Hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti toukokuun lopussa yllättäen moninkertaistaa Tampereelle suunnitellun monitoimiareenan tuen ja perusteli ratkaisuaan yli 3 500 uudella työpaikalla.

Luku on peräisin suoraan Tampereen kaupungin itse tilaamasta konsulttiselvityksestä. Yle uutisoi aiemmin tällä viikolla, että selvityksen tuloksia liioiteltiin päätöksiä tehdessä. Ylen saamista asiakirjoista käy nyt ilmi, että Tampereen keskustan Kansi ja areena -hankkeen edistämistä ja sen rahoituksen varmistamista oli korostettu jo konsulttityötä tilattaessa.

Konsulttitoimisto Deloitte laati viime kesäkuussa tarjousasiakirjan sen ja Tampereen kaupungin edustajien käymien keskustelujen pohjalta. Tarjouksesta käy ilmi, että konsulteilta haettiin nimenomaan hankkeen edistämisen kannalta sopivaa tietoa.

– Arvioinnissa keskitytään hankkeen toteutumisen edistämisen kannalta kaikkein keskeisimpiin asioihin, joilla on vaikuttavuutta kaupungin ja valtion päätöksentekoon ja rahoitukseen sekä yksityisen rahoituksen varmistamiseen hankkeelle, asiakirjassa todetaan.

Ote Deloitten tarjousasiakirjasta Tampereen kaupungille Tampereen kaupunki / Yle Uutisgrafiikka

Lisäksi siinä luetellaan, että kaupungin ja valtion rahoituksen näkökulmasta tärkeitä asioita ovat “työllisyysvaikutukset, verotulot, laajat alueelliset vaikutukset ja merkittävän yksityisen investointikokonaisuuden toteutumisen varmistaminen suhteessa pienellä julkisella panostuksella”.

Hehkutettiin “valtion panoksen vipuvaikutusta”

Vaikuttaa siltä, että Tampereen kaupungin tavoitteena olivat nimenomaan vaikutusarvioinnista sellaiset luvut, jotka vievät hanketta eteenpäin ja auttavat valtion rahan saamisessa.

Yle tutustui materiaaliin, jolla Tampereen kaupunki on lobannut hanketta ministerille. Värikkäässä mainosnivaskassa luvataan 3600 pysyvää työpaikkaa Suomeen. Lisäksi suurin kirjaimin ja huutomerkein muistutetaan “valtion panoksen vipuvaikutuksesta”.

Ote Tampereen kaupungin käyttämästä lobbausmateriaalista Tampereen kaupunki

Materiaalissa esitetyt luvut ovat Deloitten selvityksestä, mutta niihin liittyvästä epävarmuudesta ei kerrota. Sen sijaan raportin alkuperäisestä pitkästä versiosta käy ilmi, että väite tuhansista uusista työpaikoista perustuu pitkälti uusien toimistotilojen rakentamiseen Tampereen keskustaan.

Lähtökohtana arviossa on ollut, että kaikki toimistotilat täyttyvät uusista työpaikoista ilman, että työpaikkoja poistuisi muualta. Myös esitetyt verovaikutukset perustuvat tähän samaan ajatteluun.

Tampereen kaupungin hankejohtaja Tero Tenhunen ei vastannut eilen Ylen kysymyksiin siitä, tilattiinko konsulteilta nimenomaan sellainen arvio, joka edistää valtion rahan saamista hankkeeseen. Aiemmin tällä viikolla hän totesi Ylelle, että Deloitten raportti on kokonaisuudessaan luovutettu ministeriölle tausta-aineistoksi.

Ote Tampereen kaupungin käyttämästä lobbausmateriaalista Tampereen kaupunki

“Kukaan ei voi sanoa, syntyykö yli 3 500 työpaikkaa”

Deloitten viime syksynä valmistunut selvitys on päivitys arvioon, jonka se teki hankkeesta Tampereen kaupungille vuonna 2010. Tämän aiemman arvion tekemisestä Deloittella vastasi Teppo Rantanen. Hän on työskennellyt Tampereen kaupungin elinvoimajohtajana kesäkuun alusta lähtien.

Rantanen ei tulkitse Deloitten uuden raportin esittelemää “työllisyyspotentiaalia” yhtä suoranuottisesti kuin ministerit, jotka ovat luvanneet hankkeen tuovan Suomeen yli 3 500 pysyvää uutta työpaikkaa.

– Se on mahdollista analyysin mukaan. Kukaan ei voi sanoa varmasti. Mutta ainakaan ne työpaikat eivät synny, jos hanketta ei toteuteta, Rantanen sanoo.

Rantanen mainitaan Deloitten viime keväänä tekemässä tarjouksessa yhtenä konsulttitiimin jäsenenä. Hänen mukaansa kaupunki oli kyllä kysynyt häneltä mahdollisuutta päivittää vanhaa raporttia, mutta hän ei osallistunut sen tekemiseen.

– Tarjousasiakirjoihin on sitten merkitty, että olen käytettävissä neuvonantajana tarvittaessa, Rantanen sanoo.

Asianmukaista virkavalmistelua?

Ministeri Sanni Grahn-Laasosen mukaan talouspoliittisen ministerivaliokunnan päätös ohjata 14 miljoonaa euroa ylimääräistä rahaa Tampereen kiekkoareenaan on valmisteltu “asianmukaisesti virkavalmisteluna”.

Käytännössä ministerivaliokunta on perustanut näkemyksensä hankkeen hyödyistä rahan pyytäjän eli Tampereen kaupungin itse tilaamaan konsulttiselvitykseen. Deloittelta virkamieheksi siirtynyt Rantanen ei näe periaatteellista eroa siinä, tehdäänkö vaikuttavuusarvioita virkamiestyövä virkavastuulla vai tilataanko niitä konsulteilta.

– Ei sillä ole muuta merkitystä kuin se, onko osaamista. Sitä ei perinteisesti ole julkisella puolella kovin paljon ollut. Jos olisi, niin varmasti olisi tehty enemmän omana työnä, sillä se saattaisi olla aika paljon halvempaa, Rantanen sanoo.

Tampereen kaupunki tilasi konsulttiselvityksen 29 650 eurolla. Koska sopimushinta jäi alle 30 000 euron, sitä tarvinnut kilpailuttaa. Myöhemmin hinta nousi parilla tuhannella eurolla, koska kaupunki halusi Deloitten tekevän arvion myös valtiolle tulevista verotuotoista.

Höttöluvut kritiikittä ministerin papereihin

Ministeri Sanni Grahn-Laasonen ajoi hallituksessa läpi valtiontukien moninkertaistamisen nojaten rahanpyytäjän tilaamiin vaikutusarvioihin. Näin Tampere on saamassa aiemmin ministeriön liikuntapaikkarakentamisen rahoitussuunnitelmassa luvatun neljän miljoonan euron sijaan 18 miljoonaa euroa.

– Monitoimiareena ja koko kansi -hanke on valtava työllisyys- ja kasvuhanke. Hankkeen työllisyysvaikutukset ovat yli 3 500 työpaikkaa, ja areenan rakentaminenkin tuo seudulle yli 700 työpaikkaa vuosittain, ministeri Grahn-Laasonen totesi ministeriön tiedotteessa päätöksenteon jälkeen.

Liikuntarahojen runsasta käyttöä siis perusteltiin ennen muuta toiveilla kiekkohallin naapuriin syntyvistä toimistotyöpaikoista. Tampereen kaupungin mukaan keskustan asunto- ja toimistorakentaminen tarvitsee toteutuakseen nimenomaan 18 miljoonaa euroa valtion tukea kiekkohallille.