Sata lukijaa kertoi Ylelle kokemuksistaan, joissa suostumus seksiin oli epäselvä. Tarinoissa oli painostusta, heräämistä raiskaukseen ja pohdintoja naisten ja miesten rooleista. Yle pyysi kahta asiantuntijaa kommentoimaan tilanteita.

Millaisia kokemuksia suomalaisilla on tilanteista, joissa suostumus seksiin on epäselvä ja seksiä on silti harjoitettu? Kysyimme asiaa lukijoilta. Moni oli herännyt raiskaukseen ja kokenut pelottavaa painostusta.

“Vietin yön tutun pojan luona, jonka kanssa olin harrastanut seksiä aiemmin. Ennen nukkumaanmenoa olin sanonut yksiselitteisesti, että tänä yönä vaan nukutaan. Aamuyöllä poika ryhtyi koskettelemaan ja lopulta penetroitui takaapäin, vaikka en ollut millään tapaa responsiivinen. Olin kuolemanväsynyt. Kyseisen henkilön kanssa pääsi helpommalla, kun ei ryhtynyt väittelemään siitä, kuuluuko seksiä harrastaa, jos on päätynyt viettämään yön toisen luona.

Tajusin vasta jälkeenpäin, että kysehän oli hyväksikäytöstä. Tutun henkilön kanssa jollain tapaa sokaistuu, ja ajattelee, että olisi voinut tehdä jotain toisin – vaikka minähän olin ilmaissut tahtoni jo aiemmin. Mikään ei viestinyt, että olisin muuttanut mieltäni. Kyseinen poika on päiväsaikaan täysverinen feministi, mutta kunnioitus naisia kohtaan vaikuttaa unohtuvan täysin, kun vietti vie."

Ilona

Useimmat vastaukset kyselyyn tulivat naisilta. Naisten tarinoissa toistui kaksi tyypillistä kokemusta. Kymmenkunta vastaajaa kertoi, kuinka he ovat heränneet siihen, että mies on yhdynnässä heidän kanssaan. Mies ei ole lopettanut pyynnöistä huolimatta tai nainen ei ole saanut sanottua mitään.

Sukupuoliyhteys nukkuvan ihmisen kanssa on rikoslain mukaan raiskaus. Vuoteen 2011 asti tällainen teko oli rikoslaissa määritelty “pakottamiseksi sukupuoliyhteyteen”. Se kuulosti lievemmältä.

Nykyisen rikoslain mukaan raiskauksesta tuomitaan, jos on sukupuoliyhteydessä ihmisen kanssa, joka ei tiedottomuuden tai muun avuttoman tilan vuoksi pysty ilmaisemaan tahtoaan. Toinen määritelmä raiskaukselle on se, että väkivallalla tai sen uhalla pakottaa toisen sukupuoliyhteyteen.

Kysyimme yllä kerrotun Ilonan ja 5 muun lukijan tarinaan kommentteja kahdelta asiantuntijalta, Tukinaisen juristilta Riitta Silveriltä ja Amnestyn Suomen-osaston asiantuntijalta Pia Puu Oksaselta. Näin he kommentoivat Ilonan kertomusta:

Riitta Silver:

–Jo nykyisen rikoslain 20 luvun 2. momentin mukaan raiskauksesta tuomitaan se, joka käyttämällä hyväkseen sitä, että toinen tiedottomuuden tai muun avuttoman tilan takia on kykenemätön puolustamaan itseään tai muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan, on sukupuoliyhteydessä hänen kanssaan.

–Nämä ovat sellaisia raiskauksen muotoja, joissa minun nähdäkseni tuomitsemiskynnys on noussut. Näissä vaaditaan melkein aina ulkopuolista asiantuntemusta: terveydenhuollon lausuntoa tai henkilötodistelua.

Pia Puu Oksanen:

–Tilannehan on ollut pläkkiselvä: suostumusta ei ole ollut. Teko on erityisen loukkaava, koska se osoittaa naisen typistämistä pelkäksi oman nautinnon välineeksi. Naisen persoonalla tai oikeastaan ihmisyydellä ei ole väliä. Tekijä mitätöi toisen henkilön seksuaalisen itsemääräämisoikeuden.

Näin toimitukselle kirjoitti nimimerkki Kuntoutuja:

“Heräsin yhdynnästä henkilön kanssa, jolle olin sanonut useaan kertaan EI samana iltana. Kärsin sen jälkeen traumanjälkeisen stressihäiriön oireista. Paniikkia, ahdistusta, masennusta, unettomuutta. Mielialan vaihteluita.

