Uuden teknologian kehittäminen voi joskus tuottaa ison pettymyksen sijoittajille.

Näin kävi lääkintälaitteita kehittävän Nexstimin kohdalla. Yritys kertoi markkinoille 3. syyskuuta 2018 tutkimustuloksista, jotka osoittivat, että vuosia jatkunut kehitystyö oli valunut hukkaan.

Nexstimin bisnesideana on ollut kehittää kallon ulkopuoliseen aivostimulaatioon perustuvaa laitteistoa. Laitteisto pyrkii parantamaan aivohalvauspotilaiden kuntoutusta. Tutkimukset kuitenkin osoittivat, että verrokkiryhmän ja laitteella hoidettujen potilaiden terveydentilassa ei ollut merkittävää eroa.

Markkinareaktio oli raju ja Nexstim painui senttiosakkeeksi Helsingin ja Tukholman First North -markkinapaikoilla.

Usko yhtiöön on vuosien varrella ollut kova ja Nexstimin startup -historia ulottuu vuoteen 2000. Tuolloin Nexstim irrotettiin Teknillisen korkeakoulun tutkimusprojektista ja aivojen magneettistimulaation kehittäminen alkoi markkinaehtoisesti.

Rahoitusta alettiin hakea, jotta kallis kehitystyö voisi jatkua. Mukaan saatiin yksityisiä ja julkisia pääomasijoittajia etenkin 2010-luvun alussa.

Valtion täysin omistamista sijoitusyhtiöistä Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra, silloinen innovaatiorahoituskeskus Tekes ja Teollisuussijoitus sijoittivat Nexstimin bisnesideaan.

Sitrasta tuli yhtiön suurin omistaja noin 10 prosentin osuudella. Sijoituksen suuruus oli 14,3 miljoonaa euroa ja vuosien varrella Sitra osallistui useita kertoja rahoituskierroksiin. Vuonna 2011 Sitra julkaisi omilla verkkosivuillaan artikkelin Nexstimistä, jonka otsikko kuului Nexstim: Aivojen täsmähoitoa ilman kipua ja kyyneliä.

Tarina oli hieno.

”Ihmisen kallon sisälle kurkistaminen on tärkeää monen sairauden hoidossa. Nexstim Oy:n aivostimulaattorin avulla kirurgi osaa viedä veitsensä juuri täsmälleen oikeaan paikkaan. Aina ei edes veistä tarvita, sillä stimulaattorilla voidaan myös edistää muun muassa aivohalvauspotilaiden hoitoa kallon läpi”, Sitra hehkutti.

Sitran sijoitusvarallisuus perustuu vuoteen 1967, jolloin se sai Suomen Pankilta peruspääomakseen 100 miljoonan markan arvosta obligaatioita.

Sitra sai myös Nokian osakkeita valtiolta lahjaksi 1990-luvun alkupuoliskolla, mikä osoittautui myöhemmin jättipotiksi. Se sai Nokiasta 1992–2016 osinkoja ja myyntivoittoja noin 460 miljoonaa euroa.

Satojen miljoonien eurojen (840 miljoonaa vuonna 2017) varallisuuden omaavan Sitran tehtävä on kirjattu lakiin ja julkisen osakeyhtiön toimintaa valvoo eduskunta. Rahastolla on ylevä tavoite: lain mukaan sen tavoitteena on edistää Suomen vakaata ja tasapainoista kehitystä, talouden määrällistä ja laadullista kasvua sekä kansainvälistä kilpailukykyä.

Nexstimin kohdalla vakaa ja tasapainoinen kehitys ei kuitenkaan toteutunut. Yhtiön ongelmat alkoivat jo vuonna 2016 yhtiön tiedottaessa riippumattoman asiantuntijaryhmän arviosta, jonka mukaan aivohalvausterapiassa on ongelmia.

”Nexstim romahti – tutkimus ei täytä tavoitetta”, uutisoi Kauppalehti.

Markkinareaktio oli tuolloinkin raju: osake laski parissa kuukaudessa noin kuudesta eurosta alle kahteen euroon.

Tulokset säikäyttivät myös julkiset sijoittajat. Esimerkiksi Teollisuussijoitus (Tesi) kertoo myyneensä Nexstimin osakkeet pois vuonna 2016. Tesi ehti sijoittaa aivojen stimulointitutkimuksiin neljä miljoonaa euroa.

”Omistusaikanamme yhtiö ei täyttänyt kaikkia sille asetettuja odotuksia”, yhtiö kommentoi niukkasanaisesti.

Tesi ei kerro, tekikö se tappiota. Suurella todennäköisyydellä tappioita on kirjattu, sillä Tesi oli mukana Nexstimissä jo ennen yhtiölle epäedullisten tutkimustulosten julkistusta.

