Juha kuuluu joukkoon, joka on kokenut + 186 % veronousun – nyt edessä on uusi satsaus

Öljylämmittäjää harmittaa hallitusohjelmassa uutta veronkorotusta enemmän kotitalousvähennyksen leikkaaminen.

Kokkolalainen Juha Keski-Petäjä ymmärtää ympäristöhuolen ja miettii järkevää ratkaisua, jolla voisi korvata omakotitalonsa öljylämmityksen.­

Öljylämmitteisessä omakotitalossa Kokkolassa asuva Juha Keski-Petäjä, 64, on tottunut siihen, että verotus kiristyy ja lämmityskustannukset nousevat. Uusi hallitus aikoo kiristää lämmityspolttoaineiden verotusta taas 100 miljoonalla eurolla, mikä tietää asumiskustannusten nousua noin 200 000 pientaloasujalle.

Omakotiliiton mukaan polttoaineverotus on noussut 2010-luvulla peräti 186 prosenttia.

– Ostimme tämän talon vuonna 1993 ja seuraavana vuonna muutettiin. Kun silloin tein ensimmäisen öljytilauksen, yksi litra maksoi 63 penniä, eli noin 10 senttiä. Viime viikolla tullut kuorma maksoi 1,01 euroa per litra. Nythän raakaöljyn maailmanmarkkinahinta on kohtuualhaalla, Keski-Petäjä kertoo.

– Kalleimman hinnan, 1,17 euroa, maksoin kolme vuotta sitten talvella. Kyllähän se kirpaisi, mutta mökki piti silloinkin saada lämpimäksi.

Veneenrakentajana työskentelevä Keski-Petäjä asuu avopuolisonsa kanssa kahdestaan. Öljylämmitys on talon ainoa lämmitysmuoto, ja polttoainetta kuluu 2 500–2 600 litraa vuodessa.

Omakotiliitosta kerrotaan, että vuonna 2018 verojen osuus oli lämmityspolttoaineissa yli 40 senttiä per litra.

Ennen kuin hallitus ilmoitti uudesta veronkorotuksesta, Keski-Petäjä oli juuri pyytänyt tarjouksia ilma-vesilämpöpumpuista.

Öljylämmitys on Juha Keski-Petäjän talon ainoa lämmitysmuoto, ja polttoainetta kuluu 2500–2600 litraa vuodessa.­

– Vanhan öljykattilan rinnalle voisi ehkä laittaa lämpöpumpun. Sellainen maksaisi 8 000–10 000 euroa. Säästöä lämmityskustannuksiin luvattiin 50 prosenttia. 6–7 vuodessa se maksaisi itsensä, jos ei sähkön hinta hirveästi nouse.

Taloon olisi helppoa vetää myös kaukolämmöt, mutta kaupunki näytti punaista valoa silloin, kun Keski-Petäjät vuonna 1993 miettivät lämmitysratkaisua.

– Kaivamista olisi ollut vain 300 metriä, ja se olisi ollut helppo tehdä. Vastaus oli kuitenkin tyly, eivät halunneet yhden talon takia kaivaa. Naapureilla ei silloin ollut tarvetta kaukolämpöön. Muutama vuosi sitten meille tarjottiin kaukolämpöä, mutta öljykattila oli vielä siinä kunnossa, ettei lämmitysmuodon vaihtamiseen ollut tarvetta.

Juha Keski-Petäjä ymmärtää ympäristöhuolen ja pyrkii siksikin eroon öljylämmityksestä. Enemmän kuin polttoaineveron korotusta, hän harmitteleekin hallituksen kaavailemaa kotitalousvähennyksen leikkaamista.

– Juuri kotitalousvähennyksen turvin monet ovat vaihtaneet lämmitysjärjestelmää. Esimerkiksi maalämmön poraamisessa se on kuulemma toiminut oikein hyvin, sillä työkustannus on siinä aika suuri.

Hallitusohjelmaan on kirjattu, että öljylämmitteisten kiinteistöjen omistajia kannustetaan siirtymään muihin lämmitysmuotoihin erillisellä toimenpideohjelmalla.

– Onkohan nyt järkevää rakentaa uutta tukisysteemiä? Kotitalousvähennys olisi ajanut saman asian ja ollut siinä mielessä parempikin, ettei sitä ole sidottu mihinkään tiettyyn lämmitystapaan, Keski-Petäjä miettii.

Sähkön siirtohintaan hän toivoo kattoa.

– Onhan se järkyttävää, että 100 euron sähkölaskun lisäksi on maksettava 60 euroa siirtomaksua. Onneksi sentään energian hinnan voi kilpailuttaa. Sähköverkkojen maakaapeloinnissa voisi käyttää tervettä maalaisjärkeä ja vetää kaapelit maahan vain siellä, missä sille on eniten tarvetta.