– Kuka ihmeen Juha Sipilä? Sitä kysytään valtakunnan uudelta äyrikuninkaalta.

Yleisradion toimittaja alustaa lyhyessä juonnossaan, kuka on tulopörssin kärkeen kiilannut kempeleläinen yrittäjä.

Eletään marraskuuta 1997 ja käynnissä on jokavuotinen tulo- ja verotiedoilla ilottelu. Kuten monena vuotena, valtakunnan kovimmat tulot on kerätty yrityskaupoilla.

Tällä kertaa tulopörssin kärkisijoja jaetaan Oulun seudulle.

– Rikastuminen ei ollut mielessä, kyllä se palava halu päästä yrittäjäksi ohjasi sitä toimintaa, Juha Sipilä kertoo.

Kotimaan kasvot -ohjelman haastattelusta aistii, ettei Sipilä oikein viihdy kameran edessä. Julkisuus on kuitenkin väistämätöntä, mikäli tulot nousevat yhtenä vuotena 73 miljoonaan markkaan (euroissa ja rahanarvon muutokseen suhteutettuna tämä tarkoittaa 16,5 miljoonaa euroa).

Sipilä myöntää, että summa on iso – ehkä liiankin iso. Vielä vuosikymmentä aiemmin hän kituutti, rakensi Ara-lainan turvin omakotitaloa ja oli perustamassa yritystä.

– Monenlaisia kysymyksiä tulee mieleen. Onko se edes oikein, että yksi saa näin paljon rahaa, ja miten sitä pitäisi jakaa.

– Auton olen vaihtanut ja taloon tehnyt remontin. Näitä en olisi ehkä muuten tehnyt, Sipilä miettii ohjelmassa.

Rikastuminen ei ollut mielessä, kyllä se palava halu päästä yrittäjäksi ohjasi sitä toimintaa.

Sipilä teki omaisuutensa myymällä osittain omistamansa Solitran yhdysvaltalaiselle ADC Communicationsille. Kaupan ajoitus oli hyvä. Maailmassa oli käynnissä teknologiabuumi. Alan yritysten arvo kasvoi kovaa kyytiä ja sijoittajat olivat villiintyneet. Nokia oli voimiensa tunnossa, mistä Sipiläkin saa osittain kiittää vaurauttaan.

Solitra teki muun muassa puhelinverkkojen tukiasemien suodattimia ja oli yksi Nokian alihankkijoista.

Muutamaa vuotta myöhemmin teknokupla puhkesi. Kurssit putosivat nopeammin kuin ne olivat nousseet, ja moni sijoittaja jäi nuolemaan näppejään.

Luterilainen työmoraali kunniaan

Tv-haastattelussa Sipilä tuo esille vahvasti luterilaisen työmoraalin merkityksen. Sipilä on lestadiolaisen Rauhan sana -yhdistyksen jäsen, tunnustuksellinen kristitty.

Politiikkaan tultuaan Sipilä on kuitenkin puhunut uskonnostaan vain vähän. Syykin on selvä: suomalaisessa politiikassa on karsastettu uskonnon ja politiikan sotkemista toisiinsa.

Nuori 37-vuotias Sipiläkin asettaa sanansa harkiten tv-haastattelussa.

– Kyllä minusta yrittämiseen liittyy moraalisia velvoitteita. Ja kuuluttaisin yrittäjiltä periksiantamatonta, suomalaista, ehkä luterilaisiin perusarvoihin pohjautuvaa arvomaailmaa.

Kristillistä vakaumusta Sipilä päätti toteuttaa vuonna 1998 perustamalla hyväntekeväisyyttä harrastavan Minna-Maaria ja Juha Sipilä -säätiön. Minna-Maaria on Juha Sipilän vaimo.

Säätiön sääntöjen mukaan sen tarkoituksena on "edistää kristillistä lähetys- ja opetustyötä sekä Suomessa ja ulkomailla. Tämän lisäksi säätiö voi tukea sellaista toimintaa, jonka tuotekehityspyrkimyksenä on köyhien ihmisten elinolojen parantaminen esimerkiksi terveydenhuoltoon, viestintään ja energiahuoltoon liittyvillä alueilla."

Kyllä minusta yrittämiseen liittyy moraalisia velvoitteita.

