Kansallispuistojen yhteyteen etsitään uusia palveluja. Tavoitteena on edistää terveyttä ja hyvinvointia sekä auttaa alueen yrityksiä lisäämään liiketoimintaa. Ongelmana on kuitenkin se, että suomalaiset eivät halua maksaa omista luontokokemuksistaan.

Kansallispuistossa patikoiminen on ilmaista, mutta jatkossa myös niiden luontokokemuksista haluttaisiin rahastaa. Yhtenä esimerkkinä on Tiilikkajärven kansallispuisto Rautavaaralla, jossa alueen yritysten toivotaan kehittävän uusia, terveyttä ja hyvinvointia edistäviä palveluja.

– Tuotteistamista on tehty jo aiemminkin, mutta nyt etsitään kansallispuistoille omatyylisiä tuotteita ja luodaan yrityksille verkostoja, selittää Savonia-ammattikorkeakoulun projektisuunnittelija Tiina Kuosmanen.

Savonia-AMK on mukana metsähallituksen hallinnoimassa hankkeessa, jossa Tiilikkajärven ja Etelä-Konneveden kansallispuistojen yhteyteen pyritään osin EU-rahoilla kehittämään ainakin viisi aitoa ja paikallista matkailutuotetta.

Ulkomaalaiset on helpompi saada maksamaan kansallispuistotuotteista kuin suomalaiset. Tiina Kuosmanen

– Huomioon pitäisi ottaa esimerkiksi vuodenajat, jotta tänne saataisiin talvituotteita, sillä kansallispuistothan ovat avoinna ympäri vuoden, Kuosmanen vinkkaa.

Metsäkartanolla on jo visio

Hankkeessa on mukana jo rautavaaralainen Metsäkartano, joka sijaitsee vain parinkymmenen kilometrin päässä Tiilikkajärven kansallispuistosta. Metsäkartanon tavoitteena on saada puistoon kansainvälisiä matkailijoita esimerkiksi Keski-Euroopasta.

– Haluamme saada kansallispuistoon lisää kävijöitä ja sitä kautta toki myös meille, sanoo Metsäkartanon myynti- ja markkinointivastaava Tuula Laakkonen.

– Ryhmät tulisivat puistoon oppaan kanssa ja majoittuisivat meille Metsäkartanoon, jossa olisi ruoka ja muita aktiviteetteja. Koko paketti maksaisi satoja euroja henkilöltä.

Hyvinvointivaikutus pari sataa euroa

Metsähallituksen selvityksen mukaan kansallispuistossa kävijä kokee saavansa puistosta itselleen hyvinvointia keskimäärin 208 euron verran. Eniten käynnistä uskovat hyötyvänsä naiset, jotka ovat muita useammin kertoneet hyvinvointinsa parantuneen kansallispuistovierailulla.

Hankkeen puuhanaiset kuitenkin uskovat, että jos suomalaisten pitäisi oikeasti maksaa luonnossa liikkumisesta esimerkiksi oppaalle, syntyisi kauppoja ehkä harvemmin.

– Suomalaiset tykkäävät mennä luontoon rauhoittumaan ja voimaantumaan, eikä sitä nähdä sellaisena, että siitä voitaisiin jotain maksaa, tulkitsee Tuula Laakkonen.

Tiina Kuosmasen mukaan luonto on suomalaisille tuttu liikkumisympäristö, kun taas ulkomaalaisille kyseessä on paljon vieraampi kokemus.

– Ulkomaalaiset on helpompi saada maksamaan kansallispuistotuotteista kuin suomalaiset, hän hymyilee.

– Mutta jos tuote on tarpeeksi hyvä, niin kyllä suomalainenkin on valmis siihen euron laittamaan.