Kirjoitin moraalivaalikoneesta (voit vastata siihen täällä!) edellisessä blogauksessani. Nyt katson tarkemmin kuviota, jonka olin liittänyt moraaliperustatulosten sivulle. Tilastollisia analyysejä ei ole vielä tehty, joten tämä spekulointi on pelkästään silmämääräisesti käyrien perusteella.

***

Kuvio on aikaisemmasta kyselystä, jossa vastaajia oli 904; puolueittain n vaihtelee Kokoomuksen 172:sta (myös Keskustalla, Perussuomalaisilla, Vihreillä ja SDP:llä oli yli 100 vastaajaa) RKP:n ja Kristillisdemokraattien 33 ja 35 vastaajaan. Vastaajat pystyivät tässä kyselyssä määrittää kannattavansa useampaa kuin yhtä puoluetta.

Vastanneista mieheksi itsensä identifioineita oli 463 ja naiseksi 441 – viisi ei halunnut määritellä sukupuoltaan.

Vaalipiireittäin vastaajia oli ympäri Suomea: Helsingistä, Uudeltamaalta, Varsinais-Suomesta, Pirkanmaalta ja Oulusta yli sata, ja vähiten Lapista, 32. Pienistä oli siis sekä absoluuttisesti että myös suhteessa vaalipiirin kokoon vähemmän vastaajia kuin isoista.

Alla sama kuvaaja, jossa arvot yli neljän ja alle puolentoista on leikattu pois, jotta käyrät näkyvät paremmin. (Skaala oli siis nollasta viiteen – Vasemmiston vastaajat eivät ole maksimissa vahingonteon välttämisessä, vaan pisteen verran sen alle.) Lisäsin myös 95 % luottamusvälit, jotka voidaan tulkita siten, että mikäli kahden arvon palkit eivät ulotu toistensa päälle, puolueiden moraalikäsitykset näiden välillä todella poikkeavat toisistaan.

Ja muistutuksena vielä moraaliperustojen kuvaukset:

vahingonteon välttäminen (harm/care): tuotetaanko jollekin vahinkoa tai kärsimystä;

(harm/care): tuotetaanko jollekin vahinkoa tai kärsimystä; reiluus (fairness): kohdellaanko ihmisiä yhdenvertaisesti ja tekevätkö kaikki oman osansa;

(fairness): kohdellaanko ihmisiä yhdenvertaisesti ja tekevätkö kaikki oman osansa; lojaalisuus (loyalty): ollaanko omalle viiteryhmälle uskollisia;

(loyalty): ollaanko omalle viiteryhmälle uskollisia; auktoriteetti (authority): noudatetaanko yhteiskunnan hierarkiaa ja kirjoittamattomia sääntöjä; sekä

(authority): noudatetaanko yhteiskunnan hierarkiaa ja kirjoittamattomia sääntöjä; sekä puhtaus (purity – toisinaan myös kutsuttu nimellä pyhyys): kunnioitetaanko puhtautta ja asioiden tietynlaista syvällisempää olemusta (“essentiaa”).

(selventävä edit klo. 17.30: Moraaliperustat siis tarkoittavat, että se, mitä pitää moraalisena, perustuu johonkin näistä. Jos vahingonteon välttäminen on korkealla, henkilön mielestä moraalisuus on erityisesti sitä, että toisille ei saa aiheuttaa vahinkoa. Ja jos se on korkeammalla kuin vaikkapa auktoriteetti, niin ihminen on todennäköisesti sitä mieltä, että jos pitää valita auktoriteetin tottelemisen ja vahingonteon välttämisen väliltä, niin useammin valitsee jälkimmäisen.)

Kuvaajasta voidaan siis päätellä, että erityisesti Vasemmiston ja Vihreiden vastaajat perustavat moraalisuutensa lähinnä yksilöllisiksi kutsuttuihin moraaliperustoihin eli vahingon välttämiseen ja reiluuteen ja merkittävästi vähemmän muihin kolmeen perustaan, joita on joskus kutsuttu yhteisöllisiksi perustoiksi. RKP:n, Kokoomuksen, Perussuomalaisten, Keskustan ja Kristillisdemokraattien moraalisuus perustuu hieman enemmän vahingon välttämiseen ja reiluuteen, mutta myös suuressa määrin lojaalisuuteen, auktoriteettiin ja puhtauteen – käytännössä nämä puolueet eroavat toisistaan ainoastaan suhteessa puhtauteen, joka on suurin odotetusti Kristillisdemokraateilla mutta korkea myös Keskustalla, ja vähän matalampi RKP:llä, Kokoomuksella ja Perussuomalaisilla vastaajilla. SDP on kiinnostava poikkeus kaavasta – heidän vastaajiensa yhteisölliset moraaliperustat ovat suunnilleen samassa tasossa edellämainittujen viiden puolueen kanssa, mutta heidän yksilölliset moraaliperustansa taas samassa tasossa Vasemmiston ja Vihreiden kanssa.