Säätiön viimeinen saatavilla oleva tilinpäätös on vuodelta 2013. Tuolloin säätiöllä oli yli kahden miljoonan euron pääoma. Säätiö on tukenut vuosien mittaan esimerkiksi oululaista kristillistä Agapistisäätiötä sekä Rauhan Sana -yhdistystä. Pieniä summia rahaa säätiö on lahjoittanut myös muun muassa vainottuja kristittyjä auttavalle Marttyyrikirkon Ystävät Ry:lle.

Agapistisäätiö tekee muun muassa kristillistä lähetystyötä, kehitysyhteistyötä ja diakoniatyötä. Rauhan Sana on lestadiolaisen herätysliikkeen suuntaus, johon myös Sipilä kuuluu.

Säätiön tilinpäätöstiedot usealta vuodelta kertovat siitä, että sen taloutta on hoidettu hyvin. Tätä ovat edistäneet säätiön saamat lahjoitukset.

Säätiö on ollut vuokralla Sipilän sijoitusyhtiön Fortel Investin tiloissa Oulunsalossa. Säätiö on tehnyt myös erilaisia kiinteistökauppoja, käy ilmi tilinpäätöstiedoista. Säätiön hallituksessa on ollut mukana herätysliikkeen jäseniä.

Sipilä on ollut mukana huolehtimassa, että myös muilla säätiöillä riittää rahaa jaettavaksi. Sipilä oli pääneuvottelija Solitran myynnissä ADC Communicationsille.

Yhdysvaltain arvopaperiviranomaisten arkistosta löytyy osapuolten laatima kauppakirja. Siiihen on kirjattu yhdeksi kaupan ehdoksi:

Lahjoitus säätiölle. Kaupan yhteydessä ADC tai ostaja tekee kolmen miljoonan markan lahjoituksen Seppo Säynäjäkankaan Tiedesäätiölle.

Säynäjäkangas on Oulun yliopiston emeritusprofessori ja sykemittareita kehittävän Polar Electron perustaja. Säynäjakankaan nimeä kantava säätiö jakaa apurahoja tekniikan alan tutkimustyöhön.

Lihava tili JOT Automationin osakkeilla

Nuorena rikastunut Sipilä ei jäänyt koroilla eläjäksi. Kaupparekisteritietojen mukaan Sipilä on ollut liikemiesuransa aikana johtotehtävissä noin 40 eri yrityksessä. Useimmiten kyse on hallitusjäsenyyksistä.

Solitra-kaupan jälkeen Sipilä perusti sijoitusyhtiö Fortel Investin, joka alkoi tehdä täsmäsijoituksia muun muassa kasvuyrityksiin. Merkittävänä sijoittajana Sipilä sai usein hallituspaikan, jotta hän voisi valvoa etujaan rahoittamansa yhtiön toiminnassa.

Fortel Invest ehti sijoittaa useisiin yrityksiin. Yksi yhtiö, johon Sipilä sijoitti omaa ja säätiönsä rahaa, oli oululainen teknologia-alan yritys, niin ikään Nokian alihankkija JOT Automation. Yhtiön vuoden 1999 osakasluettelon mukaan Sipilä oli sijoitusyhtiönsä Fortel Investin kautta yksi JOT Automationin suurimmista omistajista. Vuonna 2000 Sipilän Fortel Invest kasvatti omistusosuuttaan edelleen.

Huhtikuussa 2000 Helsingin Sanomat uutisoi, että JOT Automation sisäpiiriläiset olivat myyneet osakkeittaan "huippukurssilla". Yhtiön hallituksessa istunut Juha Sipilä myi tammikuussa osakkeitaan yli kuuden miljoonan markan arvosta.

– Eräät tietotekniikkayritysten sisäpiiriläiset onnistuivat saamaan osakkeistaan hyvän hinnan, kun he myivät omistuksiaan helmi- ja maaliskuun aikana ennen kurssipudotuksia. Toimitusjohtajat ja hallituksen jäsenet tienasivat myynneillään monta miljoonaa tai monta sataa miljoonaa enemmän kuin he saisivat osakkeistaan nyt.

– Johtajat olivat onnekkaita, sillä tietotekniikkayhtiöiden kurssit olivat huipussaan, kun yritykset julkistivat tuloksiaan keväällä. Pörssieettiset säännöt taas ovat ohjanneet yhtiöitä siihen suuntaan, että sisäpiiri myy osakkeitaan pian tulosjulkistuksen jälkeen, Helsingin Sanomat kirjoitti keväällä 2004.

