En stor gruppe asylansøgere nægter at tage turen hjem, selv om Danmark har afvist deres ansøgning om asyl og givet dem besked om at forlade landet. I stedet vælger de en hverdag på et asylcenter med ganske få penge på lommen og uden mulighed for at blive en del af det danske samfund.

Sådan har hverdagen set ud for 106 afviste asylansøgere i mere end fem år – 20 af dem har endda været strandet i det danske asylsystem i over ti år.

Det viser en opgørelse fra Rigspolitiets Nationale Udlændingecenter (NUC), som Berlingske har fået aktindsigt i.

Og med det øgede asylpres på Danmark vil gruppen af afviste asylansøgere, der vælger at blive i landet, vokse yderligere i løbet af den kommende tid, vurderer centerchef Richard la Cour, NUC:

»En del af de lande, der er fremherskende i øjeblikket, er de lande, vi har problemer med, og det vil selvfølgelig påvirke antallet af udlændinge i aktuel udsendelsesposition,« siger Richard la Cour.

Tilbage i august, da asyltallet begyndte at stige, var størstedelen af ansøgerne syrere og eritreere – nationaliteter, der i næsten alle tilfælde får tilkendt asyl.

Som året gik, ændrede asylpresset karakter, og et stigende antal iranere, irakere og afghanere fandt vej til Danmark. Muligheden for, at de får godkendt anmodningen om asyl, er væsentligt mindre.

Siden 2009 er antallet af personer i den såkaldte »udsendelsesposition« steget markant. Hvor der dengang var 510 afviste asylansøgere, var der 17. februar i år ifølge opgørelsen fra NUC 1.364 afviste asylansøgere, som ikke umiddelbart kunne sendes hjem.

Den største gruppe er iranere, der udgør 162 af de afviste asylansøgere, efterfulgt af somaliere, russere og afghanere.

Danmark kan ikke sende folk hjem

Richard la Cour peger på, at der kan være mange årsager til, at det ikke er muligt at udsende afviste asylansøgere til hjemlandet. Er der ikke et samarbejde mellem Danmark og modtagerlandet, er en tvungen hjemsendelse stort set umulig.

Det samme gælder statsløse og personer på tålt ophold, som står til dødsstraf eller tortur i hjemlandet.

»Hvis der er én, der ikke vil hjem, og vi har et modtagerland, der ikke vil tage imod deres statsborger, så er det rigtigt svært. Vi kan ikke bare dumpe folk. Der er eksempelvis Irak og Iran, der ikke vil acceptere at tage de afviste asylansøgere hjem, og derfor ender en del af dem med at opholde sig her,« siger Richard la Cour.

I dag bor størstedelen af de afviste asylansøgere på landets asylcentre og modtager en grundydelse på knap 50 kroner om dagen. Med den nyligt vedtagne asylpakke er reglerne dog lavet om.

Fremover skal de afviste asylansøgere indkvarteres på særlige udrejsecentre med ugentlig meldepligt hos politiet, madordning og otte kroner i lommepenge om dagen. Samtidig vil det blive nemmere for politiet at frihedsberøve asylansøgere, der står til udsendelse, end det er i dag, oplyser Richard la Cour.

EL: Der må være en grænse

Enhedslistens udlændingeordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, kalder problemstillingen med de afviste asylansøgere »vanvittigt svær.«

»Hvis man har fået afslag på asyl, skal man naturligvis rejse ud. Men der er altså nogle mennesker, der ikke kan udsendes med tvang. Spørgsmålet er så, hvor længe vi som samfund kan acceptere, at folk sidder passivt og venter i et juridisk tomrum. Der bliver nødt til at være en øvre grænse for, hvor længe, vi kan lade mennesker sidde i den her situation,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Hvis man sætter en øvre grænse, som du foreslår, vil mange kritiske røster nok pege på, at antallet af personer i aktuel udsendelsesposition vil stige, fordi folk blot skal være tålmodige for at opnå asyl?

»Det er jo netop derfor, det er et svært dilemma. Men ikke desto mindre er det uacceptabelt, at der er mennesker, der kan sidde her i så mange år. På et eller andet tidspunkt må man give op og lade de her mennesker blive en del af det danske samfund – også for, at de kan forsørge sig selv,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Hun peger samtidig på, at ventetiden kan få betydning for de afviste asylansøgeres mentale helbred:

»Vi risikerer, som vi før har set med irakerne, at folk bliver så syge af ventetiden, at de ender med at få tildelt en humanitær opholdstilladelse. Når vi når dertil, er folk bare så nedbrudte, at de aldrig kommer til at bidrage til det danske samfund,« siger Enhedslistens udlændingeordfører.

Nej, nej og atter nej fra DF

Dansk Folkeparti afviser dog blankt et loft over, hvor længe afviste asylansøgere må være strandet i Danmark.

»Jeg tænker nej, og nej. Og så tænker jeg nej igen. Det er en rigtigt dårlig idé,« lyder det fra udlændingeordfører Martin Henriksen (DF).

»Det er det samme som at sige: »prøv at høre, nu træffer vi en afgørelse, og hvis du er utilfreds med den, så kan du bare sidde her i lang tid og være utilfreds med den, og så får du din vilje på et tidspunkt.« Hvis man laver sådan en øvre grænse, så er det lige præcis dét, man siger til folk. Så nej, jeg klapper ikke i mine hænder over det her ufatteligt dårlige forslag,« siger han.

»Når myndigheder har vurderet en sag på baggrund af den lovgivning, der er vedtaget i Folketinget, så er den ikke længere. Man kan altid blive berørt af nogle af de her historier, men man bliver nødt til hele tiden at holde det op imod, hvad det betyder at lempe på reglerne,« siger han.

Martin Henriksen peger på mere kriminalitet og flere ghettoer som følge af øget indvandring – og han understreger, at hvis det står til Dansk Folkeparti, »bør der strammes endnu mere op.«

Det har ikke været muligt at interviewe udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) om de afviste asylansøgere.

I en skriftlig kommentar til Berlingske slår ministeren dog fast, at der ikke er udsigt til, at reglerne vil blive lempet:

»Jeg vil gerne slå helt fast, at man skal ikke kunne nægte at rejse og så blive belønnet med en opholdstilladelse. Det er fuldstændigt urimeligt. De skal respektere afgørelsen og forlade landet,« lyder beskeden fra Inger Støjberg til afviste asylansøgere.

Hun understreger samtidig, at hjemsendelsen af de afviste asylansøgere i fremtiden skal stå højere på den politiske dagsorden:

»Regeringen har gennemført en række initiativer med henblik på at styrke udsendelsesindsatsen. Og den er ved at kigge på mulighederne for at samtænke indsatsen på udsendelsesområdet med blandt andet regeringens udviklings- og handelspolitik. Så det er et område, vi i regeringen har stort fokus på,« skriver Inger Støjberg.