Käyn terapiassa, koska en tahdo olla paska äiti. Onneksi on Kelan kuntoutusterapia. Raiskauksen uhri ei ole ainut uhri. Hänen mielenterveyden järkkymisestään kärsii myös hänen perheensä. En ole tehnyt rikosilmoitusta, sillä miten todistan rikoksen? Hänen sana vastaan minun.”

Kuntoutuja

Riitta Silver:

–Jos joutuu tällaisen teon kohteeksi, oikeudessa voi olla merkitystä sillä, miten on on toiminut tilanteen jälkeen. Kannattaa heti mennä poliisin puheille tai soittaa hätäkeskukseen ja mennä lääkäriin. Ja kannattaa heti hakea apua: soittaa naapurin ovikelloa tai puhua taksikuskille.

Pia Puu Oksanen:

–Uskon, että joitain tällaisia tekoja voisi ehkäistä, jos suostumuksen puute lisättäisiin raiskauksen määritelmäksi. Ihmiset ehkä ymmärtäisivät paremmin, mitä seurauksia on sillä, että mitätöi toisen ihmisen oman nautintonsa välineeksi. Yhteiskunnassa keskusteltaisiin siitä, mitä on seksuaalinen itsemääräämisoikeus ja mitä suostumus tarkoittaa.

–Suostumuksen lisääminen ei tarkoittaisi vain muutaman sanan lisäämistä, vaan myös suostumuksen kriteerejä. Jo nyt oikeudessa käsitellään suostumusta, mutta siltä puuttuvat selkeät kriteerit. Uudessa laissa oleellista olisi kertoa, milloin suostumusta ei ole. Lakimuutoksen lisäksi tarvitaan tietenkin valistusta.

Riitta Silver pohtii, onko suostumuksen lisääminen raiskausmääritelmään riittävää ja peräänkuuluttaa seksuaalirikoksia koskevan lainsäädännön kokonaisvaltaisempaa uudistamista. Hän työskentelee Raiskauskriisikeskus Tukinaisen juristina. Pekka Tynell / Yle

Suostumuksesta ja sen puutteesta keskustellaan Suomessa kiivaasti, koska vaatimukset rikoslain muuttamiseksi ovat voimistuneet. Eduskunnan naisverkosto, kansalaisaloitekampanja Suostumus2018 sekä useat nais- ja ihmisoikeusjärjestöt vaativat, että suostumuksen puute lisättäisiin raiskauksen määritelmäksi rikoslakiin. Ruotsissa hallitus on jo päättänyt (siirryt toiseen palveluun) vastaavasta lakimuutoksesta.

Naislukijoiden vastauksissa toinen tyypillinen tarina oli kertomus painostuksesta: nainen kieltäytyi tai alistui miehen painostaessa seksiin. Mies joko ei kunnioittanut kieltäytymistä tai ei kertomuksen perusteella välittänyt siitä, että nainen ei näyttänyt haluavan seksiä. Moni kertoi painostuksesta ja väkivallasta parisuhteessa. Myös muutama mies kertoi painostuskokemuksista.

Pia Puu Oksanen kannattaa suostumuksen puutteen lisäämistä raiskauksen määritelmään. Hän on Amnesty Internationalin Suomen-osaston sukupuoleen ja seksuaalisuuteen perustuvan syrjinnän asiantuntija. Nella Nuora / Yle

"En olisi halunnut, mutta kieltäytyminen ei ollut vaihtoehto"

“On ollut tilanteita, joissa sanaton painostus hiljaisuutena on ollut valtava. En olisi halunnut, mutta kieltäytyminen ei ollut vaihtoehto, ikäänkuin ei olisi ollut mahdollisuutta sanoa ei. Pelkää torjutuksi tulemista, mutta samalla maalaa kauhukuvaa mielessään tilanteesta, jossa ei haluaisi olla. Lopulta elää kauhukuvan.

Yhteiskunnan käsityksiä ja asenteita on muutettava. On luotava yhteiskunta, jossa toisen pakottaminen seksiin sanoilla tai sanoitta ei ole hyväksyttävää.”

Aleksandra

Riitta Silver:

–Moni lukija kertoi tilanteista, joissa sanaton painostus on ollut valtava. Niissä kyseessä on henkinen väkivalta. Kyse voi olla lähisuhdeväkivallasta, vaikka sanallista tai fyysistä väkivaltaa ei ole. Näin vähillä tiedoilla ei tietenkään voi sanoa, arvioitaisiinko tekoa oikeudessa raiskaukseksi vai ei.

Pia Puu Oksanen:

–Jos henkilö joutuu pelkäämään sitä, mitä kieltäytymisestä seuraa, kyse ei ole suostumuksesta. Tässä on tärkeää arvioida, millainen prosessi tai tekojen sarja on takana. Henkisessä painostuksessa on tärkeää tajuta, että se on yksi osa sitä väkivaltaa.

