Politiets Efterretningstjeneste (PET) flyttede i begyndelsen af 2017 en dansk-tyrkisk mand og hans familie i akut sikkerhed - i såkaldt safe house - fordi PET mente, at der var en konkret og alvorlig trussel mod manden. En trussel, der skulle være politisk motiveret.

Det bekræfter flere af hinanden uafhængige kilder over for DR Nyheder.

DR Nyheder har i dele af denne research samarbejdet med Sveriges Radio, og nu fortæller manden for første gang sin historie. Det gør han for at få politikerne til at forstå situationens alvor.

DR Nyheder møder manden foran en biograf i et sjællandsk storcenter. Han ønsker at være anonym af hensyn til familiens sikkerhed, så DR Nyheder har valgt at kalde ham Mehmet.

- Der er nogen, der vil slå dig ihjel

En aften i starten af 2017 bankede efterretningstjenesten på hos Mehmet, der åbent er tilhænger af prædikanten Fethullah Gülen, som den tyrkiske regering anklager for at være hjernen bag kupforsøget i Tyrkiet i sommeren 2016.

Mehmet og familien havde netop rejst sig fra middagsbordet.

- Der kommer to civile betjente og ringer på. De viser deres identitetskort fra PET. Den ene siger, at han er fra sikkerhedsafdelingen, den anden er fra efterretningsafdelingen, fortæller Mehmet i et interview med DR Nyheder.

- Vi sætter os ind i stuen, og en af dem siger: "Der er nogen, der vil slå dig ihjel i weekenden". Jeg siger: "Joker I?" De siger: "Nej, det er meget alvorligt". Jeg bliver lidt chokeret, siger den dansk-tyrkiske mand.

Truslen var ifølge DR’s kilder angiveligt politisk motiveret, men det har ikke været muligt for DR at få bekræftet, hvem der præcis stod bag truslen.

Ifølge manden fik familien at vide, at de havde få minutter til at forlade deres bopæl, og at de bare skulle være væk i nogle dage. De måtte hverken tage computer, telefon eller kreditkort med, fortæller han.

Den dansk-tyrkiske familie er stadig meget påvirket af situationen, og manden tænker tilbage på hele safe house-situationen, "som om de var med i en film".

Den tyrkiske prædikant Fethullah Gülen bor i USA. Den tyrkiske regering har beskyldt ham for at stå bag kupforsøget i Tyrkiet i 2016. (Foto: CHARLES MOSTOLLER © Scanpix)

Truslen blev afværget

Familien blev flyttet i såkaldt safe house, hvor deres ophold flere gange blev forlænget af PET og endte med at vare i mere end ti dage. Det konkrete antal dage oplyser DR Nyheder ikke af hensyn til familiens sikkerhed.

Familien opholdt sig på to forskellige adresser i Danmark, fordi den første adresse angiveligt ikke var sikker nok.

- Efter noget tid sagde PET: "Vi vil gerne fortælle dig, at truslerne mod dig er overstået. I kan vende tilbage til jeres normale liv. Måske har du nogle spørgsmål, men du får ikke svar på dem alle." De sagde, at det var et politisk motiv, fortæller manden.

Mehmet og hans kone er tyrkiske statsborgere og har tyrkiske pas. De kom til Danmark for et par årtier siden og har permanent opholdstilladelse i Danmark.

Læs også : Özlem Cekic blev truet med Tyrkiets 'stikkerlinje': Jeg er helt rystet

Til DR Nyheder fortæller Mehmet, at han de seneste år har modtaget adskillige trusler med henvisning til sin politiske overbevisning.

Hvad er din motivation for at stå frem med historien nu? PET rådede dig jo til at lade være?

- Jeg håber, at politikerne komme på banen. At de er klar over, hvad vi oplever. Jeg kan ikke rejse til Tyrkiet. Jeg ville blive anholdt, siger han.

Mehmet er blandt andet overbevist om, at hans familiemedlemmer får meget svært ved at anskaffe sig nye tyrkiske pas, når deres nuværende pas snart udløber.