Yle

Fortel Invest piti hallituksen kokouksensa syyskuussa ravintola Nevskissä Helsingissä. Kokouksessa olivat paikalla Sipilä, vero-oikeuden professori Heikki Niskakangas ja yhtiön hallituksen kolmas jäsen. Kokouksessa päätettiin varata 30 miljoonaa markkaa Elektrobitin osakkeiden ostoon.

Niskakangas oli pitkään Fortelin osakas ja hallituksen jäsen.

Lokakuussa 2000 JOT Automationissa tapahtui jälleen. Yhtiön osakekurssi romahti, kun se ilmoitti liikevaihtonsa jääneen odotettua pienemmäksi. Yhtiön pörssikurssi lähti laskemaan kuitenkin jo aamupäivällä, vaikka yhtiö tiedotti ongelmistaan iltapäivällä. Tämä herätti Rahoitustarkastuksen (nykyisin Finanssivalvonta) kiinnostuksen. Pörssiyhtiöitä valvova viranomainen selvitti asiaa. Lopulta se päätyi vain huomauttamaan JOT Automationia huonosta tiedottamisesta.

Pörssiyhtiöiden sisäpiiriläisten toimintaa valvotaan, jotta yhtiön johto ei käytä hyväkseen tietoja, jotka eivät ole kaikkien osakkeenomistajien tiedossa.

Iltalehti kysyi vuonna 2013 Sipilältä JOT Automationin tapauksesta.

– Kaikessa yhtiön osakkeilla tapahtuvassa kaupankäynnissä noudatettiin yhtiön prosesseja, jolla varmistettiin, että osto- ja myyntihetkillä ei ollut kaupan esteenä olevaa tietoa. Näin myös tehtiin tässä tapauksessa. Pidän kysymystä jopa loukkaavana, koska sisäpiiritiedon käyttö on lain mukaan rikos, Sipilä sanoi lehden haastattelussa (siirryt toiseen palveluun).

Sijoitusyhtiössään Fortel Investissä Sipilä vaikutti vielä senkin jälkeen, kun hän oli noussut eduskuntaan vuonna 2011 ja tullut valituksi keskustan puheenjohtajaksi vuonna 2012.

Syyskuussa 2013 Sipilä omisti vielä 54,9 prosenttia Fortel Investistä. Muita osakkaita olivat Heikki Niskakangas, sijoittaja ja yrittäjä Ari Haapakoski sekä kaksi Sipilän lapsista.

Vuotta myöhemmin Sipilä, Niskakangas ja Haapakoski ovat luopuneet omistuksistaan yhtiössä. Uudeksi omistajaksi tulivat Sipilän lapset, käy ilmi yhtiön kaupparekisteriin toimittamista asiakirjoista.

Sipilä nousee Elektrobitin johtoon

Vuonna 2002 JOT Automation fuusioitui toisen oululaisen yrityksen eli Elektrobitin kanssa. Sipilästä tuli uuden Elektrobit-konsernin (nykyisin Bittium) toimitusjohtaja samassa yhteydessä. Hän johti yhtiötä kolmen vuoden ajan.

Sipilästä tuli sijoitusyhtiönsä kautta yksi Elektrobitin suurimmista omistajista. Toimitusjohtajana Sipilä nosti Elektrobitin tappiollisesta yhtiöstä varsin kannattavaksi.

Yritys saneerattiin ja trimmattiin kuntoon Sipilän sekä yhtiön perustajan ja suuromistajan Juha Hulkon yhteispelillä.

Helmikuussa 2005 HS kertoi, että yhtiö otti käyttöön voittopalkkiojärjestelmän sekä henkilöstörahaston. Samassa yhteydessä myös yrityksen ylimmälle johdolle sorvattiin uusi optiojärjestelmä, jossa kannustettiin johtajia hankkimaan yhtiön omia osakkeita.

Yhtiö kampesi päätöksellään ajan henkeä vastaan. Optio-ohjelmat olivat tuolloin usein sidottu lyhyen aikavälin tavoitteisiin, ja niiden suuruutta sekä ennen kaikkea myöntämisperusteita arvosteltiin rajusti.

Elektrobitin optiomallissa johtajia pyrittiin sitouttamaan pitkäksi aikaa.