Näin kysyttiin Kysyimme lukijoilta 4.3. julkaistun jutun yhteydessä kokemuksia “epäselvästä suostumuksesta” seksiin.

Kysymys kuului: Millaisia kokemuksia sinulla on tilanteista, joissa on ollut epäselvää, haluavatko molemmat seksiä vai eivät, ja seksiin on päädytty?

Kyselyyn tuli 97 vastausta.

Monissa kertomuksissa kuvattiin pelkoa, jonka vuoksi ei pystynyt sanomaan "ei".

"Aikaisemmassa seurustelusuhteessani kumppanini murjotti ja syyllisti minua, jos en harrastanut hänen kanssaan seksiä. En sitä olisi halunnut. Kerran, hän otti minusta kiinni ja painoi seinää vasten samalla kun sanoin ei nyt, hän ei tätä jostain syystä ottanut tosissaan. Sanoi vaan että tykkään kuitenkin.

On myös seksiasentoja, joista minulle jäi huono olo ja traumat, mutta en niiden aikana voinut sanoa mitään, koska kumppanini henkinen väkivalta minua kohtaan oli niin ahdistavaa.

On hankalaa kaikki

Riitta Silver:

–Sellaisia tilanteita, joissa merkittävä painostus on jatkunut pitkään, ei meillä riittävästi ymmärretä rikosprosessissa. Se koskee poliiseja, syyttäjiä, oikeusavustajia, tuomareita ja lautamiehiä. Tällaisissa tapauksissa olisi oleellista, että käytetään terveydenhuollon asiantuntemusta.

–Lääkäri voi antaa lausunnon siitä, että reidessä on mustelma. Trauma- tai psykoterapeutti voi antaa lausunnon siitä, miten trauma on vaikuttanut uhrin käytökseen ennen tekoa, sen aikana tai teon jälkeen. Asiantuntija voi avata myös sitä, miksi uhri esimerkiksi ei ole tehnyt ilmoitusta tai on tavannut edelleen tekijää. Se voi selittyä muun muassa traumalla.

Pia Puu Oksanen:

–Suomen lainsäädäntö on heikkoa tilanteissa, joissa taustalla on pitkä prosessi. Meidän lainsäädäntömme arvioi yksittäisiä tekoja. Silloin voi jäädä hämäräksi, millainen henkinen tai jopa fyysinen väkivalta on edeltänyt tekoa. Ensimmäisessä teossa on saatettu käyttää fyysistä väkivaltaa, mutta seuraavassa ei tarvitse, koska uhri pelkää.

Kolmas usein toistuva vastaus Ylen kyselyyn oli miehen tarina, jossa kuvattiin “harmaata aluetta”. Miehet pohtivat sitä, että jotkut naiset haluavat että heidät “otetaan” – tai muuten he eivät miesten mielestä ole kiinnostuneita. Osa miehistä piti suostumuskeskustelua outona ja pelkäsi sen vievän hyvänlaisen jännitteen seksistä tai johtavan perättömiin ilmiantoihin.

Yksikään kyselyyn vastannut nainen ei ollut huolissaan siitä, että suostumuksesta puhuminen tai sen edellyttäminen pilaisi romantiikan tai seksin jännityksen. Toisaalta yksikään mies ei kertonut tilanteesta, jossa hän on aloittanut sukupuoliyhteyden nukkuvan tai sammuneen naisen kanssa.

"Jos rupeat kyselemään, nainen menettää mielenkiintonsa"

"Välillä vastakkainen sukupuoli ei sano sanallista suostumusta. Tämä pelottaa, jos huomionkipeä nainen ottaisi tämän mahdollisuutena eikä henkilökohtaisen turvan lisäämisenä. Loppujen lopuksi suurin osa raiskauksista kohdistuu naisiin ja raiskauksen määritelmä on monelle epätarkkaa. Katumus ei saisi olla laskettavissa raiskaukseksi.

Esimerkiksi jos nainen tajuaa, ettei viimeöinen mies nosta omaa statustaan, ainoa mahdollisuus on valehtelu raiskauksesta. Näissä tilanteissa tarvitaan oikeusturvaa syytettyjä kohtaan. Sitä ei saa, jos uusi laki tulee voimaan. Tämä pelottaa ja ahdistaa lainsäädännössä. Miten tällaisissa tilanteissa saadaan valheellinen raiskausilmoitus todistettua vai onko syytetty täysin 100% leimattu raiskaajaksi loppuelämäkseen?"

