Inger Støjberg (V) har ikke tænkt sig at give statsborgerskab til en statsløs, der er født og opvokset i Danmark, hvis Politiets Efterretningstjeneste forinden har vurderet, at personen kan være til fare for Danmarks sikkerhed.

»Det er vi jo sådan set forpligtet til nu, men jeg kan også lige så godt sige, at det bliver ikke med mig som minister,« sagde udlændinge- og integrationsministeren, da hun blev interviewet af Information ved et arrangement på Folkemødet.

Siden har Støjberg afvist at uddybe sine udtalelser over for Information. Men det står klart, at ministeren henviste til FN’s »Konvention om Begrænsning af Statsløshed« fra 1961, der giver en lempeligere adgang til statsborgerskab for unge statsløse, der er født og opvokset i Danmark. Kun hvis de unge statsløse er dømt for en forbrydelse mod statens sikkerhed eller idømt en fængselsstraf på mindst fem år, kan de undtages konventionens retskrav på statsborgerskab.

Gang på gang har Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative fremført, at det er uacceptabelt, hvis en ung statsløs kan få tildelt statsborgerskab, selv om vedkommende er i PET’s søgelys. Alligevel er det under Inger Støjbergs forgængere sket tre gange siden 2011, at Folketinget har tildelt statsborgerskab til herfødte unge statsløse, selv om PET forinden havde advaret om, at de pågældende kunne være til fare for Danmarks sikkerhed.

»Jeg kunne jo også forsøge at få ændret reglerne. Det ville nok være det første, jeg ville prøve at ty til,« tilføjede Inger Støjberg på Folkemødet.

Ifølge seniorforsker Eva Ersbøll fra Institut fra Menneskerettigheder er det »bemærkelsesværdigt«, hvis ministeren med sin udtalelse lægger op til i givet fald at bryde med konventionen. Eva Ersbøll hæfter sig derfor ved, at ministeren tidligere har gjort klart, at hun vil prøve at ændre på reglerne.

Men spørgsmålet er så, om ministerens forsøg har reel udsigt til at få blåstemplet en dansk praksis over for statsløse, der er født og opvokset her og siden kommet i PET’s søgelys, og som søger om statsborgerskab. Det får hun svært ved, vurderer Eva Ersbøll.

»Det rum, der måtte være til ændringer inden for konventionen, er efter min mening ret snævert,« siger hun.

»Jeg tror ikke, at Inger Støjberg ville kunne få ændret fortolkningen af konventionen, så det vil være i orden at følge den nuværende ordning og give afslag på dansk statsborgerskab til en statsløs person, der er i PET’s søgelys. Ikke hvis ansøgeren er født og opvokset her som statsløs og dermed beskyttet af konventionen,« fortsætter Eva Ersbøll.

Den norske løsning

Det er ikke offentligt kendt, hvor meget der skal til, før PET sætter søgelyset på en person og vurderer, at vedkommende kan være til fare for landets sikkerhed. Af en betænkning fra det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg fra 2012 fremgår det dog, at PET opererer med forskellige kategorier, der retfærdiggør, at tjenesten indsamler og bearbejder personoplysninger.

Én kategori er således personer, der er mistænkt for en forbrydelse, som PET har til opgave at efterforske. Herunder hører også personer, som endnu ikke er mistænkt, men hvor PET undersøger, om der er grundlag for en mistanke. En anden kategori er personer, som ikke selv er eller har været mistænkte, men som f. eks. optræder som såkaldte bipersoner til målpersoner, der er mistænkte. Det kan være familie, venner eller omgangskreds.

Som Information tidligere har beskrevet, har Inger Støjberg tilbage i marts under en forespørgselsdebat i Folketinget oplyst, at regeringen er i dialog med FN om Danmarks udfordringer med statsløsekonventionen.

»Udlændinge- og Integrationsministeriet og Udenrigsministeriet har således på embedsmandsniveau haft et møde med UNHCR, hvor problemstillingen er blevet rejst og også regeringens syn på statsløsekonventionen er blevet præsenteret, og vi er i fuld gang med at forsøge at løse de udfordringer, som statsløsekonventionen giver,« sagde ministeren og tilføjede:

»Jeg kan sige så meget, at dialogen med UNHCR (FN’s Højkommissariat for flygtninge, red.) efter vores opfattelse er positiv, og nu afventer vi udfaldet af den proces.«

Måske er det baggrunden for Inger Støjbergs udtalelser på Folkemødet om, at det ikke bliver med hende som minister, at en statsløs får statsborgerskab, hvis PET vurderer, at ansøgeren kan være til fare for landets sikkerhed.

Ifølge Informations oplysninger skulle der således være ’noget på vej’, men det har ikke været muligt at få nærmere oplyst fra ministeriet, hvad resultatet af dialogen med UNHCR kan blive. Heller ikke pressetalskvinde Elisabeth Haslund fra det danske UNHCR-kontor ønsker at komme nærmere ind på, hvad der aktuelt forhandles om:

»Vi arbejder på at nå frem til en fælles forståelse. Vi har indledt en konstruktiv dialog og håber på, at vi kan nå til en fælles forståelse,« er alt, hvad hun vil sige.

Et bud på, hvad forhandlingerne kan føre til, har været den såkaldte norske løsning. Den går kort fortalt ud på, at i sager, hvor efterretningstjenesten har en konkret mistanke og en konkret efterforskning i gang mod en ansøger, kan behandlingen af en ansøgning sættes i bero, indtil sagen er afgjort ved en domstol.

Ifølge Eva Ersbøll vil ’den norske løsning’ kunne være i overensstemmelse med konventionen. Men løsningen er tiltænkt en helt anden situation end de tre tilfælde, hvor statsløse i PET’s søgelys i kraft af FN-konventionen har fået dansk statsborgerskab, og som Inger Støjberg ikke vil gentage som minister.

I Norge forudsætter man ifølge Eva Ersbøll, at den pågældende skal være under efterforskning for kriminalitet med en strafferamme på fem år eller mere for forbrydelser mod staten. I så fald er det antagelsen, at en ansøgning ville kunne stilles i bero med henblik på, at det konkrete strafbare forhold blev afgjort ved domstolene, men Norge har aldrig haft en sådan sag i praksis.

»Ingen har kunnet finde tilsvarende sager fra de andre nordiske lande. Norge har således aldrig haft en sag om en statsløs, der var omfattet af FN-konventionen og i efterretningstjenestens søgelys. I en femårsperiode har Norge kun haft fire sager med almindelige ansøgere, som ansås for at kunne udgøre en sikkerhedsrisiko. Det var ikke sager om norskfødte unge statsløse. Desuden er der i modsætning til Danmark en klagemulighed i Norge. Alle fire sager har været anket, en sag er blevet omgjort, mens en anden stadig verserede i januar 2018.«

I lørdagens Radio Information bragte vi indlandsredaktør Anton Geists interview med Inger Støjberg fra Folkemødet i Allinge. Interviewet kan høres herunder og begynder 1 minut og 42 sekunder inde.

Læs også Højesteret nedsætter godtgørelser til statsløse