Tieteen suurvallat Yhdysvallat, Eurooppa ja Japani saivat kukin omansa.

Alfred Nobelin testamentin mukaan hänen nimeään kantava palkinto pitäisi jakaa vuosittain kussakin viidessä kategoriassa sille, joka edeltävänä vuonna on eniten hyödyttänyt ihmiskuntaa. Kolmessa luonnontieteessä eli lääketieteessä (tai fysiologiassa), fysiikassa ja kemiassa palkinnot ovat vuosikymmenien mittaan jääneet melkoisesti läpimurroista jälkeen.

Tänä vuonna lääketieteen palkinnon saanut japanilainen Yoshinori Ohsumi teki keskeiset kokeensa solujensisäisestä jätteiden kierrätyksestä 1990-luvun alussa.

Fysiikassa palkittu kolmikko David Thouless, Duncan Haldane ja Michael Kosterlitz teki läpimurtonsa aineen oudoista olomuodoista 1970-luvun alussa ja 1980-luvulla. Kosterlitz työskentelee vierailevana professorina Aalto-yliopistossa ja kuuli palkituksi tulemisestaan Espoossa.

Kemiassa palkittu kolmikko, Jean-Pierre Sauvage, Sir J. Fraser Stoddart ja Bernard L. Feringa, julkaisi läpimurtonsa molekyylikoneista vuosina 1983, 1991 ja 1999.

Keskimäärin tutkija siis saa odottaa palkitsemistaan noin kolmekymmentä vuotta suuresta löydöstään. Onkin sanottu, että pitkäikäisyys on yksi asia, jota Nobel-palkinnon saaminen edellyttää.

Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia ei palkinnut tänäkään vuonna yhtään naista.

Naisten osuus palkituista on hieman kasvanut sitä mukaa kun huippututkijoiden joukossa on ollut yhä enemmän naisia – mainitun vuosikymmenien viiveen vuoksi parempaa on ehkä odotettavissa lähivuosikymmeninä.

Fysiikassa on palkittu vain kaksi naista: Marie Curie 1903 ja Maria Goeppert-Mayer 1963, eli vain prosentti Nobel-fyysikoista on naisia. Kemiassa palkittuja naisia on neljä, lääketieteessä sentään 12.

Totuttuun tapaan tieteen suurvallat Yhdysvallat, Japani ja Eurooppa hallitsivat Nobel-tiedettä tänäkin vuonna.

Seitsemästä palkitusta yksi on syntynyt Japanissa, yksi Ranskassa ja yksi Hollannissa, ja he kaikki myös työskentelevät yhä kotimaidensa yliopistoissa.

Yhdysvaltojen huippuyliopistojen tasosta ja maan kyvystä houkutella maahanmuuttajiksi lahjakkuuksia kertoo se, että muut neljä tänä vuonna palkittuja ovat kaikki syntyneet Britanniassa mutta työskentelevät nyt yhdysvaltalaisissa yliopistoissa. Kääntäen voi tietysti kysyä, mitä tuo tosiasia kertoo Yhdysvaltain koulujärjestelmästä.

Tämän vuoden palkinnoista tavallisia ihmisiä koskettanee eniten lääketieteen palkinto.

Kun autofagia eli solunsisäinen jätteiden kierrätys ei toimi, voi seurauksena olla eimerkiksi Parkinsonin tauti tai kakkostyypin diabetes. Vastaavasti autofagiaa ohjaavien geenien mutaatiot voivat aiheuttaa geneettisiä sairauksia ja autofagiamekanismin häiriöt syöpää.

Kemian palkintoon johtaneet nanometrien kokoiset molekyylikoneet ja -moottorit voivat mullistaa teknologiaa, Nobel-komitea popularisoi:

”Historia on osoittanut, kuinka vallankumouksellinen vaikutus miniatyrisoimisella on ollut tietoteknologiassa. Sen sijaan koneiden miniatyrisoimisessa olemme nähneet vasta ensi askeleet. Molekyylimoottorit ovat nyt samassa kehitysvaiheessa kuin sähkömoottori oli 1830-luvulla. Silloin tutkijat ylpeinä esittelivät laboratorioissaan erilaisia pyöriviä veivejä ja rattaita, vaikka heillä ei ollut mitään käsitystä siitä, että ne olisivat ensi askeleita sähköjuniin, pesukoneisiin, tuulettimiin ja keittiön monitoimikoneisiin.”

Norjan suurkäräjien valitsema Nobel-komitea kertoo Nobelin rauhanpalkinnon saajan 7. lokakuuta ja Ruotsin keskuspankki taloustieteen palkinnon saajan 10. lokakuuta. Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajan kertoo Ruotsin akatemia 13. lokakuuta.



Juttu julkaistu 5.10. klo 18.20, juttua muokattu 7.10. klo 8.57: tarkennettu loppujen Nobelin palkintojen julkistamisajankohtia.