Da erhvervsminister Brian Mikkelsen (K) præsenterede de skattelettelser på aktier og investeringer, som blev gennemført i november som en del af erhvervspakken, beskrev han det som »et kæmpe gennembrud for, at almindelige mennesker investerer i danske virksomheder«.

Kort efter kom erhvervslivets minister i Børsen for skade at sige, at afkastet af investeringerne for eksempel kunne give disse almindelige mennesker mulighed for »at købe en lækker Lamborghini«. Brian Mikkelsen beklagede det senere som et »skidt og skævt eksempel«.

Men noget tyder på, at eksemplet ikke var så skidt endda.

Erhvervspakkens skattelettelser vil nemlig helt overvejende komme de absolut rigeste danskere til gode. Det konkluderer Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE-rådet) i en ny analyse. Mens regeringen og Dansk Folkeparti forhandler om nye skattelettelser i forbindelse med næste års finanslov, har AE regnet på de konkrete effekter af de skattelettelser, der allerede er blevet vedtaget med erhvervspakken for en måned siden.

For mere end 90 procent af danskerne vil pakkens skattelettelser betyde en konkret skattelettelse på mindre end 200 kroner om året. Omvendt gunstige er reglerne for den rigeste ene procent af danskerne, der kan se frem til en gennemsnitlig årlig skattegevinst på 5.300 kroner om året. De 1.000 danskere, der med en gennemsnitlig årsindkomst på mere end 27 millioner kroner tjener allerflest penge, vil i snit kunne barbere 80.ooo kroner af deres årlige skatteregning.

AE-rådets analyse er baseret på fremskrivninger, som Finansministeriet har foretaget i forbindelse med regeringens udspil. AE-rådet understreger, at de konkrete tal, ligesom andre økonomiske fremskrivninger, er behæftet med en vis usikkerhed.

Tidlige overvismand Torben M. Andersen er ikke i tvivl om, at skattelettelserne på aktier og investeringer vil øge den generelle ulighed i samfundet. Faktisk hører det til sjældenhederne, at gevinsten ved skattelettelser fordeler sig så skævt.

»Man kan måske grave historiske eksempler på lettelser af beskatningen af kapitalindkomst, der i endnu højere grad har begunstiget de allerrigeste. Men det er meget markant det her,« vurderer Torben M. Andersen.

Erhvervsaftale

Skattelettelserne er en del af erhvervs- og iværksætteraftalen, regeringen gennemførte i november med støtte fra De Radikale og Dansk Folkeparti.

Som en del af aftalen kan danskerne fremover sætte 50.000 kroner ind på en såkaldt ’aktiesparekonto’, der kun beskattes med 17 procent. Forligskredsen kan vælge at optrappe beløbsloftet gradvist frem mod 2022, hvor det vil være 200.000 kroner.

Regeringen har begrundet kontoen med, at den skal få flere danskere med almindelige indkomster til at investere deres opsparinger i aktier og således skabe afkast til sig selv og bidrage med kapital til erhvervslivet. Det er dette element i aftalen, Brian Mikkelsen beskriver som »et gennembrud for almindelige danskere«.

En anden væsentlig skattelettelse i aftalen er indførelsen af en ny fradragsordning for investeringer i små og mellemstore virksomheder. Privatpersoner vil fremover kunne trække investeringer i små og mellemstore virksomheder for op til 800.000 kroner fra i skat.

Grafen viser de forskellige indkomstgruppers (percentiler) mulige skattegevinst ved regeringens erhvervspakke: 25. percentil: indkomst: 173.900 kr, Gns. skattegevinst: 0 kroner

indkomst: 173.900 kr, Gns. skattegevinst: 0 kroner 50. percentil: 273.000 kr, skattegevinst: 100 kr

273.000 kr, skattegevinst: 100 kr 75. percentil: 401.700 kr, skattegevinst: 100 kr

401.700 kr, skattegevinst: 100 kr 95. percentil: 684.000 kr, skattegevinst: 300 kroner

684.000 kr, skattegevinst: 300 kroner 96. percentil: 732.900 kroner skattegevinst: 400 kroner

732.900 kroner skattegevinst: 400 kroner 97. percentil: 801.000 kroner, skattegevinst: 400 kroner

801.000 kroner, skattegevinst: 400 kroner 98. percentil: 905.200 kroner, skattegevinst: 600 kroner

905.200 kroner, skattegevinst: 600 kroner 99. percentil: 1.104.900 kroner, skattegevinst: 800 kroner

1.104.900 kroner, skattegevinst: 800 kroner 100. percentil: 2.784.300 kroner, skattegevinst: 5.300 kroner

I regeringens oprindelige udspil fremgik det, at investorfradraget maksimalt kunne give en skatterabat på 60.000 om året. Men efter den endelige aftale vil det, ifølge AE-rådet, være muligt at spare op til 157.000 kroner om året i skat, hvis det nye fradrag udnyttes til fulde.

