Hvis man engang imellem undrer sig over milliardærens Donald Trumps succes som præsidentkandidat for Det Republikanske Parti, så skal man overvære hans seneste stunt over for tusindvis af vælgere forleden.

Forleden slog Trump et slag for julen og for alle julens traditioner. For amerikanerne har i årtier ikke ønsket hinanden »glædelig jul«, men vælger det neutrale »glædelig helligdag«.

»Når jeg bliver præsident, så bliver det ændret. Stol på det. Så vil der overalt hænge skilte, der ønsker »glædelig jul« – i indkøbscentre og på offentlige gader og veje. Slut med »glædelig hellidag«, sagde Donald Trump til de begejstrede tilhørere i Washington D. C.

Hver eneste gang vækker den republikanske præsidentkandidat vælgernes begejstring med en lille hverdagsting, der har vakt irritation i årevis i amerikanernes bevidsthed. I det her tilfælde, at jul ikke er jul, men »bare en helligdag«. Nu er genoplivningen af julen blevet døbt »Donalds ho-ho-ho« med henvisning til julemandens latterhilsen, når han forlader Grønland for at sende gaver ned gennem primært de amerikanske skorstene.

Trump rammer den hvide under- og middelklasse, som føler sig kørt over af en rig overklasse, der bestemmer alt. Og så en række religiøse minoriteter, der afgør, om jul hedder jul, eller det »bare« er endnu en helligdag. Selv om traditionen faktisk er gammel i USA og ikke er et knæfald for muslimerne, som man automatisk ville tro det i Europa, så er det en del af det politisk korrekte landskab i USA at indføre en række ord, der omskriver det, man fejrer.

Kritikerne af »glædelig hellidag« siger, at det kun er de kristne, der bøjer sig for de andre. Det hedder stadig »Hannukah« på jødernes helligdag, og muslimer, buddhister og hinduer og andre har bevaret deres oprindelige navne på helligdagene.

Men julen er strøget af listen, når man hilser på hinanden. I indkøbscentre og andre steder bliver man mødt med gigantiske juleudstillinger, hvor der står »happy holiday«. Julen er fraværende i skrift, selv om den langt fra er det i udsmykningen.

Trumps juleleg kan give bagslag

Selv om de mere intellektuelle amerikanere griner af Trumps »jule-love« og siger, at det aldrig bliver til noget, for hvordan vil han tvinge forretninger til at skilte med julen, så har denne lille sætning vakt begejstring i kristne kredse. Og man skal ikke tage fejl af én ting. Donald Trump lavede det her stunt i forbindelse med, at der blev stillet spørgsmålstegn ved hans kristne overbevisning.

Derfor tilføjede han også ved vælgermødet, at han ikke alene tror på Gud og på Jesus, men at bibelen også er hans yndlingsbog.

Nu er der et »ups« i alt det her. Kvikke hoveder har fundet Trumps jule-tweets frem fra de seneste år. Der står »glædelig helligdag« indtil i år. Hans julekort til sine forretningsforbindelser står der »glædelig helligdag« på. Og i hans tidligere TV-program »The Apprentice« ønsker han sine seere »glædelig helligdag«.

Som en kommentor sagde det: »Husk nu Donald, at det vigtigste ved at være politisk kandidat er at kunne huske, hvad man har gjort og sagt tidligere. For det bliver man også stillet til regnskab for«.