Kohua herättänyt tiedustelulaki esiteltiin sisäministerille, puolustusministerille ja oikeusministerille tämän vuoden huhtikuussa. Sen jälkeen lakiehdotus lähti laajalle lausuntokierrokselle. Niiden perusteella lakipykäliä on pohdittu uudelleen ministeriöissä

Uudelleen kirjoitettua tiedustelulakia on odotettu jo jonkin aikaa. Ministeriöt ovat nyt saaneet valmiiksi muutokset tiedustelulakiin. Sen salaisesta sisällöstä ei ole tihkunut tietoa. Yle sai etukäteen nähtäväksi lakipykälät, jotka julkaistaan perjantaina iltapäivällä. Esitykset siirtyvät tänään Lainsäädännön arviointineuvoston käsiteltäviksi.

Milloin kansallinen turvallisuus on uhattuna?

Tiedustelulaki antaisi Suojelupoliisille suuret valtuudet silloin, kun Suomen kansallinen turvallisuus olisi uhattuna. Keväällä esiteltyä lakiehdotusta on arvosteltu paljon sen takia, että "kansallisen turvallisuuden uhka" on liian väljä määritelmä. Nyt lakiehdotukseen on tulossa merkittävä tiukennus.

Alkuperäisissä lakipykälissä oli lueteltu lista niistä tilanteista, joilloin tiedustelutoimiin voitaisiin ryhtyä. Listan mukaan Supo voisi hakea tuomioistuimesta lupaa esimerkiksi telekuunteluun hankkiessaan tietoa esimerkiksi terrorismista.

Uudessa lakiehdotuksessa Supolta vaaditaan tarkempia tietoja tiedustelusta ja sen kohteesta.

Siviilitiedustelua pohtinut sisäministeriön työryhmä esittää nyt, että jos Suojelupoliisi hakee lupaa tuomioistuimesta vaikkapa telekuunteluun, se ei riitä, että telekuuntelun tavoitteena olisi saada tietoa terrorismihankkeesta.

Lakiin on lisätty vaatimus, jonka mukaan Supon on kerrottava tarkasti tuomioistuimelle, minkä luonteisesta terrorismista on kyse. Myös se täytyy pystyä osoittamaan tarkasti, millaisen konkreettisen uhkan tämä toiminta aiheuttaisi kansalliselle turvallisuudelle. Lisäksi Supon olisi kerrottava tuomioistuimelle selkeästi tiedustelun kohde.

Voit katsoa tämän jutun lopusta listan tilanteista, joissa Suojelupoliisi voisi tehdä tiedustelutoimia.

Supon valvontaa tiukennetaan

Suojelupoliisin tiedustelutoimintaa on tarkoitus valvoa kahdella rintamalla. Tiedustelutoimiin on haettava lupa etukäteen tuomioistuimesta. Sen lisäksi poliisin toimintaa valvoo tiedusteluvaltuutettu, joka aiotaan perustaa tietosuojavaltuutetun toimiston yhteyteen.

Uutta tänään julki tulevassa tiedustelulakiehdotuksessa on myös se, että Supon toimintaa aiotaa valvoa tiukemmin kuin alun perin oli ajateltu. Aiemmin lakiin oli kirjattu, että tiedusteluvaltuutettu saisi aina tiedon, kun tuomioistuin myöntää Supolle luvan johonkin tiedustelutoimintaan.

Lakipykäliin on nyt lisätty vaatimus, että Supon olisi tehtävä tiedusteluvaltuutetulle ilmoitus myös silloin, kun se käynnistää jonkun sellaisen tiedustelutoiminnan, johon ei tarvita tuomioistuimen lupaa.

Tällainen toimi voisi olla esimerkiksi väärän henkilöllisyyden antaminen poliisille. Uusi vaatimus mahdollistaa sen, että tiedusteluvaltuutettu voisi aiempaa laajemmin ja tehokkaammin seurata reaaliajassa Supon toimintaa.

