Kumpaakaan työntekijää ei ole kuultu vielä kertaakaan yli puolentoista kuukauden aikana.

Kittilän kunnanhallitus ja vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa ovat ryhtyneet järeisiin toimiin kahta kunnan työntekijää vastaan.

Kun kyse on Kittilästä, kukaan tuskin yllättyy siitä, että kunnan menettely on lainvastainen.

Tästä on kyse:

Kunnanhallitus antoi lokakuun 2017 lopulla asianajotoimistolle toimeksiannon ryhtyä selvittämään viranhaltijan pidättämistä virastaan ja jopa hänen viraltapanoaan sekä määräaikaisessa työsuhteessa olevan työntekijän työsuhteen purkamista.

Syy toimiin on kunnanhallituksen mukaan poliisin käynnistämä esitutkinta kuntakonserniin kuuluvassa Levin Vesihuolto Oy:ssä.

Yksi kunnanhallituksen ja vs. kunnanjohtajan menettelyn virhe on jo siinä, että Lapin poliisilaitos ei ole edes vahvistanut avanneensa esitutkintaa.

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan Lapin poliisilaitos on päinvastoin antanut kuntaan tiedon ainakin 13. lokakuuta, että tutkintaa ei ole avattu ja että poliisilla ei ole ketään epäiltyä.

Kunnanhallitus on käsitellyt asiaa salaisissa kokouksissaan 10. lokakuuta, 17. lokakuuta ja 24. lokakuuta. Pöytäkirjat ovat salaisia. Oikeasti ne voivat olla salaisia vain kyseisten työntekijöiden oikeusturvan vuoksi.

Nyt näyttää siltä, että salaisessa menettelyssä heidän oikeusturvaansa on rikottu, eikä edes päätöksenteon salaamista ole perusteltu asiallisesti.

Kumpaakaan työntekijää ei ole kuultu vielä kertaakaan yli puolentoista kuukauden aikana. Monet muut ovat käsitelleet heidän tapaustaan ja saaneet tietoa heistä tehdystä tutkintapyynnöstä, mutta kyseiset työntekijät eivät edes tiedä, mistä on kyse, vaikka toimenpiteet heidän osaltaan ovat jo valmistelussa.

Jos tarkkoja ollaan, heitä olisi pitänyt kuulla jo ennen maaliskuuta 2017, jolloin Levin Vesihuolto Oy:n hallitus teki tutkintapyynnön.

Kumpikin työntekijä on ollut oikeutettu saamaan salaiset pöytäkirjat ja siihen liittyvän aineiston, jota ei ole haluttu antaa heille. On kuitenkin heidän asiansa, mitä he aineistolla tekevät sen saatuaan.

Kuntapäättäjät salasivat poliisin antaman tiedon.

Suomen Kuvalehti kertoi 24. lokakuuta kummallisesta tutkintapyynnöstä, joka tehtiin jo maaliskuussa 2017, mutta josta Levin Vesihuolto Oy:n hallitus tiedotti – ilman yhdenkään hallituksen jäsenen nimeä tiedotteen alla – vasta 12. lokakuuta.

Tiedottaminen tapahtui vuorokausi sen jälkeen, kun Oulun syyttäjänvirasto oli tiedottanut, että syytteitä Kittilän päätöksentekijöitä vastaan nostetaan 13. lokakuuta.

Syytteet nostettiin kaikkiaan 27 edellisen valtuustokauden kuntapäättäjää vastaan. Suurin osa heistä on kunnan luottamustehtävissä myös nykyisellä valtuustokaudella.

Kun kunnanhallitus käynnisti Levin Vesihuolto Oy:n asian käsittelyn 10. lokakuuta, vs. kunnanjohtajana toimi raskaista virka- ja petosrikoksista tuolloin syyteharkinnassa ollut Timo Kurula (kesk).

Kun syytteet nostettiin, useisiin syytteisiin asetettu Kurula vetäytyi sairauslomalle 17. lokakuuta, jolloin vs. hallintojohtaja Sanna Ylinampa toimi esittelijänä ja vs. kunnanjohtajan sijaisena kunnanhallituksessa.