Muuta tai tyhjää äänestävät ja Äänestämättä jättävät vastaajat sijoittuvat yksilöllisiltä moraaliperustoiltaan lähemmäs viittä kuvaajan oikean laidan puoluetta, mutta yhteisöllisiltä perustoiltaan lähemmäs Vasemmistoa ja Vihreitä. Nämä vastaajat ovat kuitenkin heterogeenisempaa väkeä kuin puolueita kannattavat (mikä käy ilmi suuremmista luottamusväleistä). Nyt käynnissä olevassa kyselyssä annoin pienpuolueiden äänestäjille mahdollisuuden erikseen ilmaista puolueensa – varsinaisiin valintoihin en niitä laittanut, koska kuviot täydentyvät automaattisesti, eikä olisi ollut järkeä lisätä niihin kahdeksaa todella pientä ryhmää.

(tarkennos klo 17.30) Näyttäisi siis siltä, että puolueissa on neljä tai viisi erillistä ryhmää sen suhteen miten he moraalisuuden näkevät: (1) Vasemmisto ja Vihreät, joille moraalisuus on sitä että ei aiheuteta muille vahinkoa ja ollaan kaikille tasapuolisia; (2) SDP, jolle edellisistä poiketen on (vahingonteon välttämisen ja tasapuolisuuden lisäksi) moraalisempaa myös olla omalle ryhmälle lojaali, totella auktoriteettia, ja pitää asiat “puhtaina”; (3) RKP, Kokoomus, Keskusta ja Perussuomalaiset, joille vahingonteon välttäminen ja reiluus saavat väistyä useammin, ja lojaalisuus omalle ryhmälle, auktoriteettien totteleminen ja essentialistinen puhtaus ovat tärkeämpiä kuin edellisille; (4) Kristillisdemokraatit, jotka ovat linjassa edellisen ryhmän kanssa muuten, mutta pitävät puhtautta (oletettavasti erityisesti uskonnollisuuden kautta) yhtä tärkeänä kuin vahingon välttämistä ja reiluutta; ja (5) pienpuolueet sekä nukkuvien puolue, jotka sijoittuvat ensimmäisen ja toisen ryhmän väliin. Erot ovat selviä, mutta huomattava toki on, että vahingon välttäminen ja reiluus on kaikilla korkeimmat moraaliperustat ja korkeammalla kuin ryhmälojaalisuus, auktoriteetin totteleminen ja essentialistinen puhtaus (paitsi Kristillisdemokraateilla joilla puhtaus nousee yhtä tärkeäksi) – mikä on luultavasti yhteydessä hyvinvointivaltion vahvaan tukeen puoluekentän koko laajudelta.

Alkuperäisissä tutkimuksissahan moraaliperustojen on lähinnä havaittu liittyvän yhdysvaltalaiseen liberaali-konservatiivi -akseliin. Kuva artikkelista Graham et al. (2013):

Ylävasemmalla yhdysvaltalaisten vastaajien itseraportoitu poliittinen identiteetti (vahvasti liberaali – vahvasti konservatiivi) on yhteydessä MFQ-skaalan ensimmäiseen osaan (mitä pidät merkityksellisenä kun mietit onko jokin oikein tai väärin) hyvin samankaltaisesti kuin puolueet omassa aineistossani.

Suomalaiset puolueet eivät kuitenkaan samalla tavalla itsestäänselvästi asetu liberaali-konservatiivi -akselille, vaan tyypillisesti meillä käytetään sen sijaan Nolanin kartan tyyppistä kahden muuttujan avaruutta, jossa on erikseen lisäksi vasemmisto-oikeisto -akseli. Tulokset vastaajieni suhteen:

Kuvassa korkeammat arvot vastaavat suurempaa vasemmistolaisuutta ja konservatiivisuutta. Puolueiden moraaliperustat eivät meillä näytä selittyvän suoraan liberaali-konservatiivi -akselilla kuten Yhdysvalloissa (vaikka toki silläkin selvästi yhteys on), vaan mukaan tarvitaan myös oikeisto-vasemmisto -akseli. Lukuunottamatta pientä kuoppaa RKP:n ja Kokoomuksen kohdalla vaikuttaisi siltä että vasemmistolaisuus on suoraan – jopa SDP:n piikin huomioon ottaen! – yhteydessä vahingonteon välttämisen ja reiluuden moraaliperustoihin, ja konservatiivisuus kolmeen yhteisölliseen moraaliperustaan (ehkä suorimmin auktoriteettiin, paitsi ihan oikeassa laidassa enemmän puhtauteen).