Takaisin sijoittajaksi

Elektrobitin jätettyään Sipilä keskittyi etenkin sijoitustoimintaan yhtiönsä Fortel Investin kautta. Fortel osti osuuksia useista yhtiöistä, kuten vuonna 1998 perustetusta Green Rock Oy:stä.

Sipilä käytti usein sijoitusmallina vaihtovelkakirjalainojen myöntämistä yhtiöille. Vaihtovelkakirjalainalla tarkoitetaan järjestelyä, jossa lainan antaja voi laina-ajan päätyttyä ottaa velan takaisin joko rahana tai yhtiön osakkeina.

Sipilän myöntämien lainojen korot ovat usein suhteellisen korkeita. Esimerkiksi vuonna 2010 Sipilä antoi Green Rock Oy:lle 200 000 euron lainan yhdeksän prosentin vuotuisella korolla, käy ilmi yhtiön kaupparekisteriin toimittamista asiakirjoista.

Neljä vuotta aiemmin sama yhtiö on ottanut 300 000 euron lainan niin ikään yhdeksän prosentin korolla.

Green Rock valmistaa jätevedenpuhdistamoita. Jätevesiasetus säädettiin alun perin vuonna 2003. Asetusta muutettiin vuonna 2012, jolloin ympäristöministerinä toimi keskustan Paula Lehtomäki.

Green Rockille asetus toi lisäbisnestä, mutta keskustalle poliittisen painajaisen. Haja-asetusalueiden asukkaat pihisivät raivosta. Vuonna 2014 Sipilä myönsi Helsingin Sanomien haastattelussa (siirryt toiseen palveluun), että keskusta teki asiassa virheitä.

Kesällä 2015 aloittanut pääministeri Juha Sipilän hallitus on luvannut lieventää jätevesiasetuksen ehtoja.

Huono sijoitus kuningas jalkapalloon

Toisin kuin monet muut poliitikot, Juha Sipilä ei ole profiloinut itseään urheilun avulla. Urheilusijoittamisestakin Sipilällä on huonoja kokemuksia.

Vuonna 1997 Sipilän vaimon veli, jalkapalloilija Miika Juntunen houkutteli tulevan pääministerin mukaan tukemaan tamperelaista jalkapalloseuraa TPV:tä.

7. heinäkuuta 1997 perustettiin TPV Futis Oy, jonka omistavat alkuvaiheessa Sipilä, Juntunen ja Tampereen Pallo-Veikot Ry. Vuonna 2000 Sipilän omistusosuus nousi jo 65 prosenttiin kaupparekisteriin toimitettujen asiakirjojen perusteella. Yhdistys oli jäänyt tässä vaiheessa pois osakkeenomistajien joukosta.

Tamperelaisella jalkapallolla ei kuitenkaan mennyt tuolloin lujaa. TPV putosi korkeimmalta sarjatasolta vuonna 1999. Talous oli yhtä surkeassa jamassa.

Aamulehden mukaan tamperelaiset ostivat Sipilän ja Juntusen osakkeet 700 000 markalla.

Myöhemmin TPV Futis Oy ajautui konkurssiin, ja Sipilä yritti karhuta konkurssipesästä 70 000 euron saatavia – huonolla menestyksellä.

Sipilä ilmailee

Juha Sipilällä on ammattilentäjän lupakirja. Helikopterinkin pääministeri saa pysymään ilmassa.

Mahdollisuuksia lentämiseen on löytynyt, sillä Sipilä on ainakin omistanut oman lentokoneen ja helikopterin.

Kesäkuussa 2012 Sipilän "Fortel-yritysperheeseen" kuuluva Fortel Kiinteistöt piti yhtiön hallituksen kokouksen Oulussa. Yhtiön omistivat tuolloin puoliksi Juha Sipilä ja Elektrobitin perustaja Juha Hulkko.

Kokouksessa oli paikalla vain hallituksen jäsen Hulkko. Viidentenä asiana kokouksessa käsiteltiin "yrityksen omistaman helikopterin ja lentohallin myyntiä".

– Päätettiin, että myydään yhtiön omistama Eurocopter EC120 Juha Hulkolle, Juha Sipilälle ja Kimmo Kurkelalle hintaan 774 900 € (sis. alv 23%). Samalla myydään Oulun lentoasemalla sijaitseva vuonna 2000 valmistunut lentohalli samoille henkilöillle hintaan 100 000 euroa, hallituksen kokouksen pöytäkirjassa kerrotaan.

