ammattimainen toiminta.

– Se on erittäin kilpailtua liiketoimintaa. Olisi aikamoinen ihme, jos tällaisia tuottavuusmarginaaleja on olemassa, Itävuori sanoo.

Ministeriön Ismo Tuominen myöntää, että yksityisten voittomarginaalia ei tiedetä. Hänen mukaansa helikopteribisnes ei ole kuitenkaan kovin kilpailtu ala Suomessa.

A-studion tietojen mukaan kymmenen kopteriyhtiötä oli kuitenkin kiinnostunut Suomen lääkärilennoista, kun Finnhems teki alustavan tietopyynnön uudesta kilpailutuksesta keväällä 2018.

Jussi Itävuoren mukaan ministeriön raportista ei käy ilmi, millä olettamuksilla helikopterien operoinnin kustannukset on laskettu.

Laskelmat tilanneen Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo, että konsulteilla on ollut käytössään nykyisen ostopalvelun kustannukset.

Konsulttilaskelmien mukaan merkittävää säästöä kertyisi myös helikoptereiden hankinnassa.

– Periaatteessa oletetaan, että valtion 100 miljoonan investointi helikoptereihin on ilmainen. Sitä verrataan yksityisiin investoijiin, joille on keksitty jonkinlaisia korkokantoja, Jussi Itävuori kommentoi.

Ministeriön Ismo Tuominen sanoo, että jos valtioyhtiö saa valtion takaaman lainan kopterihankintoihin, niin korko on huomattavasti pienempi kuin yksityisellä yhtiöllä.

Itävuoren mukaan pitäisi myös arvioida, millä hinnalla eri toimijat voivat saada koptereita, niiden huoltokustannukset ja jälleenmyyntiarvo.

Ensihoidon henkilökuntaa Kuopion uuden tukikohdan avajaisissa lokakuussa 2019. Toni Pitkänen / Yle

Kopterihankkeessa kolmiodraaman aineksia ja mustamaalausta?

Valtion kopterihanke näyttää kolmiodraamalta. Ministeriö ja Finnhems ovat samalla puolella, ja yksityinen kopteribisnes heittää sivusta kapuloita rattaisiin.

Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri oli ainoa ilmailualan edustaja sosiaali- ja terveysministeriön työryhmässä. Sen raportti suositti valtion omaa kopteriyhtiötä.

Onko idea valtion kopteriyhtiöstä tullut Finnhemsistä?

– Ei ainakaan minun tietääkseni, hallitusneuvos Ismo Tuominen sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo.

Valtion helikopteriyhtiö olisi iso bonus Finnhemsin toimitusjohtajalle. Hänestä tulisi lentoyhtiön johtaja. Reilun 10 hengen organisaatio jopa kymmenkertaistuisi.

–Tällä ei ole mitään tekemistä henkilökohtaisten haaveideni kanssa. Finnhemsin tarkoitus on tuottaa tämä palvelu mahdollisimman yhdenmukaisesti ja yhdenvertaisesti koko maahan. Se on ainoa missio, toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.

Kopterikiistaa ja Finnhemsin sisäisiä asioita on käsitelty viime aikoina Suomen Kuvalehdessä (siirryt toiseen palveluun) ja Helsingin Sanomissa (siirryt toiseen palveluun). Suomen Kuvalehden jutussa Finnhemsin entiset työntekijät arvostelivat toimitusjohtaja Örrin johtamistapaa aggressiiviseksi.

Myös A-studiolle useat Finnhemsistä lähteneet kuvasivat Örriä konflikteja luovaksi johtajaksi.

– Olen persoonana värikäs ja minulla on kantava ääni. Mutta mitään huutamista ja kaltoinkohtelua en kyllä tunnista, Jyri Örri sanoo A-studiolle.

Ministeriön virkamiehen kokemuksen mukaan Örrin arvostelu on perusteetonta.

– Olen ollut lääkärihelikopteritoiminnan kehittämisessä paljon tekemisissä Jyri Örrin kanssa. En tunnista näitä adjektiiveja, Ismo Tuominen sanoo.

Tuomisen mukaan Örri on hoitanut vaikeaa tehtävää paneutuvasti ja suurella tarmolla.

