Suomessa on melko paljon ikäihmisten köyhyyttä, arvioi sosiaali- ja terveysministeriö. Kuvituskuva.

Suomessa on melko paljon ikäihmisten köyhyyttä, arvioi sosiaali- ja terveysministeriö. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle

Helsinkiläisen Ville Saarikosken isä on asunut palvelutalossa Haminassa viimeiset neljä vuotta. Käytössä ollut palvelusetelijärjestelmä toimi hyvin tähän kevääseen saakka.

– Alussa isän eläkkeestä kului 80 prosenttia palvelutalon laskun maksuun. Hiljalleen kustannukset ovat kasvaneet niin, että laskuun kului jo 85 prosenttia eläkkeestä tänä keväänä. Ajattelin, että eletään tämän mukaan ja katsotaan tilannetta uudestaan vuoden päästä.

Käänne tapahtui toukokuussa, kun Saarikoski sai Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymältä (Kymsotelta) yllättäen kirjeen. Sen sisältä paljastui päätös uudesta palvelusetelistä.

Palveluseteli on kattanut osan Saarikosken isän palvelutalomaksuista.

– Kirje jäi ensin pöydälle pyörimään, koska siinä kerrottiin, että isälle on myönnetty sataprosenttinen tuki.

2260 euron lasku

Tarkempi tarkastelu paljasti ikävän yllätyksen palvelusetelin arvossa.

– Isäni asiat ovat minulla mapissa tallessa. Huomasin, että isä sai neljä vuotta sitten noin 79 euroa päivässä. Nyt tämä sataprosenttinen tuki tarkoittaisi, että summa on noin 69 euroa päivässä.

Uuden päätöksen myötä Saarikosken isä saa jatkossa päivässä kymmenen euroa vähemmän tukea. Se tarkoittaa käytännössä noin 300 euron lisäystä palvelutalon kuukausilaskun siihen osuuteen, jonka isä joutuu maksamaan omasta pussistaan.

Nyt Saarikosken isän eläke ei enää riitä kattamaan palvelukotimaksua. Tuorein lasku oli 2260 euroa, suurempi kuin käteen jäävä eläke. Ennen lasku on ollut noin 1900 euroa.

– Onko eettisesti oikein, että kysymättä tehdään tukipäätös, jossa kerrotaan, että tuki on myönnetty sataprosenttisesti ja jätetään kirjeen vastaanottajalle vastuu tarkistaa todellinen tilanne? Saarikoski ihmettelee.

"Tässä ei puhuta leikkaamisesta"

Kymenlaaksolaisten sosiaali- ja terveyspalveluita on tuottanut vuoden alusta maakunnallinen Kymsote.

Kymenlaakson kuntien välillä oli ennen sitä erilaisia käytäntöjä palveluasumisessa. Palveluasumisen palveluseteli oli ennestään käytössä Kotkassa, Haminassa ja Kouvolassa, mutta ei Miehikkälässä ja Virolahdessa.

Kymsoten myötä palvelusetelin periaatteita on yhtenäistetty, ja niiden arvoa on tarkistettu porrastetusti tänä vuonna eri puolilla maakuntaa. Etelä-Kymenlaaksossa palvelusetelin arvoa muutettiin keväällä.

Palvelusetelin lähtöarvon laskemisen perustana on käytetty alueen palveluntuottajien keskiarvohintoja. Kymsoten tekemän tarkistuksen yhteydessä palvelusetelin arvo laski kymmenillä vanhuksilla.

– Tässä ei siis puhuta palvelusetelin leikkaamisesta vaan sen arvon uudelleen laskemisesta palvelusetelien yhtenäistämisen yhteydessä.

Lähtöarvot ovat osin jopa korkeampia kuin ennen yhtenäistämistä, Kymsoten asumispalveluiden palvelupäällikkö Mervi Takala selventää.

Kuntien myöntämällä palvelusetelillä voi maksaa yksityisen palveluntuottajan hoivapalveluiden kustannuksia. Palveluasumiseen voi hakea myös Kelan myöntämää eläkkeensaajan asumistukea.

Palveluseteleiden arvon tarkistaminen on kuntien ja kuntayhtymien vastuulla.

– Uskoisin, että tyypillisin aika tarkistaa palveluseteleiden arvoja on kerran vuodessa osana talousarviomenettelyä. Tarkistus voi tapahtua harvemminkin, sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikkö Vuokko Lehtimäki arvioi.

Ville Saarikosken mukaan hänen isänsä palveluasumisen tukea ei tarkistettu kertaakaan neljän vuoden aikana.

STM: ikäihmisten köyhyyttä melko paljon

Palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen palvelusetelin arvot ovat asiakaskohtaisia. Arvo voi olla joko tietty summa tai riippuvainen asiakkaan tuloista.

Sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikön Vuokko Lehtimäen mukaan on vaikea arvioida sitä, kuinka monen vanhuksen eläke tai vastaava tulo riittää asumiskustannuksiin.

– Jos asiakkaan toimeentulo vaarantuu, silloin palvelusetelin arvoa tulee palvelusetelilain mukaisesti korottaa, Lehtimäki toteaa.

Lehtimäen mielestä on valitettavaa, että Suomessa on melko paljon ikäihmisten köyhyyttä.

– Omavastuuosuudet voivat olla aika korkeita asumispaikasta riippuen. Lisäksi asiakas maksaa itse esimerkiksi hygieniatuotteet ja lääkkeet.

Hoitotuki voi pienentää palvelusetelin arvoa

Kymenlaaksossa palvelusetelin lopullinen arvo perustuu kotihoidon maksutaulukon mukaiseen laskelmaan, joka tehdään asiakkaan bruttotulojen pohjalta.

Huomioon otettavia tuloja ovat ansio- ja pääomatulot, eläkkeet ja niihin rinnastettavat jatkuvat etuudet sekä hoitotuki.

Kymsoten asumispalveluiden palvelupäällikkö Mervi Takala ei voi kommentoida yksittäisen asiakkaan tapausta, mutta yleensä palvelusetelin arvoa pienentävät suurentuneet tulot. Yksi syy on uutena tullut tai korotettu eläkettä saavan hoitotuki.

– Jos palveluseteli on myönnetty esimerkiksi viisi vuotta sitten eikä asiakkaan tuloja ole sen jälkeen tarkistettu kertaakaan, voi palveluseteliin tulla isojakin muutoksia, Takala toteaa.

Ville Saarikosken mukaan hänen isänsä tuloissa ei ole tapahtunut muutosta viime vuosina.

Säästöt riittävät vuodeksi

Saarikoski pitää isänsä kohdalla tehtyä ratkaisua kohtuuttomana.

– Ei vanhuksia pidä kohdella Suomessa näin, eikä heidän perillisiään. Toivottavasti keskustelu lähtisi rakentavasti liikkeelle ja kohti laadukkaampaa päätöksentekoa.

Saarikosken isä jatkaa toistaiseksi nykyisessä palvelutalossa asumista.

– Tilillä on vielä vuodeksi rahaa palvelutalossa asumiseen. Isällä on vielä myös asunto, jonka joudumme varmaan jossain vaiheessa myymään rahoittaaksemme asumisen jatkossa.

Saarikoski aikoo selvittää, olisiko isän tilanteeseen muita mahdollisia ratkaisuja.

– Täytyy käydä keskustelua viranomaisten kanssa, että onkohan isältä mahdollisesti jäänyt joku tuki anomatta. Ehkä tähän myös löytyy jokin toinen ratkaisu kuin palvelusetelin käyttö.