WashingtonLähes 70 prosenttia yhdysvaltalaisista sanoo, että ihmisten toimilla on vaikutus maapallon lämpenemiseen.

Vastoin yhdysvaltalaisten yleistä mielipidettä, muun kehittyneen maailman näkemyksiä ja tiedemiesten pitkällisiä tutkimustuloksia presidentti Donald Trump on tässäkin asiassa toista mieltä.

Tai jos hän uskookin ihmisen ratkaisujen voimaan, asialla ei ole merkitystä, kun kyseessä on vaalilupauksen täyttäminen, hinnalla millä hyvänsä.

– Sota hiilikaivoksia vastaan päättyy nyt, julisti Trump ja määräsi tiistaina yhdellä allekirjoituksella hallintonsa aloittamaan toimet, joilla romutetaan Barack Obaman saavutuksia ilmastonmuutoksen estämiseksi.

*Korostaakseen käännöstä *ja nöyryyttääkseen Obamaa ja tämän kärkihanketta, puhtaan energian suunnitelmaa, Trump antoi määräyksensä ympäristövirasto EPA:n tiloissa, hiilikaivosmiesten ympäröimänä. Viraston budjetista Trumpin hallinto haluaa leikata kolmanneksen.

Trumpin tavoitteena on muun muassa purkaa fossiilisten polttoaineiden päästörajoituksia ja helpottaa uusien louhoston avaamista liittovaltion maille.

Vaalikampanjassaan Trump lupasi kannattajilleen tuoda menetetyt hiilikaivostyöpaikat takaisin. Tähän uskoivat hyväpalkkaisista kaivoistöistä työttömiksi jääneet äänestäjät Wyomingissa, Montanassa, Pennsylvaniassa, Länsi-Virginiassa ja Kentuckyssa ja äänestivät Trumpin voittoon.

Heille on tärkeää, että Trump edes yrittää muutosta, vaikka jokainen mies ei louhoksiin laskeutuisikaan.

Tutkijoiden ja monien yritystenkin mukaan tosiasioilla ei ollut Trumpin lupauksissa merkitystä.

Hiilikaivokset työllistävät Yhdysvalloissa enää 75 000 ihmistä. Ala on kuihtunut kannattavuusongelmien ja hiilen kysynnän laskun takia. Vaikka suljettuja kaivoksia ja uusiakin avattaisiin, työt eivät tule samassa mitassa takaisin. Yritystoiminta ei ole hyväntekeväisyyttä. Automaatio hoitaa vaarallista ja raskasta työtä paljon tehokkaammin kuin ihmistyövoima.

Energiaministeriön tammikuussa julkaiseman tilaston mukaan uusiutuvan energian tuotannosta saa elantonsa jo 650 000 amerikkalaista.

Demokraatit, tutkijat ja ympäristönsuojelijat sanovat Trumpin antavan kuin tarjottimella uusiutuvan energian kehitysmarkkinat Kiinalle, jolla jo nyt on suuri markkinaosuus maailmalla.

Yhdysvallat pysyy ainakin muodollisesti Pariisin ilmastosopimuksessa, joka tuli voimaan viime vuoden marraskuussa. Hallinnon asenneilmapiiri on kuitenkin sopimusta vastaan ja Trump voi kuihduttaa Pariisin sopimuksen merkitystä jättämällä sen tavoitteet oman onnensa nojaan.

Presidentti Trumpille on tärkeää saada keskustelujen aihe siirtymään pois viime viikonvaihteen nöyryyttävästä tappiosta, kun Obaman terveydenhuoltouudistuksen kumoaminen kaatui järkevän suunnitelman puutteeseen, puolueen sisäisiin riitoihin ja hätiköintiin.

Energiatuotannon ympäristömääräysten muutos ei kuitenkaan yhdellä allekirjoituksella nouse Trumpin kaipaamien suurten poliittisten voittojen sarjaan.

Noin puolet osavaltioista aikoo haastaa Trumpin määräyksen oikeudessa ja yrittää hidastaa Obaman suunnitelmien purkua. Tutkijat ja tiedemiehet lähtevät myös liikkeelle. He marssivat mielenosoituksiin huhtikuun 22. päivä.