Vuonna 2000 Fortel Investin hallitus taas päätti, että on kohtuullista korvata yhtiön toimitusjohtajan Juha Sipilän yksityislentokoneen käyttö.

– Päätettiin, että toimitusjohtaja Juha Sipilän yksityislentokoneen käyttö työtehtävissä maksetaan täysihintaisena Fortel Kiinteistöt Oy:n kulloinkin veloittaman tuntitaksan mukaan. Hallinnointiyhtiötä laskutetaan sille hallinnointisopimuksen perusteella kuuluvista matkoista kaupallisen lentoyhtiön perimä lentolipun hinta (Suomessa 1000 mk/h), hallituksen kokouksen pöytäkirjassa todetaan.

Vaalit eli "yhtiökokous"

Pääministeriksi noustuaan Sipilä ei ole jättänyt taakseen yrittäjähenkeään. Sipilä on puhunut "strategisesta johtamisesta" ja hän viljelee muutenkin puheenpartta, jota kuullaan yleensä pikemminkin yritysjohtajilta kuin poliitikoilta.

Vuoden 2014 eurovaalien alla Sipilä kannusti blogissaan keskustalaisia vaaliuurnille näin:

– Tulevana viikonloppuna on mahdollisuus antaa tilinpäätös hallitukselle tehdystä työstä. Oy Suomi Ab on konkurssin partaalla ja talouden pohja rapistuu. Voimmeko sunnuntain ”yhtiökokouksessa” tosiaankin myöntää tili- ja vastuuvapauden vastuussa olleille henkilöille, Sipilä kirjoitti blogissaan. (siirryt toiseen palveluun)

Oy Suomi Ab:n asioiden hoitaminen on näkynyt myös Sipilän hallituksen ensivaiheissa. Hallituksella on kiire tehdä päätöksiä, mutta demokratia ei toimi yhtä nopeasti tai ketterästi kuin yksityinen yritys. Edellisen hallituskauden jahkailu hirvittää hallituspuolueita, mutta kiireessä ei päätösten laatu ole aina priimaa.

– Suomessa on tapana, että kuunnellaan jotain asiantuntijaa EK:sta tai SAK:sta, sitten päätetään. Seuraavana päivänä todetaan, että ei tämä ihan osunutkaan oikeaan, sanoi Aalto-yliopiston professori Sixten Korkman Ylen Ykkösaamussa perjantaina.

Korkman ei viitannut yksin Sipilään, vaan muidenkin poliitikkojen johtamiin hallituksiin. Tempoilua Sipilän hallituksellakin on silti riittänyt. Sipilä esimerkiksi kertoi, ettei sunnuntai- ja ylityölisiä leikatakaan. Syynä oli kätilöiden koskettava haastattelu Ylen A-studiossa.

Kyse oli todennäköisesti harkitusta julkisuustempusta – Sipilä näytti empaattiselta. Kätilöiden haastattelun jälkeen pääministeri tajusi, että hallituksen esitys "ei ole tasapuolinen". Samalla se antoi erikoisen kuvan hallituksen linjasta. Muuttavatko tarpeeksi koskettavat haastattelut hallituksen linjaa suurissakin asioissa?

Tämä sai tietenkin irvileuat liikkeelle. Ylen noin Viikon uutisten vetäjä Jukka Lindström yhdisteli kätilöt näppärästi toiseen ajankohtaiseen aiheeseen eli hallintarekisterien laajentamisen (josta lisää myöhemmin).

Lindström lähetti asiasta twiitin:

"Mitäs sitten tehdään, jos ne kätilöt tulee taas A-studioon ja tuomitsee hallintarekisterin?"

Kuinka rikas Sipilä on?

Oppositiojohtajana Juha Sipilä otti voimakkaasti kantaa veroparatiiseja vastaan. Sipilän mielestä kyseenalainen verojen välttely – laillisinkin keinoin – on "hyvinvointiyhteiskuntamme suurimpia uhkia".

– Veroparatiisien hyväksyminen osoittaa huonoa harkintaa, itsekkyyttä, lyhytnäköisyyttä ja yhteiskuntavastuun välttelyä. Esimerkiksi eläkeyhtiöidemme linkit veroparatiiseihin eivät ole hyväksyttäviä, Sipilä kirjoitti blogissaan vuonna 2012 (siirryt toiseen palveluun).

