EK ehdotti turvapaikan saaneiden työllistymisen tueksi jopa 70 prosentin palkkatukea.

Turvapaikanhakijoina Suomeen saapuneiden työllistymistä voisi tukea palkkatuella, Elinkeinoelämän keskusliitto EK ehdotti aiemmin tällä viikolla. Palkkatuki voisi olla enintään 70 prosenttia ja se voisi kestää korkeintaan vuoden.

– Kaikille ei anneta samaa prosenttia, vaan viranomainen arvioi sen. Tärkeää on kuitenkin, että palkkatukipäätös on jo olemassa, kun työnantajalle avautuu paikka tarjota työtä. Niin ettei siinä vaiheessa tarvitse miettiä, minkä hintainen työntekijä on, EK:n työelämäasioista vastaava johtaja Ilkka Oksala sanoi Taloussanomille.

Palkkatuen tarkoituksena on edistää työnhakijan työllistymistä avoimille työmarkkinoille silloin, kun hänen jostain syystä vaikeuksia työllistyä avoimille työmarkkinoille. Syynä voi olla esimerkiksi ammatillisen osaamisen puutteet tai tehtävissä selviytymiseen vaikuttava sairaus. Tuki maksetaan työnantajalle.

IS kysyi puoluejohtajien kantoja EK:n ehdotukseen. Se sai laajaa tukea.

Juha Sipilä (kesk)

­

– Maahanmuuttajalle työnteko on tehokkainta kotouttamista. Työtä tekemällä maahantulija oppii kielen ja saa uusia tuttavuuksia. Palkkatuettu työ ei välttämättä auta tilanteisiin, missä työn saamisen esteenä on riittävän ammattitaidon ja kielitaidon puute.

Kai Mykkänen (kok)

­

Kokoomuksen puheenjohtajan Petteri Orpon puolesta kysymykseen vastasi sisäministeri Kai Mykkänen.

– Olen sen puolella. Ero nykyiseen olisi, että enää ei edellytettäisi vuoden työttömyyttä, ennen kuin voi saada palkkatukea. Meidän pitää kotouttaa työelämään eikä työttömäksi. Kun kielitaito on huono ja ammattitaito voi olla vaikea näyttää heti toteen, se että esimerkiksi puolet palkkakustannuksista katettaisiin määräaikaisesti palkkatuella, on minusta hyvinkin järkevä malli.

Antti Rinne (sd)

­

– Työllistymisen merkitys kotoutumisessa on suuri ja työllistymisen edistäminen on hyvää kotouttamispolitiikkaa. Voimassa olevaa palkkatukijärjestelmää voidaan tässä hyödyntää ja sen avulla on jo saatu varsin hyviä tuloksia. Sdp on esittänyt yleisesti palkkatuen käytön huomattavaa laajentamista ottamalla käyttöön työllistymisseteli. Työnhakija saisi työttömyysetuutensa käyttöön noin 700 euron suuruisena palkkatukena, joka maksetaan työnantajalle. Seteli rahoitettaisiin kuten työttömyysetuus nyt.

Sampo Terho (sin)

­

– Turvapaikanhakijoiden ei pidä saada mitään sellaisia etuja tai tukia, jotka eivät koske myös suomalaisia. Emme voi jäädä toissijaiseen asemaan omassa maassamme. Turvapaikanhakijoiden tulee sopeutua Suomeen, eikä palkkauksen turvapaikanhakijoihin.

Jussi Halla-aho (ps)

­

– Ei missään tapauksessa, koska se synnyttäisi kahdet työmarkkinat ja loisi työnantajille vahvan houkuttimen korvata normaali työvoima aina uusilla turvapaikanhakijoilla, varsinkin suorittavassa työssä. Se edelleen polkisi näiden alojen palkkausta ja sillä ylläpidettäisiin suomalaisten työntekijöiden työttömyyttä.

Pekka Haavisto (vihr)

­

– Tällä hetkellä turvapaikanhakijoilla ei edes ole oikeutta työskennellä heti heidän saavuttuaan Suomeen. Tämä pitäisi ensimmäisenä korjata ja antaa heille oikeus työskennellä heti poistamalla karenssiajat turvapaikanhakijoiden työskentelyoikeudesta. On myös ongelmallista, että turvapaikka- ja työlupa-asiat eivät kohtaa. Nykyisellään on esimerkiksi pakkopalautettu ihmisiä, joilla on jo työpaikka ja joiden työlupahakemus on vireillä. Kannatamme muukalaispassin myöntämistä sellaisille paperittomille, joiden työluvan esteenä on puuttuva matkustusasiakirja. Palkkatuki on yksi keino avata ovia työelämään kaikille niille, joilla on vaikeuksia työllistyä.

