Suomalaiset ja ruotsalaiset juhlivat nimipäiviään innokkaimmin koko Euroopassa. Muualla nimipäivät ovat lähinnä katolisten pyhimysten nimien juhlia.

Kiitos nimipäivien leviämisestä pyhimyksiltä kaiken kansan nimien vietoksi kuuluu pitkälti vahvalle nimipäiväkalenteriperinteellemme. Ensimmäinen suomenkielinen nimipäiväalmanakka ilmestyi Turussa vuonna 1705.

– Se on Suomen kansan päätös, eli sen mukaan laitetaan nimiä kalenteriin, kuin vanhemmat niitä antavat.

Siitä lähtien suomalaisia nimiä lisättiin kalenteriin lähinnä nimiasiantuntijoiden tuntuman mukaan, kunnes 80-luvulla nimiä alettiin valikoida niiden yleisyyden pohjalta. Vuodesta 2010 lähtien nimen on tullut olla vähintään 500:n suomea äidinkielenään puhuvan Suomen kansalaisen ensimmäinen etunimi, jotta sitä voidaan edes harkita nimipäiväkalenteriin. Päätös nimipäivistä tehdään Helsingin yliopiston almanakkatoimistossa.

– Se on Suomen kansan päätös, eli sen mukaan laitetaan nimiä kalenteriin, kuinka vanhemmat niitä antavat, toteaa Helsingin yliopiston almanakkatoimiston johtaja, nimistön tutkimuksen dosentti Minna Saarelma-Paukkala.

Alex ei päässyt almanakkaan

Nimipäivä on Suomessa enemmistön juhla, sillä 84 prosenttia suomalaisista löytää ensimmäisen etunimensä suomalaisesta nimipäiväkalenterista.

Lopuista 16 prosentista 5,3 prosenttia on ruotsinkielisiä, joilla on oma suomenruotsalaisten nimipäiväkalenteri. Lisäksi noin kuusi prosenttia on muita kuin suomen-, ruotsin- tai saamenkielisiä. Jäljelle jää siis vain kourallinen suomea äidinkielenään puhuvia, joilla ei ole virallista ensimmäisen etunimen nimipäivää.

Nimipäivättömien joukossa on itse keksittyjä ja harvinaisia nimiä. Lisäksi osa melko yleisistä nimistä on jätetty nimipäiväkalenterin ulkopuolelle, koska niitä ei ole pidetty muodoltaan suomen kielen mukaisina.

– Esimerkiksi Alex, Jenny tai Pia on jätetty pois siksi, että meillä on kalenterissa jo Aleksi, Jenni ja Piia ihan suomalaisittain. Niillä on myös nimipäivä suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa, kertoo Saarelma-Paukkala.

Salviakin tahtoi nimipäivän

Itse keksityt uniikit nimet ovat yksi tämän ajan trendeistä. Noin viisi prosenttia lapsista saa nykyisin nimen, jota ei ole kenelläkään muulla. Nimipäivättömyys kuitenkin harmittaa monia vanhempia ja isovanhempia jälkikäteen. Asian korjaaminen työllistää Helsingin yliopiston almanakkatoimistoa.

– Nimipäivä koetaankin jälkeenpäin hirveän tärkeäksi, kun muillakin lapsilla on nimipäivä. Yleensä siinä tehdään niin, että keksitään sille lapselle joku sopiva nimipäivä. Juuri oli sellainen tapaus, jossa lapsen nimi oli Salvia ja päätettiin, että hän voi viettää nimipäiväänsä Sylvian nimipäivänä, kertoo Saarelma-Paukkala.

Hänen mielestään huoli nimipäivättömyydestä osoittaa sen, että nimipäivällä on suomalaisille edelleen merkitystä.

– Nimipäiväkalenteria pitää vain päivittää niin hyvin, että se kattaa suomalaisen nimistön kunnolla.

Suomen yleisimmät ensimmäiset etunimet Laura Merikalla / Yle

Suuret ikäluokat hallitsevat nimissä

Koko Suomen väestön yleisimpiä ensimmäisiä etunimiä ovat suurten ikäluokkien nimet, joista suosituimmilla on kaikilla myös virallinen nimipäivä.

Suomessa törmää kaikkein todennäköisimmin naiseen, jonka nimi on Tuula tai Ritva. Suomessa on 32 173 naista, joilla on ensimmäisenä etunimenä Tuula ja 31 254 Ritvaa.

Miesten ensimmäisten etunimien kärjessä ovat Matti ja Timo. Matti on Suomen suosituin ensimmäinen etunimi huimalla 46 382 nimimäärällä. Timoja on lähes yhtä paljon.

Miesten suosituimpia ensimmäisiä etunimiä on selvästi enemmän kuin naisten suosituimpia ensimmäisiä etunimiä. Miesten viidenneksi yleisin ensimmäinen etunimi Mikko ohittaa naisten kärjessä keikkuvan Tuulan mennen tullen.

Tämä kertoo siitä, että näiden nimien annon kulta-aikaan miesten nimissä on ollut paljon vähemmän variaatiota kuin naisten nimissä. Miesten nimissä on pysytelty melko tutuissa ja turvallisissa valinnoissa.