Uutta laissa: tiedusteluvaltuutettu pääsee tuomioistuimen käsittelyyn

Uutta on myös se, että tiedusteluvaltuutettu pääsee seuraamaan Helsingin käräjäoikeuden istuntoja, kun Suojelupoliisi esittää luvan tiedustelulle. Helsingin käräjäoikeus on se tuomioistuin, josta Supo joutuu hakemaan lupaa tiedustelutoimintaansa.

Tiedustelulaki toisi Supolle mahdollisuuden päästä valvomaan Suomeen tulevaa ja Suomesta lähtevää verkkoliikennettä. Verkkotiedustelu on herättänyt paljon epäluuloa ja pelkoa. Käytännössä Supo voisi kohdistetusti valvoa tietoverkoissa liikkuvaa tietoliikennettä, mutta esimerkiksi yksittäisten sanojen perusteella tehtyjä hakuja laki ei sallisi. Verkkoseurannan perusteella saatuja viestejä viranomainen voisi avata ja lukea.

Tiedustelulakiin voi tulla vielä muutoksia

Siviilitiedustelulakia on valmisteltu sisäministeriössä. Puolustusministeriö on valmistellut sotilastiedustelukia. Oikeusministeriössä on pohdittu, millaisia muutoksia tiedustelulaki vaatisi perustuslakiin. Näiden kaikkien ministeriöiden lakiehdotukset lähtevät perjantaina iltapäivällä Lainsäädännön arviointineuvostoon. Tällöin lakipykälät tulevat julkisiksi. Lakiteksteihin voi vielä tulla muutoksia sen perusteella, mitä arviointineuvosto esittää.

Monet ministerit ja tasavallan presidentti Sauli Niinistö ovat jo pitkään puhuneet siitä, että Suomeen tulisi saada tiedustelulaki.

Näissä tilanteissa tiedustelutoimia voitaisiin käyttää:

Uudistetun tiedustelulain mukaan Suojelupoliisi voi hankkia tiedustelumentelmillä tietoa seuraavista kansallista turvallisuutta vakavasti uhkaavista toiminnoista.

1) terrorismista;

2) ulkomaisesta tiedustelutoiminnasta;

3) joukkotuhoaseiden suunnittelusta, valmistamisesta, levittämisestä ja käytöstä;

4) kaksikäyttötuotteiden vientivalvonnasta annetun lain (562/1992) 2 §:ssä tarkoitettujen kaksikäyttötuotteiden suunnittelusta, valmistamisesta, levittämisestä ja käytöstä;

5) kansanvaltaista yhteiskuntajärjestystä uhkaavasta toiminnasta;

6) suuren ihmismäärän henkeä tai terveyttä taikka yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja uhkaavasta toiminnasta;

7) vieraan valtion toiminnasta, joka voi aiheuttaa vahinkoa Suomen kansainvälisille suhteille, taloudellisille tai muille tärkeille eduille;

8) kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta uhkaavasta kriisistä;

9) kansainvälisten kriisinhallintaoperaatioiden turvallisuutta uhkaavasta toiminnasta;

10) Suomen kansainvälisen avun antamisen ja muun kansainvälisen toiminnan turvallisuutta uhkaavasta toiminnasta; sekä

11) yhteiskuntajärjestystä uhkaavasta kansainvälisestä järjestäytyneestä rikollisuudesta.

Lue myös:

Mistä puhutaan, kun puhutaan tiedustelulaista? – 7 keskeistä termiä selitettynä

Suojelupoliisi saamassa oikeudet verkkotiedusteluun: Suomi haluaa suojautua terrorismilta ja vakoilulta – video

Professori ja tietosuojavaltuutettu eivät lyttää tiedustelulakiesityksiä – "Ihan kohtuullinen pelinavaus"

Tutkijat nihkeinä tiedustelulakien kiireelliselle säätämiselle – "En näe Suomeen kohdistuvaa poikkeuksellista uhkaa tai kriisiä"