Selv om Forsvarsministeriet i sommeren 2004 modtog dokumentation for, at fanger risikerede mishandling i irakisk politis varetægt, lod ministeriet i de følgende år den danske Irak-bataljon deltage i tilfangetagelser af irakere, som blev udleveret til politiet. Og ministeriet hemmeligholdt dokumentationen for fangemishandlingen. Det var på et tilsynsbesøg i Al Makil-fængsel i Basra i juni 2004, at den danske Irak-bataljon fik indblik i det lokale politis brutale metoder. Otte ud af 15 fanger fortalte, at de var blevet mishandlet af politiet, og flere kunne fremvise objektive tegn på mishandling i form af ar, brændemærker og beskadigede legemsdele.

Den danske bataljons militærjurist, der deltog i tilsynet, Kurt Borgkvist, siger, at fangerne efter hans opfattelse talte sandt: »Mit indtryk var, at det var helt normalt, at de var blevet banket til en eller anden tilståelse hos politiet.«

Ingen af de otte fanger hørte efter militærjuristens vurdering direkte under dansk ansvar, men den danske bataljon havde ifølge egne opgørelser på det tidspunkt udleveret 113 fanger til det lokale politi. Forsvarsministeriet var derfor klar over, at eventuelle oplysninger om irakisk fangemishandling var alvorlige, og ministeriet havde få uger forinden givet Forsvarskommandoen ordre til omgående at indberette ethvert »overgreb på en tilbageholdt, uanset om denne har været i dansk varetægt eller ej«.

Rapport overstreget

Oplysningerne om mishandlingen blev skrevet ind i en tilsynsrapport til Forsvarsministeriet. Men da Folketingets Forsvarsudvalg bad daværende forsvarsminister Søren Gade (V) udlevere rapporten, overstregede hans ministerium alle oplysninger om mishandling. Det skete med den begrundelse, at oplysningerne ville kunne skade det dansk-irakiske samarbejde.

Menneskerettighedseksperter understreger, at internationale konventioner forbyder medvirken til fangeudlevering, hvis der er risiko for, at fangerne bliver torteret.

»De her oplysninger forrykker hele diskussionen om fangeudleveringer. Hidtil har vi diskuteret, hvorvidt forsvaret burde have vidst, at der var risiko for tortur i irakisk varetægt. Nu ved vi med sikkerhed, at de meget tidligt i forløbet kendte til den risiko. Alligevel handlede man ikke på oplysningerne og forholdt endda oplysningerne for Folketinget med en meget tvivlsom begrundelse,« siger jurist i Amnesty, Claus Juul.

Det har ikke været muligt for Information at komme i kontakt med Søren Gade.