Li Andersson (vas)

­

– Mielestäni se on oikein hyvä idea. Palkkatuen ideahan on se, että se kohdistetaan sellaisiin työnhakijoihin, joiden työmarkkina-asema syystä tai toisesta on heikompi. Sitä pitäisi lisätä myös suomalaisten työttömien kohdalla. Pitkäaikaistyöttömille pitäisi luoda subjektiivinen oikeus palkkatuettuun työhön, koska tiedetään että se on erityisesti heidän kohdallaan tehokas keino edesauttaa elämänhallintaa ja työllistymistä.

Anna-Maja Henriksson (r)

­

– Tärkeintä olisi nyt katsoa, mitkä ovat ne keinot, joilla päätöksiä odottavat turvapaikanhakijat pääsisivät töihin. Olisi kaikkien etu, että se, joka haluaa tehdä töitä, myös saisi tehdä töitä. Palkkatukea pitäisi pystyä käyttämän työhön kuin työhön, kunhan saadaan täytettyä avoimet työpaikat.

Sari Essayah (kd)

­

– Palkkatuen kestoa pitää pohtia, mutta työelämään heikommin integroituvien ryhmien kohdalla pitäisi olla mahdollista miettiä, voitaisiko heidän tukeaan käyttää palkkatukena. Olivat he sitten osatyökykyisiä, pitkäaikaistyöttömiä tai maahanmuuttajataustaisia.

Kuinka Suomeen saadaan tulijoita?

EK:n mukaan vuosittaisen nettomaahanmuuton lisäksi Suomeen pitäisi houkutella 20 000–35 000 kansainvälistä osaajaa vuoteen 2023 mennessä. ”Osaaja” viittaa kaikenlaisiin aloihin ja koulutusasteisiin lääkäreistä kokkeihin ja siivoojiin.

Tarve lisätä Suomen työperäistä maahanmuuttoa on ollut esillä Tilastokeskuksen julkaistua ennusteensa, jonka mukaan nettomaahanmuutto ylläpitää Suomen väkiluvun kasvua vuoteen 2035 saakka. Sen jälkeen väkiluku kääntyy ennusteen mukaan laskuun. Tämä vuosi on on kolmas, jona Suomessa kuolee enemmän ihmisiä kuin syntyy.

Jos työikäisten määrä ei kasva, talous kasvaa väistämättä hitaammin. Kasvun ja huoltosuhteen kautta se vaikuttaa julkisen sektorin pitkän aikavälin tasapainoon ja vuosikymmenten päästä myös eläkejärjestelmään.

IS puoluejohtajilta myös, miten Suomeen saadaan houkuteltua tarvittuja osaajia.

Juha Sipilä (kesk)

– Suomi on maailman vakain, puhtain ja turvallisin maa. Maakuvaviestintää on suunnattava kansainvälisille osaajille ja kohdennetusti. Arkea tukevilla ja koko perheen palveluilla edistetään Suomessa viihtymistä, kuten päiväkodeilla ja kouluilla. Lupakäytäntöjen ja arjen asioinnin on oltava sujuvaa ja joutuisaa. On myös työskenneltävä määrätietoisemmin sen hyväksi, että kansainväliset opiskelijat korkeakouluissamme jäisivät nykyistä enemmän tutkinnon suorittamisen jälkeen työskentelemään Suomeen.

Kai Mykkänen (kok)

– Tärkeintä olisi saada nykyinen lupajärjestelmä sujuvaksi. Työluvan saaminen ei saa kestää kahdeksaa kuukautta niin kuin tällä hetkellä, vaan muutaman päivän. On tärkeää, että Suomi on jatkossakin turvallinen ja meillä on hyvät palvelut lapsiperheille. Myös yritysten on katsottava peiliin. Jos meillä on ennätysmäärä avoimia työpaikkoja joita ei saada täytettyä, erityisesti keskisuurissa yrityksissä pitää pystyä lähtemään siitä, että jokainen sisääntuleva ei osaa täydellistä suomea.