Ylinampa salasi kunnanhallituksen puheenjohtajan Pekka Rajalan (kesk) ja kunnanvaltuuston puheenjohtajan Aki Nevalaisen (vas) kanssa poliisin antaman tiedon siitä, että esitutkintaa ei ole käynnistetty eikä epäiltyjä ole.

Kunnanhallitus kuuli asiassa Levin Vesihuolto Oy:n hallituksen puheenjohtajaa Veli-Matti Junnolaa (kesk), joka on yksi törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä syytteeseen asetetuista kuntapäättäjistä. Junnola väitti kunnanhallituksen jäsenille esitutkinnan käynnistyneen. Tieto kirjattiin totena.

Työntekijöihin kohdistettua prosessia jatkettiin Junnolan antaman tiedon ja Levin Vesihuolto Oy:n tiedotteen pohjalta. Poliisin antama tieto pidettiin salassa.

SK:n tietojen mukaan vasta 24. lokakuuta kunnanhallituksen kokouksessa tuli ilmi poliisin kunnalle antama tiedote, jonka mukaan epäiltyjä ei ole.

Tiedolla ei vain enää ollut mitään vaikutusta kuntapäättäjiin ja itse prosessiin.

Nyt asianajotoimisto suorittaa kunnan viranomaistehtävää, joka kuuluisi vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampalle. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen maisteri ja varatuomari.

Kunnanhallituksessa tätä outoa prosessia ajoi varajäsen Marita Toivanen (vas). Hän esitti kokouksessa toimenpiteet, joihin enemmistön voimin ryhdyttiin.

Vakavinta kahden työntekijän kannalta on, että edes heidän esimiehensä, vs. kunnanjohtaja Ylinampa ei informoinut heitä. Missään vaiheessa kummallekaan työntekijälle ei ole kerrottu, mistä heitä epäillään, jotta he saisivat kertoa näkemyksensä asiasta.

Tutkintapyynnön kohteena oleville henkilöille yhteistä on se, että he ovat olleet joko puolustamassa kunnanjohtaja Anna Mäkelää tätä irtisanottaessa, ovat puuttuneet prosessiin liittyviin epäasiallisiin päätöksiin – tai olleet mukana tapahtumaketjussa, jossa kunnan enemmistöomistaman Levin hissiyhtiön hallitus erotti toimitusjohtaja Jouni Palosaaren ja teki hänestä tutkintapyynnön.

Levin Vesihuolto Oy:n tutkintapyynnön on allekirjoittanut lakimies Jari Korhonen, joka tunnetaan tapaus Kittilän yhteydessä sekä Hullu Poro Oy:n toimitusjohtajan Päivikki Palosaaren että Jouni Palosaaren asiamiehenä.

Työntekijöiden tilanne on ”kafkamainen”.

Nyt asianajotoimisto käsittelee tapausta tietämättä, mitä sanottavaa työntekijöillä olisi tutkintapyyntöön liittyvistä asioista.

Kaksikon kannalta tilanne on ”kafkamainen”.

Suomen Kuvalehden soittokierros maan johtaville kunta-, hallinto- ja rikoslainsäädännön asiantuntijoille tuottaa vastaukseksi useita syviä huokauksia ja jokaiselta luonnehdinnan ”lainvastainen” – ja useampaan kertaan etuliite on ”räikeä” tai ”törkeä”.

Tapaus Kittilän yhteydessä asiantuntijoista tunnetuin on virkarikosprofessori Pekka Viljanen.

”Ei voi kuin ihmetellä tuollaista menettelyä – ja uskallusta menetellä tuolla tavalla”, professori toteaa.

”Velvollisuus antaa suunnitellun toimenpiteen kohteena olevalle henkilölle tilaisuus tulla kuulluksi ennen toimenpiteeseen ryhtymistä on yksi oikeusvaltion keskeisimmistä periaatteista. Se ei todellakaan ole pelkkä muodollisuus”, professori korostaa.

Jo se, että henkilö saa selittää, mistä oli kysymys hänen epäasiallisiksi väitetyissä toimissaan, voi Viljasen mukaan riittää osoittamaan epäilyt aiheettomiksi.

”Siksi on taloudellisestakin näkökulmasta vailla mieltä antaa asianajotoimistolle toimeksianto kuulematta ensin asianomaisia henkilöitä.”