Bekymrede venner

Flere af Mehmets venner blev i starten af 2017 bekymrede, da de ikke kunne få fat i familien. Et vennepar besluttede derfor at melde familien savnet på den lokale politistation.

- Vi kunne ikke få fat på min ven. Vi prøvede at kontakte ham flere gange, men han svarede ikke på vores telefonopkald. Til at starte med var vi rolige. Så begyndte vi at blive lidt bekymrede, fortæller vennen i et interview med DR Nyheder.

Ifølge vennen tog han forbi Mehmets adresse, men da ingen lukkede op, valgte han at gå til politiet.

Først fik vennen at vide, at der skulle gå mindst 24 timer, før politiet kunne melde en person savnet. Men vennen insisterede på, at noget var galt, så politiet undersøgte sagen nærmere.

- Så kom der en anden betjent og sagde, at de havde kontakt til ham, og at han havde det godt. Vi skulle ikke bekymre os, og han ville kontakte os, når han fik mulighed for det, siger vennen.

Vennen bekræfter, at Mehmet var væk i mere end ti dage.

DR Nyheder har kontaktet politiet, der ikke har nogen kommentarer til vennens fortælling.

PET: Ingen kommentarer

DR Nyheder har også kontaktet PET for at få svar på en række spørgsmål i sagen, herunder den generelle sikkerhedssituation for tyrkere i Danmark.

Det har PET ikke ønsket at svare på. Til DR Nyheder skriver de, at ”PET kommenterer ikke på konkrete sager.”

Heller ikke Justitsministeriet har ønsket at kommentere sagen.

Ekspert: Ikke uden risiko at være Gülen-tilhænger

Historien skriver sig ind i en række af eksempler om dansk-tyrkere, som har oplevet at modtage trusler eller blive angivet til de tyrkiske myndigheder efter det mislykkede militærkup i Tyrkiet i midten af juli 2016.

Ekspert i tyrkiske forhold ved Dansk Institut for Internationale Studier Jakob Lindgaard kender ikke den konkrete sag.

Men han påpeger, at det generelt kan være risikabelt for tyrkere i Danmark og andre europæiske lande at støtte netop prædikanten Fethullah Gülen og kritisere Tyrkiets præsident, Recep Erdogan.

Recep Erdogan har været Tyrkiets præsident siden 2014. (Foto: Ümit Bektas © Scanpix)

- Hvis du lige pludselig ikke kan rejse hjem, eller du risikerer at blive anholdt, når du lander i for eksempel Istanbul. Eller hvis du er meget prominent eller kritisk over for Erdogan og måske ligefrem risikerer bortførelse, eller det der er værre, så er der selvfølgelig en risiko involveret i det. Det er der ingen tvivl om, siger forskeren.

Jakob Lindgaard peger blandt andet på en sag fra Kosovo fra marts i år, hvor seks personer med formodet tilknytning til Gülen-bevægelsen blev fløjet ud af Kosovo af den tyrkiske efterretningstjeneste. Noget som både EU og Kosovos ombudsmand efterfølgende kritiserede.

Læs også : Tyrkisk ambassade i Danmark indrømmer overvågning

Herhjemme er det kommet frem, at herboende tyrkere kunne videregive oplysninger om Gülen-tilhængere på en særlig telefonlinje.

Samtidig blev flere tyrkisk-danske skoler hængt ud på lister som værende "Gülens terrorskoler".

- Hvis du ser på listerne fra Danmark, hvis du ser på den stikkerlinje, der var, og hvis du ser på de her tilfælde af mulige bortførelser, der har ophav i de tyrkiske myndigheder, så er det ikke uden risiko at være Gülen-medlem, heller ikke i Danmark, siger han.

PET har tidligere på året oplyst, at tre personer er sigtet i Danmark for at have overtrådt den milde spionparagraf ved at have anmeldt herboende personer til de tyrkiske myndigheder på grund af deres eventuelle tilknytning til Gülen-bevægelsen.