Arbejdsgivere himler stadig op om, at de mangler faglært arbejdskraft, men der er stadigvæk 100.000 ledige danskere. Ansæt Peter frem for Piotr, og lad være med at udhule danske løn- og arbejdsvilkår.

Vi har ca. 100.000 ledige danskere i Danmark. Det er et faktum, at langt de fleste af disse både vil og kan være med i det arbejdende fællesskab. Alligevel hører vi gang på gang på arbejdsgivere, der beklager sig over, at de ikke kan få den arbejdskraft, de efterspørger, og derfor er nødt til at hente arbejdskraft i udlandet Men det er på tide at få skyklapperne af og tage et kig på de danske ledige, der står klar til at sætte vækkeuret og snøre skoene.

Der er gang i hjulene igen, ingen tvivl om det. Efter en finanskrise og en stagnation, så er der optimisme at spore. Og der er rigtig nok brancher, hvor der virkelig mangler hænder som f.eks. i landbruget og visse steder i byggeriet. Men omvendt er der stadig brancher og fag, hvor danske ledige bestemt kunne træde til og gøre en forskel i hverdagen.

Men er der så ikke en del af arbejdsstyrken i Danmark, der ikke kan arbejde fuld tid, vil nogen måske indvende? Og jo – en del af de 100.000 ledige har rigtig nok ikke fuld arbejdsevne. Men der har vi jo heldigvis en lang række gode muligheder. Fleksjob for eksempel, hvor kompetencerne passer med det ledige arbejde, men hvor et fuldtidsarbejde af fysiske årsager ikke er realistisk. Her kan danske virksomheder spille en meget større og vigtig rolle i at hjælpe mennesker på kanten af arbejdsmarkedet tilbage til arbejdslivet, samtidig med at man får dækket et arbejdskraftsbehov

For slet ikke at nævne muligheden for at tage en lærling, eller en lærling mere. Vi har i dag 10.000 unge, der står håbefulde i lærepladskø. Hvis virksomhederne tog flere af disse lærlinge – unge og voksne – ville vi igen slå to fluer med ét smæk. Mere arbejdskraft og flere faglærte. Det kan ingen da være imod.

Jeg er selv direktør for en arbejdsgiverorganisation, men er ikke bleg for at sige højt, at det er tydeligt, at alt for mange arbejdsgivere bruger påstanden om ”mangel på arbejdskraft”, som en ulden undskyldning for at udhule dansk løn- og arbejdsvilkår ved at ansætte Piotr frem for Peter.

Min påstand understøttes bl.a. af, at tal fra Beskæftigelsesministeriet viser, at kun 1,3 pct. af de arbejdsgivere, som hævder at søge forgæves efter folk, har spurgt hos jobcenter, a-kasse eller fagforening, som ellers er de naturlige platforme at søge på. I stedet vælger man at annoncere arbejdet i udlandet.

Danmarks velstand er afhængig af, at flest mulige mennesker bidrager til vores fællesskab gennem arbejde. Når danske virksomheder i dag klarer sig godt, så skyldes det i høj grad de grundpiller, som vores velfærdssamfund er bygget op af; gratis uddannelse og efteruddannelse, der giver veluddannet arbejdskraft. Et gratis sundhedsvæsen – der hjælper syge eller tilskadekomne medarbejdere tilbage på fode igen hurtigt. En overordnet infrastruktur i vores samfund, der gør det muligt at drive virksomheder uden for mange bump på vejen. Og sådan kunne jeg blive ved.

Derfor er det også på sin plads, at virksomhederne, særligt i opgangstiderne, tager deres del af ansvaret for, at vores velfærdssamfund hænger sammen. At flest mulige tjener en ordentlig hyre og betaler deres skat her i landet. Så hold op med at slå danske stillinger op i østeuropæiske aviser.