TT

Riitta Silver:

–Meillä on korkeimman oikeuden ennakkotapaus, jonka mukaan seksuaalirikosasioissa asianomistajan kertomus ei koskaan yksin riitä. Aina tarvitaan muutakin todistelua. Ei ketään viedä vankilaan pelkän tarinan perusteella. Sen verran olen lukenut oikedenkäyntiaineistoja, että syytetyt tai tuomitutkaan eivät koskaan omasta mielestä ole syyllisiä. Omaa toimintaa koetetaan aina selitellä.

Pia Puu Oksanen:

–Suostumus selventäisi lainsäädäntöä, mutta se on määriteltävä lainsäädännössä. Tutkimusten mukaan valtaosa seksuaalirikoksista jää ilmoittamatta ja tuomitsematta. Selkeä suostumuksen määrittely toisi selkeyttä sekä lainsäädäntöön että oikeusturvaa uhreille.

Osa miesvastaajista pohti sitä, haluavatko kaikki naiset edes sitä, että mies kyselee suostumuksen perään.

“Kaksi eri naista nimenomaan etukäteen on kertonut, että haluaa sitten että "otat" hänet. Että jos rupeat kyselemään siinä asian edetessä, hän menettää mielenkiintonsa. Näin tietysti etukäteen voi ajatella suostumuksen olevan olemassa, mutta ymmärrän myös sen, että ei on ei missä vaiheessa tahansa. Mutta miten tällaisen naisen seksuaalisuus toteutuu? Mitä ilmeisimmin kyseessä ei ole aivan yksittäistapaus, kun kaksi olen tavannut enkä ole mikään mahdoton naistenmies.”

MakeG

Riitta Silver:

–Tätä en halua juristina kommentoida: kaikkia asioita ei voi ratkoa rikoslain avulla. Herää lähinnä kysymys, miksi vastaajan on vaikea ymmärtää tilanteita ja puhua kumppanin kanssa.

Pia Puu Oksanen:

–Peräänkuulutan mittakaavan ymmärtämistä. Kansallisen rikosuhritutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan 43 000 naista kokee seksuaalista väkivaltaa Suomessa vuosittain ja Euroopan perusoikeusviraston mukaan (siirryt toiseen palveluun) 58 000. Vuonna 2016 poliisille ilmoitettiin 1017 tapausta ja syyttäjälle näistä päätyi vain 686 tapausta.

–Tuomioita tuli 158 kappaletta eli 15,5 prosenttia tapauksista, jotka tulivat poliisin tietoon. Määrä oli murto-osa teoista, jos ne suhteutetaan esimerkiksi rikosuhritutkimuksen tietoihin. Minusta pitää olla enemmän huolissaan siitä, että nämä naiset saavat oikeutta kuin siitä, että jonkun mielikuva seksuaalisesta jännitteestä menee.

–Vastauksessa näkyy myös vallitseva kulttuuri ja valtajärjestelmä. Naisen kuuluu edelleen monien mielestä olla puhtoinen ja viaton. Hänen haluttavuutensa saattaa kärsiä, jos hän on liian aktiivinen. Niin naisten kuin miesten pitää pystyä puhumaan haluista ja seksistä häpeilemättä.

Vastausten mukana oli myös kertomuksia, jotka eivät edusta mainittuja kolmea päätyyppiä. Vain yksi mies kertoi tilanteesta, jossa suostumuksen epäselvyys oli jäänyt häiritsemään häntä. Näin Jarmo kirjoitti:

–Kesken aktin yhdyntä alkoi sattua tyttöystävääni. Hän ei kuitenkaan sanalla tai eleellä ilmaissut minulle tilanteesta. Se paljastui minulle vasta jälkeenpäin. Häpeällistä, etten huomannut omasta kumppanistani halua keskeyttää. Se kuvastaa kuitenkin, miten vaikeaa voi olla tulkita suostumus tai sen puute.

Vaikka kyselyssä ei tätä asiaa kysytty, muutama mies ja nainen kertoivat, että suostumus on aina selvää, tai muuten seksiin ei ryhdytä.

–Ei ole kokemuksia epäselvästä suostumuksesta. Jos tilanne olisi epäselvä, ei tietenkään seksiin päädytä ennen kuin se jotenkin selviää – vaikka herran tähären puhumalla asiasta!", kirjoitti eräs mies.

Tarinat on julkaistu nimimerkeillä tapausten herkkyyden vuoksi.

Lisää aiheesta:

Analyysi: Seksin pitää olla vapaaehtoista

A: studio: Pitäisikö raiskauslakiin lisätä suostumuksen puute?

Ruotsi haluaa lakiin, että suostumus pitää ilmaista