Nostalgia ja kansainvälisyys kiehtovat

Nimenannon trendeistä on nähtävissä, että vanhat nimet tulevat uudelleen suosituiksi noin 80–100 vuoden välein. Esimerkiksi viime vuoden suosituimpien nimien joukossa oli paljon nimiä, jotka olivat edellisen kerran suosittuja 1900-luvun alussa. Suosituimpia etunimiä olivat viime vuonna tytöillä Venla, Sofia ja Aada sekä pojilla Leo, Elias ja Onni, joista moni on ollut muodissa myös sata vuotta sitten.

1920-luvun nimistä esimerkiksi Eino ja Reino ovat uudessa nousussa.

Kun vanhemmat miettivät lapselleen nimeä, he eivät yleensä anna oman tai vanhempiensa ikäpolven nimeä. Ne saattavat tuntua liian yleisiltä ja tutuilta, jopa kuluneilta. On tyypillistä, että vanhemmat haluavat antaa lapselleen vähän harvinaisemman, mutta kuitenkin suomalaiseen nimiperinteeseen kuuluvan nimen.

– Sitten mennään sinne isovanhempien vanhempien sukupolveen, jossa monet nimet alkavatkin uudestaan kuulostaa kivoilta, Saarelma-Paukkala arvioi.

Tämän pohjalta voi ennustaa, että seuraavaksi tulevat muotiin suurten ikäluokkien nimet. Sitä, mitkä nimet joukosta nousevat, on kuitenkin vaikeaa arvioida.

– Joitain merkkejä on jo siitä, että 1920-luvun nimistä esimerkiksi Eino ja Reino ovat uudessa nousussa.

Monet vanhemmat ovat kansainvälisesti suuntautuneita ja tahtovat antaa lapselleen nimen, jota ei tarvitse selittää ulkomailla.

Nykypäivän trendinä ovat myös kansainväliset nimet, jotka tunnistetaan muuallakin maailmassa joko naisen tai miehen nimiksi. Saarelma-Paukkalan mukaan nimitrendit ovat yhdenmukaistuneet Euroopan sisällä. Samat nimet, kuten esimerkiksi Elsa nousevat yhtä aikaa eri maissa suosioon.

– Se kertoo siitä, että seuraamme samaa mediaa eri maissa. Monet vanhemmat ovat kansainvälisesti suuntautuneita ja tahtovat antaa lapselleen nimen, jota ei tarvitse selittää ulkomailla.

2015 syntyneiden yleisimmät etunimet Laura Merikalla / Yle

Uudisnimiä nimipäiväkalenteriin 2020

Suomalaista nimipäiväkalenteria päivitetään viiden vuoden välein. Edellisen kerran kalenteriin lisättiin uusia nimiä vuonna 2015, joten seuraava uudistus häämöttää vuodessa 2020.

Uudet nimipäivät julkistetaan kuitenkin jo 2018, koska kalenterin tekijöiden täytyy saada nimet ajoissa tietoonsa. Siitä, mitkä nimet ovat saamassa nimipäivän, ei hiiskuta, koska tilanne saattaa vielä muuttua. Joitain nimiä on kuitenkin jo nyt noin 490 kappaletta eli niiden voi olettaa olevan nousemassa almanakkaan.

– Paljon on näitä, jotka ovat olleet noin 100 vuotta sitten suosikkeja eli niin sanottuja uusvanhoja nimiä. Jonkun verran on myös itse keksittyjä nimiä ja uudisnimiä. Eli uusia nimiä on saatu versioimalla vanhasta, kuten Seijasta on tehty Meija, Saarelma-Paukkala vihjaa.

Milloin Mohammed saa nimipäivän?

Saarelma-Paukkalan mukaan on vain ajan kysymys, kunnes ensimmäiset musliminimet ylittävät 500 kappaleen määrän suomea äidinkielenään puhuvien joukossa.

Kun katsoo suomenkielisille lapsille annettuja nimiä, niin kyllä siellä on aika paljon näitä musliminimiä.

– Kun katsoo suomenkielisille lapsille annettuja nimiä, niin kyllä siellä on aika paljon näitä musliminimiä. Osittain se johtunee siitä, että on paljon kahden kulttuurin perheitä, joissa isä on vaikka muslimi ja äiti suomalainen, niin on annettu musliminimi lapselle.

Esimerkiksi suomea äidinkielenään puhuvia Mohammedeja on nimen eri muodoissa noin 200 kappaletta. Nimipäiväkalenteriin voisi hyvin olla nousemassa myös Omar, joita on suomenkielisissä yli 100.

– Se 500:n raja ei ole vielä lähellä, mutta jossain vaiheessa se ylittyy. Sitten harkitaan, tuleeko näitä nimiä nimipäiväkalenteriin.

– Silloin pitäisi ehdottomasti keskustella muslimien kanssa, haluavatko he että heidän lapselleen tulee nimipäivä, vaikka se ei kuulu islamilaiseen kulttuuriin, pohtii Saarelma-Paukkala.

Nyt Suomessa on suomalainen, suomenruotsalainen, saamelainen ja ortodoksinen nimipäiväkalenteri. Pohdittavaksi jää, mille kaikille ryhmille tulevaisuudessa halutaan nimipäivä. Voisiko esimerkiksi kaikille Suomen kansalaisille olla yhteinen nimipäiväkalenteri?