Poikia yritetään saada monin tavoin innostumaan lukemisesta. Tärkeintä olisi löytää kiinnostavat aiheet. Yläkouluikäisille suunnattua kotimaista kirjallisuutta ei ole paljon tarjolla.

Kirjailija Mika Wickström päätyi kirjoittamaan jalkapalloaiheista nuortenkirjasarjaa polttavasta tarpeesta. Hänen poikansa lähestyessä murrosikää ja mielekästä luettavaa etsittiin kissojen ja koirien kanssa. Ei löytynyt, joten Wickström ryhtyi kehittelemään jalkapallon ympärillä pyörivää kirjasarjaa Meidän jengin Zlatan. Oman pojan avuksi kirjat eivät ehtineet, mutta tarpeeseen ne silti tulevat.

– Poika ehti kasvaa ulos kirjojeni aihemaailmasta. Mutta olen nyt kirjoittanut kaksi osaa sarjasta ja kolmatta aloittelen kesällä.

Lastenkirjoissa poikia miellyttävää kotimaista tarjontaa on yllin kyllin, mutta murrosikäisille tai sitä lähestyville pojille suunnattuja kirjoja ei ole paljon.

Markku Pitkänen / Yle

– Jos puhutaan kirjasarjoista, niin niissä vaikuttavat varmasti talouden realiteetit. Pojat lukevat yhä vähemmän, joten se on kustantajille riski. Tämä on vaikea yhtälö, myöntää Wickström.

Poikia kiinnostavat tietokirjat ja elämäkerrat

Pisa-tutkimusten mukaan tyttöjen ja poikien välinen ero lukutaidossa on Suomessa suurempi kuin missään muussa OECD-maassa. Lukemista edistävässä Lukukeskuksessa tehdään töitä asian korjaamiseksi. Vaikka tyttöjenkin lukuharrastus on vähentynyt, on heidän kuitenkin helpompi löytää mieluisaa luettavaa. Poikien saattaminen lukemisen pariin on hankalampaa. Lukukeskuksen toiminnanjohtajan mukaan pojillekin on kirjallisuutta.

– Poikien on vain jotenkin vaikeampi löytää sopivia tekstejä. Siksi kaikki konkreettiset esimerkit, kuten kirjailijavierailut kouluihin ja esikuvat ovat todella tärkeitä, kertoo Ilmi Villacis.

Myös kodin merkitys on suuri. Jos kotona luetaan ja arvostetaan kirjallisuutta, vaikutus heijastuu heti. Tutkimusten mukaan jopa sekin vaikuttaa, kuinka paljon kotona on kirjoja. Oppilaat, joiden kotoa löytyy yli 200 kirjaa, ovat lukutaidossa kaksi vuotta edellä niitä, joiden kotona ei ole juuri lainkaan kirjoja. Oletuksena tietenkin on, että kirjoja myös luetaan, etteivät ne ole kellarissa laatikoissa.

Poikia innostaa kirjojen pariin myös uudet formaatit. Sähkökirjat kiehtovat etenkin niitä, jotka lukevat vähän. Uusien formaattien kehittely nuorille onkin haaste kustantajille ja kirjailijoille.

Täytyy vain löytää sellainen sopiva portti, josta pääsee lukemisen maailmaan.

Tärkeintä on kuitenkin aihe. Kirjan pitää kiinnostaa, jotta sen jaksaa lukea. On huomattu, että poikia kannattaa lähestyä tietokirjoilla ja elämäkerroilla. Muutama vuosi sitten Ruotsissa koettiin huima ilmiö, kun jalkapalloilija Zlatan Ibrahimovićista tehty elämäkerta innosti maahanmuuttajapojat lukemaan.

– Lukemisessa toimii porttiteoria. Täytyy vain löytää sellainen sopiva portti, josta pääsee lukemisen maailmaan, toteaa Lukukeskuksen toiminnanjohtaja Ilmi Villacis.

Myös kirjailija Mika Wickström on samoilla linjoilla.

– Poikien kanssa ei kannata pitää kiirettä, eikä nostaa rimaa liian korkealle. Kannattaa aina kysyä mikä kiinnostaa.

Markku Pitkänen / Yle

Kannattaa aina kysyä, mikä poikia kiinnostaa.

Viime aikoina kirjojen tuputtamisesta on siirrytty tuomaan esiin lukemisen hyötyjä. Lukutaito on paljon muutakin kuin elämästä selviämisen perustaito.

– Useissa tutkimuksissa on osoitettu, että hyvä lukutaito on avain menestykseen. Mutta tärkeintä on sen vaikutus sosiaalisiin taitoihin. Lukeminen kehittää empatiakykyä. Kukapa vanhempi ei haluaisi, että oma lapsi tai nuori on pidetty kaveripiirissä, perustelee Ilmi Villacis.

Lukuvinkkejä:

Lukukeskuksen Ilmi Villacis antaa muutaman lukusuosituksen 10–16 -vuotiaille pojille. Näitä kannattaa kokeilla:

Jeff Kinney: Neropatin päiväkirja -sarja

Timo Parvela, Bjorn Sortland, Pasi Pitkänen: Kepler62-avaruussarja

Aleksi Delikouras: Nörtti-sarja

Antti Halme: Mafiakesä

Nadja Sumanen: Rambo

Lisäksi urheilijoiden elämänkerrat ovat aina poikien mieleen. Viime vuosina on ilmestynyt elämänkertoja sekä suomalaisista urheilijoista (Ruutu, Selänne, Litmanen) että ulkomaalaisista (Maradona, Messi). Myös musiikintekijöistä tehdyt elämäkerrat voivat auttaa lukuinnostuksen löytämisessä.