Etelä-Suomeen on alkuvuonna satanut ennätysmäärä lunta. Lumi näkyy paitsi katukuvassa, myös lunta ammatikseen kaduilta auraavien ihmisten v-käyrän nousuna.

Lumimassojen hävittämisestä Helsingin kaduilta vastaa kahdeksan lumenvastaanottopaikkaa. Pete Anikari

Kaikki Etelä-Suomen synkeän lumettomat talvet jäivät unohduksiin tammikuussa, kun maahan satoi lunta ennätysmäärä. Lumen määrä on kirvoittanut hikeä katuja kunnossa pitävien otsilta, mutta myös kirosanoja lumen kanssa kosketuksiin joutuneilta kulkijoilta.

Parkkipaikka on lumen peitossa, auto on jumissa auran työntämässä kinoksessa, kevyen liikenteen väylä on liukas tai liian paksun lumen peitossa, jalankulkutietä ei ole aurattu - kaikkialla on lunta tai lumen kaltaista ainesta, joka hankaloittaa jokapäiväisiä askareita.

Näitä palautteita on satanut esimerkiksi Helsingin kaupungin ympäristötoimelle reilusti yli 2000 kappaletta. Lisäksi sosiaalisen median tilien kautta on tullut satoja palautteita.

– Lumihommia ne koskee, toteaa Helsingin keskustan alueen kunnossapidon vastaava työnjohtaja Jari Kyngäs.

Lunta, lunta ja lunta. Sitä on satanut alkuvuonna Etelä-Suomessa reipas määrä. Kari Pekonen

Kyngäs kertoo Iltalehdelle ymmärtävänsä ihmisten turhautumisen, mutta korostaa kaikkien tekevän parhaansa.

– Palautetta tulee lumikasoista - niitä on joko parkkiruuduissa tai suojateillä tai väärässä paikassa ylipäätään. Ymmärrän sen ihmisten turhautumisen, mutta tammikuussa tuli ennätysmäärä lunta Helsinkiin ja sitä on nyt niin paljon, ettei kapasiteetti mitenkään kykene siihen, että kaikki lumi saataisiin heti pois, Kyngäs huokaa.

Lumen ja palautteen määrä ovat yhdistelmänä turhauttava, kun tekee parhaansa. Lahti-Facebook-ryhmässä asiasta on myös avauduttu. Erään auraajan avautuminen on monen mielestä osunut suoraan ongelman ytimeen.

– Noni, yksikin saatanan tissiposki joka täällä vielä itkee lumen aurauksesta, mä lupaan henkilökohtaisesti tulla tekemään avannon Vesijärveen, mihin voit sit kivasti mennä oottelemaan jäiden häviämistä. Sen jälkeen lupaan, ettei oo enää lumia aurattavana, alkaa avautuminen.

– Jengi jotenki pitää lumen aurausta jonkinlaisena absoluuttisena ihmisoikeutena, joka okeittaa sen, että voi valittaa siitä, että lumia ei aurata just tasan silloin, ku ensimmäinen hiutale tippuu taivaalta, kirjoittaja jatkaa.

Tähän kuvaan tiivistyy Helsingin lumikaaos. Autot jonottavat kuormineen lumenkaatopaikalle. Lukijan kuva

Lumimäärän kanssa ammatikseen taistelevan turhautuminen on ymmärrettävä, joskin helposti lumen määrään ja väärään sijaintiin turhautuneelta kansalaiselta unohtuva.

– Aurattu pitää olla, mut aura ei saa toimia sinä aikana, ku pikku prinsessat, niiden äpärät tai vittu marsut nukkuu. Ja luntahan ei saa jättää mihinkään, kaikki auraajathan on velvoitettuja siihen, että kaikki saatanan pihapolut ja liittymät ja ovien edustat on täysin lumivapaita ympäri vuoden, ja että jokainen perkeleen kaljamaha pääsee sen pikku Skodansa kanssa liikenteeseen ihan just silloin ku haluaa, koskematta lapioon, jatkuu avautuminen Lahti-ryhmässä.

Tulikivenkatkuisen - joskin humoristisen - tilityksensä lopuksi avautuja antaa toimintaohjeen.

– Ostakaa idiootit lumilapiot ja lopettakaa valittaminen, tai muuttakaa vittu Afrikkaan, ei muuten oo lunta siellä.

Lumi hankaloittaa itsestäänselvinä pidettyjä toimia, kuten kuvassa lumikinoksen takana näkyvän jalankulkijoiden liikennevalonapin painamista. Lukijan kuva

Lumilapiolle todellakin on ollut töitä pihoilla ja kadunvarsipysäköinnissä. Ennusteiden mukaan lunta ei pitäisi lähipäivinä tulla - tai ainakaan sellaista määrää, mitä tähän saakka on satanut. Seuraava kunnossapidon ongelma on tosin tiedossa.

– Nythän ennusteet näytti, että lämpötila olisi plussalla ja miinuksella vuorotellen. Se aiheuttaa omat haasteensa tuohon liukkauden torjumiseen, huokaisee Helsingin keskustan alueen kunnossapidon vastaava työnjohtaja Jari Kyngäs.