Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) asettama eriarvoistumistyöryhmä on saanut työnsä valmiiksi.

Ryhmä ehdottaa lähes satasivuisessa raportissaan muun muassa kannustinloukkujen purkamista etuusjärjestelmää selkeyttämällä, perhe- ja työelämän parempaa yhteensovittamista ja kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen lisäämistä.

Työryhmää on johtanut sosiaali- ja terveyspolitiikan professori Juho Saari Tampereen yliopistosta.

Ryhmä toteaa raportissaan, että suurimmalla osalla suomalaisista elintaso, elämänlaatu ja elämäntavat ovat tasaisesti parantuneet 1970-luvun puolivälin jälkeen, mutta kaikki eivät ole päässeet samassa määrin myönteiseen kehitykseen mukaan.

– Tästä ovat osoituksena muun muassa pidentynyt toimeentulotukiasiakkuus ja köyhyys, pysyvät väestöryhmien väliset terveyserot, äänestämisessä ja poliittisessa osallistumisessa havaittavat erot, korkea työttömyys, suuri koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus, ylivelkaantuminen, kotoutumisen haasteet sekä asuinalueiden ja alueellinen eriytyminen, raportissa sanotaan.

Ryhmä on jakanut ehdotukset turvaaviin, palauttaviin, tehostaviin ja pelastaviin toimiin. Esimerkiksi palauttavat koskevat etenkin työikäistä väestöä ja pelastavat taas tukevat kaikkein heikoimmassa asemassa olevia.

Poimimme työryhmän ehdotusten joukosta seitsemän tarkempaan esittelyyn.

1) Uudistuksia perusturvaan

Työryhmä haluaisi purkaa sosiaaliturvajärjestelmän byrokratia- ja kannustinloukkuja sekä väliinputoamisia selkeyttämällä etuusjärjestelmää.

Työryhmä yhdistäisi perusturvan minimitason etuudet eli esimerkiksi työttömän peruspäivärahan, työmarkkinatuen ja asumistuen yhdeksi perusturvalaiksi.

Etuuksien laskentaa yhdenmukaistettaisiin.

Ryhmän mielestä ensimmäiseksi pitäisi uudistaa toimeentulolakia siten, että kohtuuttomat tilanteet vähenevät ja työn tekemiselle olisi nykyistä paremmat kannustimet.

Myös asumistuki vaatii ryhmän mielestä uudistamista. Asumistukea pitäisi sen näkemyksen mukaan tarkastella yhdessä toimeentulotuen kanssa, jotta tuet eivät aiheuta kohtuuttomia tilanteita tai kannusta ylikalliiseen asumiseen.

Työryhmä haluaisi selkeyttää etuusjärjestelmää. Henrietta Hassinen / Yle

2) Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen helpommaksi

Lapsiperheiden etuus- ja palvelujärjestelmissä pitäisi ottaa ryhmän mielestä nykyistä paremmin huomioon erilaiset perherakenteet.

Työryhmä ehdottaa muun muassa, että lapsilisät maksettaisiin puoliksi molemmille vanhemmille yhteishuoltajatilanteissa ja etävanhemman maksama elatusapu otettaisiin huomioon tämän toimeentulolaskelmassa.

Työryhmä haluaa eroon omaishoidon tuen vaihtelevista käytännöistä sopimalla valtakunnalliset kriteerit.

Se haluaa myös parantaa mahdollisuuksia yhdistää työ- ja omaishoito etenkin pienituloisten kohdalla.

Ryhmän mukaan ratkaisu tähän voisi olla työmarkkinajärjestöjen kanssa sovittava hoitovapaakorvaus, joka korvaisi ansionmenetyksiä tilapäisellä palkattomalla ajalla.

Työryhmä haluaa eroon omaishoidon tuen vaihtelevista käytännöistä. AOP

3) Siirtyminen koko ikäluokan kattavaan 5-vuotiaana alkavaan varhaiskasvatukseen

Työryhmän mukaan Suomessa varhaiskasvatuksen osallistumisaste 3-vuotiaasta eteenpäin on alle OECD:n ja EU:n keskiarvojen eikä yllä EU:n tavoitteeseen.

– Yhteiskunnan mahdollisuus vaikuttaa ennaltaehkäisevästi eriarvoisuuteen on vahvimmillaan silloin, kun luodaan edellytyksiä oppimaan oppimiselle ja kyvykkyyksiä oman elämän rakentamiseen, ryhmä katsoo.

Niinpä työryhmän mielestä koko ikäluokan kattava 5-vuotiaana alkava varhaiskasvatus olisi tärkeä uudistus.

Ryhmä ehdottaa, että siihen siirryttäisiin porrastetusti ja kokonaisuudessaan se otettaisiin käyttöön vuoteen 2022 mennessä.

5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kustannuksiksi se laskee 90 miljoonaa euroa vuositasolla.

Opetus- ja kulttuuriministeriö on parhaillaan käynnistämässä (siirryt toiseen palveluun) kokeilua 5-vuotiaiden maksuttomasta varhaiskasvatuksesta.