Viljanen tuntee yli kolme ja puoli vuotta Kittilän asiakirjoja luettuaan kunnan päätöksenteon ”pelisäännöt”.

”Minkähän takia tätä asiaa on käsitelty kunnanhallituksessa salaisella listalla?” hän kysyy – ja vastaa saman tien:

”Jos tarkoituksena on ollut pitää salassa kunnanhallituksen kyseenalainen menettely eli asianomaisten kuulematta jättäminen, niin se ei ainakaan ole laillinen salaamisperuste.”

Viljasen mukaan asian salaamista vaatii korkeintaan ”epäiltyjen” oikeusturva, ja heillä on silloin tietysti oikeus antaa lupa asian julkistamiseen.

Suomen Kuvalehti kysyi keskiviikkona 29. lokakuuta vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampalta, kunnanhallituksen puheenjohtajalta Pekka Rajalalta ja kunnanvaltuuston puheenjohtajalta Aki Nevalaiselta perusteluja ilmeisen lainvastaiselle menettelylle.

SK lähetti kolmikolle tekstiviestin, jossa kertoi laittaneensa kommenttipyynnön sähköpostitse ja pyysi vastausta määräaikaan mennessä.

Ylinampa ja Rajala eivät vastanneet lainkaan.

Nevalainen lähetti toimittajalle keskiviikkona iltapäivällä tekstiviestin:

”Höpö-höpö! Suomen kuvalehti ei päätä koska minä luen sähköpostini. Enkä todellakaan kommentoi yhtään mitään.”

Aki Nevalainen on paitsi Kittilän kunnanvaltuuston puheenjohtaja myös Lapin liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja.

Kuuleminen vaihtelee sen mukaan, kenestä on kyse.

Kuuleminen ei näytä olevan kovassa kurssissa Kittilän kunnan päätöksenteossa – paitsi jos se koskee kuntapäättäjiä itseään.

Törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä syytteeseen asetettu kunnanvaltuutettu Raili Fagerholm (vas) on valittanut Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen siitä, että häntä ei ole kuultu asianmukaisesti ennen kunnanvaltuuston kokousta 31. lokakuuta, jolloin kunnanvaltuusto pidätti syytteeseen asetetut ”osittain päätöksenteosta”.

Todellisuudessa kyseessä ei ollut ”pidättäminen”. Kunnanvaltuusto vain keksi uudelleen voimassa olevat esteellisyyssäännökset, joita pitäisi noudattaa muutoinkin.

Fagerholmia on kuitenkin kuultu ja sen laillisuuteen hallinto-oikeus ottaa aikanaan kantaa.

Fagerholmin valituksen hallinto-oikeudelle tekee mielenkiintoiseksi se, että hän on yksi tutkintapyynnön tehneen Levin Vesihuolto Oy:n hallituksen jäsenistä.

Kittilän päätöksenteossa kuulemismenettely vaihtelee siitä riippuen, kenestä on kyse.

Kunnanjohtaja Anna Mäkelää ei kuultu tilapäisen valiokunnan lopullisesta raportista ennen hänen irtisanomistaan, ei myöskään hallintojohtaja Esa Mäkistä ennen kuin häneltä vietiin hallintosäännön muutoksella kunnanhallituksen sihteerin ja kunnanjohtajan sijaisen tehtävät.

Jos edes kunnanjohtaja esimiehenä ei anna työntekijöilleen mahdollisuutta tulla kuulluksi vakavien syytösten edessä, kaikki kuntastrategiat ovat turhia ja vailla katetta.

Sanna Ylinampa tavoittelee jatkokautta vs. kunnanjohtajana. Hän on yksi neljästä haastatteluun päässeistä hakijoista.

Kunta toimeenpani kaksi hakukierrosta ja hakijoiden joukossa kuntajohtamisen kokemus oli – muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta – olematonta.

Kaikki syytteeseen asetetut Kittilän kuntapäättäjät ovat kiistäneet syyllistyneensä mihinkään rikokseen.

Poliisi ryhtyi tutkimaan Kittilän kunnan päätöksentekoa, kun Suomen Kuvalehden lukija teki poliisille tutkintapyynnön Kittilän laki -jutun (SK 24/2014) perusteella kesäkuussa 2014.