Muistatko nämä legendaariset luurit? Espoolaisopiskelijan yli sadan Nokia-kännykän kokoelmasta näyttely – "8850 on kaunis kuin koru"

Näyttelyssä ovat esillä muun muassa Nokia 9210i vuodelta 2002, Nokia 3310 vuodelta 2000, Nokia 8850 vuodelta 1999 ja Nokian ensimmäinen sarjatuotettu GSM-puhelin Nokia 1011 vuodelta 1992. Johanna Halava Katso isompi kuva

Katso isompi kuva

Johanna Halava

Niittykummussa asuvan Rasmus Hakalan, 25, kotona on yli sadan puhelimen kokoelma Nokian kännyköitä ja matkapuhelimia. Niitä on kertynyt sen verran runsaasti, että tarkkaa määrää Aalto-yliopistossa Otaniemessä opiskeleva Hakala ei edes tiedä.

Vanhimpia malleja nykylapset eivät välttämättä matkapuhelimiksi tunnistaisi. Hakalan kokoelman iäkkäin malli on vuodelta 1984 oleva Mobira Talkman, joka painaa noin kymmenen kiloa.

– Se on kannettava malli. Joku voisi tosin sanoa raahattava, naurahtaa Hakala.

Hänen kiinnostuksensa kännyköitä – ja etenkin Nokian kännyköitä – kohtaan sai alkunsa lapsena.

– Ne olivat jännän näköisiä ja kauhean arvokkaita silloin. Myöhemmin ymmärsin mikä merkitys Nokialla oli Suomelle niin kansan itsetunnon, talouden kuin tuotekehityksenkin kannalta.

Kännykkäkokoelmansa Hakala on saanut pääasiassa lahjoituksina tutuilta ja kavereilta. Osa on ostettu netistä. Nyt hän on järjestämässä Aalto-yliopiston oppimiskeskukseen Nokian kännyköiden aikakausi -näyttelyä, johon tulee esille yli 70 kännykkää.

Ensimmäisen oman kännykkänsä Hakala sai vanhemmiltaan 7-vuotiaana aloittaessaan koulun. Se oli mallia 3310.

– Olihan se hienoa. Silloin ei ollut niin tavallista, että niin nuori saa oman kännykän.

– Silloin tuli kuljettua koko ajan kännykkä kädessä, myöntää Hakala.

Soittamisen ja tekstaamisen lisäksi puhelimella pystyi pelaamaan matopeliä ja siihen saattoi tilata tai säveltää soittoääniä.

Hakala on laskenut, että hänellä on ollut elämänsä aikana 17 kännykkää, joista 11 nokialaisia.

– On ollut muitakin, pari iPhonea. Eivät ne ole huonoja.

Tällä hetkellä hänellä on käytössä Nokia 8 Sirocco, joka toki on HMD Globalin valmistama.

Kännykän käyttäjänä Hakala on maltillinen.

– En ole koko ajan kiinni ruudussa. Hoidan kännykällä asioita ja tietysti käytän sitä myös viihteeseen. Tärkeää on saada itselle tärkeät ihmiset kiinni silloin kun tarvitsee.

Suosikeikseen nokialaisten joukosta Hakala nostaa kommunikaattorit sekä mallin 8850.

– Kommunikaattorit ovat teknisesti mielenkiintoisimpia ja 8850 on kaunis kuin koru. Se on vuodelta 1999 ja siihen nähden aika hieno laite, Hakala esittelee.

Hakalan mielestä hienoa Nokian puhelimissa oli aikanaan käytettävyys ja edelläkävijäluokkaa olleet ominaisuudet yhdistettynä designiin.

– Nokia oli edelläkävijä alun perin puhelutoiminnoissa. Sitten jossain vaiheessa tulivat pelit, kamera ja netti, joissa Nokia oli aallonharjalla.

Tärkeää Hakalalle oli tietenkin myös suomalaisuus.

– Nokia oli osoitus siitä, että pieni maa pohjoisesta pystyy niin valtavaan maailmanlaajuiseen menestykseen. Taustalla oli tosi korkeaa teknologiaa, johon kaikki eivät pysty. Menestyminen pohjautui koulutukseen sekä ihmisiin, joilla oli visioita ja myös rohkeutta, Hakala suitsuttaa.

– Kun kosketusnäytöt tulivat, Nokia menetti otettaan. Nokian laitteisto oli huippua, mutta kun softa muuttui kännyköissä tärkeämmäksi, ote heikkeni, Hakala lisää.

Liittyvätkö tuotantotaloutta opiskelevan Hakalan omat tulevaisuudenhaaveet jollain tavalla kännyköihin?

– Jos pääsisi joskus elämänsä aikana olemaan mukana kehittämässä jotain yhtä mahtavaa kuin Nokia on ollut, se olisi unelmien täyttymys. Sen ei tarvitse välttämättä liittyä kännyköihin.

Nokian kännyköiden aikakausi -näyttely Aalto-yliopiston oppimiskeskuksen Tori-tilassa (Otaniementie 9) 29.1.–12.2. Näyttely on avoinna oppimiskeskuksen aukioloaikoina.

Muokattu kuvatekstiä 21.1. klo 14.21. Ensimmäinen värinäytöllinen kommunikaattori oli Nokia 9210, ei Nokia 9210i .