Koko ikäluokan kattava 5-vuotiaana alkava maksuton varhaiskasvatus olisi tärkeä uudistus. Emilia Malin / Yle

4) Ylivelkaantuminen kuriin velkaneuvonnalla ja sosiaalisilla luotoilla

Ylivelkaantuminen on kasvanut koko 2000-luvun ajan. Taustalla ovat muun muassa ylikuluttaminen, kohtuuehtoisten luottojen vähäisyys ja talousneuvonnan saatavuus.

Pienituloisella tai köyhällä on suuri riski ylivelkaantua, jos hän joutuu äkillisen elämänmuutokseen.

Ryhmä ehdottaa esimerkiksi, että kuluttajaluottojen korkokatto laajennetaan koskemaan yli 2 000 euron suuruisia luottoja ja että sosiaalisten luottojen käyttöä parannetaan.

Sosiaalinen luotto on pienituloiselle vaihtoehto kalliin pikavipin tilalle.

Ryhmän mielestä myös talousongelmaiset pitäisi saada nykyistä varhaisemassa vaiheessa velkaneuvonnan piiriin.

Myös tietynlaiset hengähdystauot velkojen maksamisessa voisivat olla mahdollisia, jos velkaantunut ryhtyy toimiin.

Kuluttajaluottojen korkokatto laajennetaan koskemaan yli 2 000 euron suuruisia luottoja. Henrietta Hassinen / Yle

5) Kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen lisääminen ja asumiskustannusten hillitseminen

Työryhmän mukaan kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen määrän kasvattaminen vaikuttaa suoraan pienituloisten elämään ja vähentää taloudellista eriarvoisuutta.

Ryhmän mielestä MAL–sopimusten vaikuttavuutta pitää parantaa tulevina vuosina. MAL-sopimukset ovat maankäytön, liikenteen ja asumisen sopimuksia, jotka valtio solmii suurimpien kaupunkiseutujen kanssa.

Työryhmän mukaan tavoitteena pitäisi olla muun muassa, että valtion tukemien vuokra-asuntojen osuus on 30 prosenttia kaupunkiseudun koko asuntotuotannosta.

Valtion ja kaupunkiseutujen kuntien pitäisi yhdessä laatia suunnitelma vuokra-asuntojen kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseksi, työryhmä jatkaa.

6) Maahanmuuttajien kotoutumisen tehostaminen

Työryhmä moittii, että nykyiset toimintatavat eivät auta riittävästi maahanmuuttajien kotoutumista alkuvaiheessa. Ryhmän mukaan onnistuneella kotoutumisella voitaisiin osaltaan paikata julkisten menojen kasvua ja torjua näköalattomuudesta johtuvia turvallisuusriskejä.

Esimerkiksi turhat esteet, jotka vaikuttavat maahanmuuttajien pääsemiseen töihin ja opiskelemaan jo alkuvaiheessa, pitäisi poistaa.

Myös maahanmuuttajan mahdollisuuksia asioida sähköisesti eri palveluissa tulisi parantaa ja varmistaa alaikäisenä maahan tulleiden lasten jälkipalvelut.

Turhat esteet, jotka vaikuttavat maahanmuuttajien pääsemiseen töihin ja opiskelemaan jo alkuvaiheessa, pitäisi poistaa. Henrietta Hassinen / Yle

7) Asunnottomuus puoliksi alle 4 000 henkilöön

Työryhmä ehdottaa ympäristöministeriön koordinoimaa asunnottomuuden puolittamisohjelmaa vuosille 2019–2023. Erityisesti se kohdistuisi sukulaisten ja tuttavien luona tilapäisesti asuviin, joita valtaosa asunnottomista on.

Tavoitteena olisi saada asunnottomille 5 000 vuokra-asuntoa tai asuntopaikkaa pääosin ARA-uudistuotannosta tai nykyisestä ARA-vuokra-asuntokannasta. Lisäksi asuntoja hankittaisiin vapailta markkinoilta.

Tarkoituksena olisi tukea kaikkein heikoimmassa asemassa olevien mahdollisuuksia osallistua suomalaiseen yhteiskuntaan.

Lisää aiheesta:

Näin perusturvaa aiotaan uudistaa: Enemmän rahaa käteen, jos menet töihin – "Byrokratia ja pompottelu vähenisi"

Sipilä: Eriarvoistumistyöryhmän raportti on jo johtanut toimiin ministeriöissä

Yksinhuoltaja ja pitkäaikaistyötön elävät köyhyysrajan alapuolella jatkuvasti veitsen terällä: "Julmaa sanoa, että se on ihmisestä itsestään kiinni"

Oppositio ja hallitus ottivat yhteen eriarvoistumisesta – Kokoomusedustaja: "Missä välissä SDP:stä kuoriutui täysiverinen populistipuolue?"

Professori Juho Saari suomalaisista: Emme enää koe, että olemme samassa veneessä