Analysechef i AE-rådet Jonas Schytz Juul vurderer, at aftalen vil bidrage markant til at øge uligheden. Dels er det først og fremmest de rigeste danskere, der investerer i aktier, dels skal man investere meget store summer for at opnå store skattebesparelser, forklarer han.

»Vores beregninger viser, at denne her aftale i praksis vil være en meget stor skattelettelse til meget velhavende personer, mens effekterne for de ’almindelige lønmodtagere’, som regeringen selv fremhævede, er begrænsede,« siger Jonas Schytz Juul.

’Markant ulighedsskaber’

Ifølge professor ved Aarhus Universitet og tidligere formand for Det Økonomiske Råd, Torben M. Andersen, er der ingen tvivl om, at de nye skatteregler vil øge den generelle ulighed i samfundet.

Torben M. Andersen mener tilmed, at det er særdeles tvivlsomt, om en aktiesparekonto vil få flere almindelige lønmodtagere på aktiemarkedet. De studier, der er lavet af såkaldt ’passive opsparere’ – der lader opsparingen blive på bankkontoen i stedet for at investere den – viser nemlig, at skattetryk- og regler langtfra er blandt de primære årsager til, at folk ikke investerer.

»Der er nogle helt andre årsager, der afholder den brede befolkning fra at investere i aktier og værdipapirer. Undersøgelser viser, at det meget sjældent skyldes snævre skatteregler,« forklarer Torben M. Andersen.

Fakta: Erhvervspakkens skattelettelser Den Erhvervspakke – eller ’Aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer’ – regeringen gennemførte med støtte fra De Radikale og Dansk Folkeparti består af en lang række forskellige elementer. Fra nye regler om deleøkonomi til afgiftslettelser på campingpladser. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har undersøgt den del af aftalen, der sænker skatten på aktier og investeringer. Erhvervspakken indeholder skattelettelser på aktier og investeringer for i alt 800 millioner kroner. Hovedparten gives gennem følgende initiativer: Aktiesparekonto: Giver hver enkelt dansker mulighed for at overføre op til 50.000 kroner til en investeringskonto. Afkastet af investeringerne beskattes med blot 17 procent. Efter planen vil beløbsloftet løbende blive hævet, indtil det ender på 200.000 kroner i 2022.

Giver hver enkelt dansker mulighed for at overføre op til 50.000 kroner til en investeringskonto. Afkastet af investeringerne beskattes med blot 17 procent. Efter planen vil beløbsloftet løbende blive hævet, indtil det ender på 200.000 kroner i 2022. Investorfradrag: Med investorfradraget kan privatpersoner fradrage halvdelen af investeringer på op til 800.000 kroner i små og mellemstore virksomheder. Investerer man gennem en såkaldt iværksætterfond, er det muligt at trække yderligere halvdelen af investeringer på op til 250.000 kroner fra.

Ambitionen om at inkludere en større andel af befolkningen på aktiemarkedet kan ellers være udmærket, vurderer den tidligere overvismand. Men det gør man allerede ret effektivt i Danmark ved, at de fleste menneskers pensionsopsparinger bliver investeret i aktier og værdipapirer. Så de fleste danske lønmodtagere er allerede »små kapitalister«, forklarer han.

»Det udvander jo den klassiske opdeling af folk i lønmodtagere og kapitalister, at de fleste danskere på sin vis er medejere af diverse virksomheder, fordi deres pensionsopsparinger er investeret. Det er en måde at aktivere folks opsparing på uden at øge uligheden. Tværtimod skaber det mere lighed, fordi flere får andel i det generelle kapitalafkast,« forklarer Torben M. Andersen.

S: De facto topskattelettelse

Finansordfører for Socialdemokratiet, Benny Engelbrecht, ser erhvervspakkens skattelettelser som et eksempel på, at regeringen og Dansk Folkeparti »sniger topskattelettelser ind ad bagdøren«.

Der er nemlig ingen tvivl om, at skattelettelserne først og fremmest gavner de absolut mest velhavende danskere, mener Benny Engelbrecht.

»Dette her er jo ikke bare en topskattelettelse. Det er en top-top-topskattelettelse, der først og fremmest kommer den allerrigeste procent til gode,« siger han.

Særligt skuffet er Benny Engelbrecht over, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til aftalen, efter at partiet gentagne gange har erklæret, at de ikke vil hjælpe regeringen med at lette skatten for de rigeste danskere.

»Det her står i modsætning til, hvad Dansk Folkeparti helt eksplicit har meldt ud om skattelettelser i toppen,« siger han.

Erhvervsminister Brian Mikkelsen har ikke ønsket at stille op til interview med Information. Men i en mail skriver ministeren:

»Jeg er rigtig glad for, at vi med aftalen om en erhvervs- og iværksætterpakke har taget en række initiativer, der kan bidrage til at skabe en mere aktiv investor- og aktiekultur herhjemme.« Brian Mikkelsen tilføjer, at »aktiesparekontoen er noget, alle danskere får gavn af, ikke kun dem med høje indkomster«.