Suomessa on kuusi lääkärikopterien tukikohtaa. Toni Pitkänen / Yle

Jo yli 100 000 euroa toimitusjohtajan lentolupakirjan ylläpitoon

Jo vuosia Finnhemsin sisällä on ihmetelty, miksi Finnhems maksaa toimitusjohtajansa helikopterilentolupakirjan ylläpidon. Kyse on isosta edusta.

A-studiolle Örri kertoo yhtiön maksaneen yhteensä reilut 100 000 euroa hänen lupakirjansa ylläpidosta.

– Minulla on oikeus käyttää noin 25 000 euroa vuodessa lupakirjan ylläpitoon.

Työsopimuksessa toimitusjohtaja sai Finnhemsiltä oikeuden lentää sivutoimisesti helikopterilentoja ja ylläpitää lupakirjaa.

Ministeriö on tutkinut asian ja antanut Finnhemsin hallitukselle ja toimitusjohtajalle puhtaat paperit.

– Ministeriö on todennut virallisella kirjeellään, että asiaan ei ole mitään huomautettavaa, Ismo Tuominen sanoo.

Lentolupakirjan ylläpito on Örrille veroton etu palkan päälle. Toimitusjohtajan palkkakin on kehittynyt verotietojen mukaan hyvin.

Vuonna 2013 Örri ansaitsi noin 116 000 euroa. Vuonna 2017 ansiotulot nousivat noin 143 000 euroon.

Örri kertoo A-studiolle, että hän on saanut autoedun ja palkankorotuksen.

Finnhemsin sisällä on myös epäilty, että toimitusjohtaja on tehnyt liian isoja hankintoja kilpailuttamatta. Asiaa on selvittänyt kilpailu- ja kuluttajavirasto. Se päätti asian käsittelyn Finnhemsin antaman selvityksen pohjalta ja katsoo, että asia ei anna aihetta enempiin toimenpiteisiin.

Toimitusjohtaja Örri sanoo, että yhtiön näkemyksen mukaan hankintalain rikkomuksia ei ole tehty.

– Me olemme käyttäneet koko ajan samaa asiantuntijatahoa ja toimineet aina heidän antamiensa ohjeiden mukaan hankinnoissa.

Ministeriön virkamies epäilee, että Finnhems ja sen toimitusjohtaja on yritetty saattaa huonoon valoon, samaan aikaan kun lääkärilentojen jatkoa valmistellaan.

– Näitä ilmiantoja on tullut erityisesti nyt, kun helikopteribisnes on menettämässä markkinoitaan, Ismo Tuominen toteaa.

Valtio suunnittelee tilaavansa 10 helikopteria lääkärilentoihin. Toni Pitkänen / Yle

Ehtiikö valtio hankkia kopterit kahdessa vuodessa?

Valtion kopterihankkeen valmistelu on johtanut siihen, että lääkärilentoihin uhkaa tulla jopa katkos kahden vuoden kuluttua, kun nykyisten operaattoreiden sopimukset päättyvät. Valtion pitäisi olla tilaamassa helikoptereita jo kiireen vilkkaa uuteen yhtiöön.

– On todellakin kiire tehdä päätöksiä. Minulla on käsitys, että kopterit voidaan vielä tilata, mutta vaikkapa puolen vuoden päästä ei ehkä enää voida, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.

A-studion tietojen mukaan Finnhems on tehnyt jo vuosi sitten kiireellisen ja salaisen tietopyynnön helikopterivalmistajille. Siinä kysyttiin, millä hinnalla ja millä aikataululla valmistajat voisivat 10 helikopteria toimittaa.

– Aikaikkuna oli muistaakseni 12–18 kuukautta silloin, Finnhemsin toimitusjohtaja Örri sanoo.

Jotta aika riittäisi, konehankintaa pitäisi Örrin mukaan alkaa edistää vauhdikkaasti.

– Jos joku väittää, että aika riittää koptereiden hankkimiseen, niin olisin kyllä hyvin huolissani, Babcockin maajohtaja Lauri Pukkinen sanoo.

Valtion kopterihanke kypsynee päätöksentekoon, kun lääkärilentojen selvitysmies saa joulukuussa työnsä valmiiksi.

Juttua on päivitetty 25.10.2019 klo 18.55: Juttuun on lisätty tieto, että kilpailu- ja kuluttajavirasto on päättänyt Finnhemsin hankintoja koskeneen käsittelyn. Virasto on ilmoittanut asiasta Finnhemsille Ylen jutun julkaisemisen jälkeen, 25.10.2019.