Nexstimin tilinpäätöstiedoista käy ilmi, ettei yhtiö ole saanut liiketoimintaansa käyntiin käytännössä juuri lainkaan. Liikevaihto on liikkunut noin kahdessa miljoonassa eurossa, tappioita on kirjattu vuosittain, osingot ovat jääneet unelmiksi ja rahoitusta on etsitty koko ajan lisää.

Tieto siitä, että aivostimulaatioon perustuva laitteisto ei toimi toivotulla tavalla, oli lopullinen niitti markkinoille. Nexstim-osakkeen arvo putosi viiteen senttiin 5. syyskuuta 2018.

Sitran noin 9,7 miljoonan osakkeen arvo on arviolta 500 000 euroa, kun sijoitettua pääomaa on isketty yhtiöön 14,3 miljoonaa.

Eikä Tekesillä mennyt sen paremmin. Nexstimille annettiin vuosien 2010–2017 aikana avustuksia noin 2,6 miljoonan euron edestä ja lainoja myönnettiin viidellä miljoonalla eurolla.

Tekes tiedotti jo kesällä 2017, että Nexstimille myönnettyjen lainojen maksuaikoja on lykätty.

Tekesin eli nykyisen Business Finlandin viestintäjohtaja Tomi Korhonen korostaa, että Business Finlandin rahoitus on riskirahoitusta. Pyrkimys on taata yritysten kasvu ja kansainvälistyminen.

”Lainat ovat riskilainoja eli ne voidaan harkinnan mukaan muuttaa avustuksiksi, jos projekti epäonnistuu eikä projektin tuloksilla ole kaupallista arvoa”, Korhonen sanoo.

Business Finland ei ole vielä keskustellut Nexstimin johdon kanssa lainojen ja avustusten järjestelyistä.

”Toki keskustelu tulee nyt käydä ja arvioida kokonaistilanne näiden uusien tietojen valossa.”

”Alun perin tulokset olivat positiivisia, mutta niin olivat verrokkiryhmänkin tulokset.”

Valtion sijoitusyhtiöt ottavat riskiä veronmaksajien rahoilla, mistä voidaan olla montaa mieltä. Myös yksityistä rahaa on palanut, kun Nexstimin laitteistoa on kehitetty kymmenillä miljoonilla.

Nexstimiin sijoittanut Aalto-yliopiston rahoituksen professori ja sijoitusguruksi tituleerattu Vesa Puttonen kertoo, kuinka hän ensin voitti ja sitten hävisi Nexstim-sijoituksillaan.

Nexstimin osakasluettelon mukaan Puttonen omistaa yhtiön osakkeita yli 210 000 kappaletta.

”Olen kahteen otteeseen ollut Nexstimissä mukana. Ensimmäisen kerran pari vuotta sitten, kun firman markkina-arvo oli 8 miljoonaa euroa”, Puttonen kertoo.

”Yrityksellä ei ollut velkaa ja ajatus oli, että firman arvo ei enää voi laskea. Kurssi hetkellisesti nousi joidenkin uutisten tai spekulaatioiden tuloksena. Myin osakkeet pois, kun ajattelin että arpalipuksi tuotti hyvin enkä alun perinkään tuntenut yrityksen liiketoimintaa. Kävi hyvä tuuri”, Puttonen kertoo.

Rahoituksen ammattilainen ei kuitenkaan juossut, kun rahat olivat jo taskussa.

”Kun kerran on osakkeita ostanut, niitä tulee seurattua sen jälkeenkin, kun ne on myynyt. Lähdin uudelleen mukaan, kun oli odotettavissa, että tutkimusten tulokset (aivostimulaatio) tulevat kesällä 2018.”

Puttonen kertoo ostaneensa osakkeita noin 25 sentin hinnalla.

”Ajatukseni oli, että jos tulokset ovat positiiviset, yrityksen arvo voi helposti vaikka nelinkertaistua euroon. Alun perin tulokset olivat positiivisia, mutta ongelmaksi muodostui, että niin olivat verrokkiryhmänkin tulokset. Ajattelin, että eiköhän se verrokkiryhmän tutkimus pystytä tekemään niin, että ero stimuloinnin ja lumevaikutuksen välillä saadaan selväksi. Pelkkää spekulaatiota siis.”

Puttonen myi osakkeet pois 7 sentillä, kun yrityksen markkina-arvo oli noin 8 miljoonaa euroa. Tappiota tuli yli 35 000 euroa.

”Piti olla hauki kaislikossa, mutta tämä olikin purukumi tukassa. Turpiin tuli niin että hiustukko lähti”, Puttonen sanoo.

Nexstim kertoi huonojen tutkimustulosten yhteydessä, että se keskittyy laitteiston käyttöön masennuksen hoidossa. Yhtiö arvioi edelleen laitteiston käyttöä kroonisen neuropaattisen kivun hoidossa.

”Yrityksellä on jatkossakin liiketoimintaa, mutta se on aivan liian pientä kustannusten kattamiseksi”, Puttonen arvioi.