Puoluebarometri: Keskustan ydinkannatus putosi 7 prosenttiin – Kokoomukseen liitetään mielikuva "vetovoimaisista johtajista"

Eduskuntapuolueet tilaavat riippumattomalta tutkimuslaitokselta puoluebarometrin kahdesti vuodessa. Lännen Media on tutustunut suurimpien puolueiden barometrituloksiin. Syksyn 2017 barometriluvut ovat pääministeripuolue keskustan kannalta huolestuttavia. Tutkimuksessa kysytään, miten houkuttelevana äänestäjät pitävät kunkin puolueen äänestämistä. "Erittäin houkuttelevaa"-vaihtoehdon valitsevien vastaajien prosenttiosuutta pidetään puolueen kovana ydinkannatuksena, joka toteutuu vaaleissa kaikissa olosuhteissa. Hallitusvastuu himmentää helposti puolueen houkuttelevuutta. Pääministeripuolue keskustan äänestämistä pitää nyt erittäin houkuttelevana seitsemän prosenttia vastaajista. Vielä syksyllä 2014 keskustan äänestämistä piti erittäin houkuttelevana 12 prosenttia. Silloin 37 prosenttia puoluebarometrin vastaajista piti keskustan äänestämistä erittäin houkuttelevana tai melko houkuttelevana – ja puolue voitti huhtikuun 2015 eduskuntavaalit. Nyt vastaava barometriviisari näyttää keskustan kohdalla 22 prosenttia. Toisen päähallituspuolueen eli kokoomuksen puoluebarometritulokset ovat olleet nousussa Petteri Orpon puheenjohtajuuskaudella. Kokoomuksella kova ydinkannatus on nyt 12 prosenttia eli viisi prosenttiyksikköä korkeampi kuin keskustalla. Erittäin houkuttelevana tai melko houkuttelevana kokoomuksen äänestämistä pitää 31 prosenttia vastaajista. Suurimman oppositiopuolueen SDP:n ydinkannatus on seitsemän prosenttiyksikköä. Kun lukuun lisätään SDP:n äänestämistä melko houkuttelevana pitävien vastaajien osuus, Antti Rinteen johtaman puolueen potentiaalinen suosio nousee tämän syksyn barometrissa 27 prosenttiin. Vihreät on gallupeissa opposition toiseksi suurin puolue, mutta Touko Aallon johtamalla puolueella on puoluebarometrin valossa eväitä kannatuksen kasvattamiseen. Syksyn 2017 barometrissa vihreiden kova ydinkannatus on 12 prosenttia, yhtä suuri kuin kokoomuksella. Vielä syksyllä 2014 vihreiden äänestämistä piti erittäin houkuttelevana vain viisi prosenttia vastaajista. Nyt toiseksi suurimman oppositiopuolueen potentiaalinen kannatus on 38 prosenttia. Mielikuvan "vetovoimaiset johtajat" liittää vihreisiin 15 prosenttia puoluebarometrin kaikista vastaajista. Syksyllä 2016, Ville Niinistön johtaessa puoluetta, vastaava osuus oli vihreillä 19 prosenttia. Pääministeri ja keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on menettänyt hallituskauden aikana vetovoimansa kansalaisten silmissä. Vaalikauden alkumetreillä, syksyllä 2015, keskustan johtajia piti vetovoimaisina 29 prosenttia vastaajista – nyt vain 12 prosenttia. Kokoomuksen johtajien vetovoima (24 prosenttia) on puoluebarometrin perusteella kaksinkertainen keskustaan verrattuna. Sdp:hen liittää mielikuvan "vetovoimaiset johtajat" neljä prosenttia vastaajista. Puoluebarometrin perusteella perussuomalaisten puheenjohtajavaihdos ei lisännyt puoluejohdon vetovoimaa. Keväällä 2017, Timo Soinin johtajakauden loppumetreillä, puolueen johtajia piti vetovoimaisina 15 prosenttia vastaajista. Jussi Halla-ahon puheenjohtajakauden ensimmäisenä syksynä perussuomalaisiin liittää puoluebarometrissa mielikuvan "vetovoimaiset johtajat" seitsemän prosenttia vastaajista. Puoluebarometrin tulokset korreloivat vahvasti puolueiden gallupsuosion kanssa ja ennakoivat niiden kannatuksen kehitystä. Syksyn 2017 puoluebarometrin merkittävimmät tulokset liittyvät siihen, että hallituspuolueet keskusta ja kokoomus kulkevat äänestäjien silmissä päinvastaisiin suuntiin. Samaan aikaan näyttää siltä, että vihreiden ydinkannatus on vakiintumassa korkealle tasolle.