Antti Rinne (sd)

– Osaajista käydään maailmalla kilpailua, ja tässä maan hiukan syrjäinen sijainti ja harvinainen kieli eivät suoranaisesti ole eduksi. Suomella on kuitenkin siinä kilpailussa myös omat suuret vahvuutensa, kuten esimerkiksi hyvin toimiva, turvallinen ja vakaa yhteiskunta. Suomelle pitää luoda pitkäjänteinen ja johdonmukainen kansallinen strategia siitä, miten onnistumme houkuttelemaan korkean tason osaajia.

Yksi merkittävä tekijä osaajista kilpailtaessa on maan tarjoama elinympäristö heille ja heidän perheilleen. On syytä kiinnittää huomiota englanninkielisten palveluiden saatavuuteen isoissa kaupungeissa ml. englannin kieliset koulut ja päiväkodit. Työlupaprosessi pitää saada paljon nykyistä nopeammaksi ja sujuvammaksi. SDP on myös esittänyt, että työntekijän muuttokustannuksista tulisi verottomia.

Yksi kysymys on, miten Suomessa opiskelleita ja tutkinnon suorittaneita saataisiin paremmin jäämään Suomeen töihin. Tässä voitaisiin esimerkiksi harkita mahdollisuutta saada vähentää Suomeen maksettuja opiskelumaksuja tulevassa verotuksessa Suomessa.

Sampo Terho (sin)

– Viisasta on varautua siihen, ettei välttämättä mitenkään. On melko todennäköistä, että tuottavimmat kansainväliset työntekijät hakeutuvat matalamman verotuksen ja korkeamman palkkatason maihin.

Jussi Halla-aho (ps)

– Suomi on syrjäinen maa, meillä on luotaantyöntävä ilmasto, meillä on vaikea kieli, Suomen palkkataso ei ole kovin korkea ja verotus on erittäin ankara. Suomen on näillä edellytyksillä erittäin vaikea kilpailla sellaisista työntekijöistä, joilla on jotain rahaksi muutettavissa olevaa osaamista. Suomessa ei minun nähdäkseni ole työvoimapulaa. Se että meillä on tietyillä sektoreilla vaikeuksia saada työntekijöitä johtuu siitä, että työstä maksetaan liian huonoa palkkaa, jolla ei Suomessa tule toimeen.

Pekka Haavisto (vihr)

– Suomen on oltava houkutteleva maa tulla töihin ja opiskelemaan.

Tärkeässä roolissa ovat sujuvat palvelut perheille, kuten päivähoito ja koulut, sekä sujuvat lupaprosessit, kielikoulutuksen tarjonta ja palveluiden saatavuus esimerkiksi englanniksi. Myös yhteiskunnan ilmapiirillä ja asenteilla muualta tuleviin on vaikutusta, samoin kuin sillä, onko esimerkiksi mukana muuttavalla puolisolla työllistymismahdollisuuksia.

Tulevaisuuden osaajien saamiseksi Suomeen kannattaisi myös houkutella enemmän korkeakouluopiskelijoita. Ulkomaalaisten opiskelijoiden lukukausimaksuista kannattaisi luopua ja pyrkiä sitouttamaan opiskelijat Suomeen. Opiskelijoiden viisumin ja oleskeluluvan saantiin liittyvää prosessia on nopeutettava.

Li Andersson (vas)

– Yksi keskeinen tapa on huolehtia siitä, että työlupaprosessit ovat nykyistä nopeampia ja sujuvampia. Erityisesti lyhytaikaisesti Suomeen tulevien näkökulmasta on tärkeää, että meillä on esimerkiksi englanninkielisiä palveluja paikallisesti tarjolla. Pysyvästi jäävien kohdalla taas se, että kotoutuminen toimii hyvin että pystytään tukemaan koko perhettä työpaikan löytämisessä ja kielen oppimisessa.

Anna-Maja Henriksson (rkp)

– Yleinen keskusteluilmapiiri maassamme voi vaikuttaa siihen, halutaanko tänne tulla vai ei. Tässä meillä kaikilla on vastuu siitä, millainen kuva halutaan Suomesta antaa.

Sari Essayah (kd)

– Tukemalla perheenjäsenten työllistymistä ja tarjoamalla kansainvälisiä kouluja useammalla paikkakunnalla.