Keskustan vaalivoiton jälkeen Juha Sipilä nousi Suomen pääministeriksi loppukeväästä 2015. Henrietta Hassinen / Yle

Valtaan päästyään Sipilä ei kuitenkaan ole tehnyt mitään ainakaan julkisesti veroparatiisien aiheuttamisen ongelmien kitkemiseksi. Kun Yle uutisoi syyskuussa, että liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) toimi vuosien ajan veroparatiisiyhtiön hallituksessa, Sipilä kiirehti antamaan tukensa hallituksensa ministerille. Tämä siitä huolimatta, että Sipilä kertoi, ettei hän tunne tapausta.

Sen sijaan Sipilän hallitus on ajamassa läpi kahta lakihanketta, jotka saattavat hyvinkin edesauttaa veronkiertoa ja toisaalta päästävät veronkiertäjät pälkähästä. Hallitus haluaa mahdollistaa osakkeiden hallintarekisteröinnin suomalaisille osakkeenomistajille. Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että osakeomistusten julkisuus heikkenisi.

Poliisi ja syyttäjänvirasto ovat arvostelleet suunnitelmaa, koska toteutuessaan sen pelättäisiin lisäävän harmaata taloutta ja sisäpiirikauppoja.

Toinen arvostelua herättänyt lakihanke on niin sanottu tehokkaan katumisen malli. Kyse on armahduslaista rikkaille veronkiertäjille. Varojaan veroparatiisiin piilottaneet suomalaiset saisivat tuoda varojaan Suomeen ilman, että he saisivat syytteen verorikoksista. Perustuslakivaliokunnan kuulemat neljä oikeustieteilijää tyrmäsivät lakihankkeen perustuslain yhdenvertaisuuspykälien vastaisena, kertoi Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun).

Toisaalta Sipilän omakin omaisuus on hämärän peitossa. Sipilän ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksista on jossain määrin ylimalkainen.

– Yhteisomistuksessa vaimon kanssa seuraava varallisuus: Metsätilat Oulussa ja Muhoksella, yhteensä n. 180 ha. Omassa käytössämme olevia kiinteistöjä, joista merkittävimpinä omakotitalot Kempeleessä ja Sipoossa. Lisäksi merkittävä rahoitusomaisuus talletettuna seuraaviin Nordea pankki Suomi Oyj:n sekä Helsingin OP Pankki Oyj:n yksityishenkilöille tarjoamiin sijoitusinstrumentteihin; Nordea Eläkesijoitus, Nordea säästöhenkivakuutus 2 kpl, Nordea Capital Private (tuottokori) sekä OP Kasvutuottotili, Sipilä kertoo sidonnaisuuksistaan (siirryt toiseen palveluun).

Toimittaja Jarno Liski paljasti Seuraan tekemässään jutussa, mistä sijoitustuotteista on kyse. Sipilä on laittanut rahojaan niin sanottuihin kapitalisaatiosopimuksiin.

Kapitalisaatiosopimus on henkivakuutusyhtiön myymä sijoitustuote, jolla ei vakuuteta ketään eikä mitään. Muun muassa Helsingin Sanomat kertoi vuonna 2014, että tuotteen myynti on kasvanut suorastaan räjähdysmäisesti. Vakuutuskuoriin oli sijoitettuna vuoden 2013 lopulla yli 5,5 miljardia euroa, kertoi Helsingin Sanomat viime vuonna (siirryt toiseen palveluun).

Rahoja sijoitetaan vakuutuskuoren sisällä esimerkiksi osakkeisiin. Sijoituksesta maksetaan veroja vasta, kun sijoitukset päätetään realisoida. Veronmaksuja siis lykätään, mikä on hyödyllistä, koska vuosittaisen verojenmaksun sijaan koko pääoma on kerryttämässä sijoitustuottoja.

Sipilän kannalta etu on myös siinä, että koska sijoitustuottoja ei ole pakko nostaa vuosittain, ei hänen miljoonaomaisuuttaan pääse arvioimaan julkisesti. Sipilän mainitseman Nordea Capital Private -tuotteen pienin mahdollinen sijoitettava summa on 250 000 euroa.

Yle ei pyytänyt juttua varten pääministeri Juha Sipilän haastattelua. Artikkeli on tehty kirjallisen aineiston sekä taustahaastatteluiden perusteella.

Juttu on alun perin julkaistu Ylen verkkosivuilla 25. lokakuuta. Jutun otsikkoa on muutettu.