Ministeren vil sætte en grænse for fravær i gymnasiet, men det møder ikke jubel hos gymnasieelever.

Har en elev mere end 15 procents fravær, skal SU'en ryge. Sådan lyder et af flere initiativer fra undervisningsminister Merete Riisager, Liberal Alliance, der vil sænke gymnasieelevers fravær. Men det er ikke den rette vej at gå, mener flere elever.

Oliver Theodoor Feldvoss, der er formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, DGS, i Storkøbenhavn, mener, at man bør fokusere på præventive samtaler frem for at sanktionere. Han har selv 32,44 procent i fravær som HF-elev, men det er der ifølge ham en god forklaring på.

- Jeg er i gang med at tage en uddannelse, men jeg er samtidig i gang med at gå ind i de voksnes rækker og blive dannet, og det gør jeg for eksempel ved frivilligt arbejde i Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, og det får jeg noget fravær på, og jeg er også i et kursistråd, siger han til TV 2.

Ikke tale om dårligt signal

Flere af hans medstuderende bakker ham op. Eugéne Sokol har et fravær på 19 procent. Han siger, at han hellere vil læse relevant stof inden for software i sin fritid, som han planlægger at skulle studere på universitetet, og derfor gider han til tider ikke møde op til undervisning.

- Nogle gange gider jeg ikke, fordi jeg kan det i forvejen, siger han.

Oliver Theodoor Feldvoss har fået trukket sin SU, fordi han er inaktiv. Han mener ikke selv, at det er et dårligt signal at sende som talsperson at have så højt et fravær.

- Det kan godt være, at det er et dårligt signal at sende. Men hvis jeg samtidig sender et signal om, at jeg er viljestærk, jeg kæmper, og jeg laver noget, og jeg møder op til mine eksamener og kommer ud med et fint snit - og jeg også får snakket med om nogle af de her initiativer og får bekæmpet udspil fra staten, som vi som elever synes er fjendske, så synes jeg egentlig ikke, det er et dårligt signal at sende, så synes jeg, jeg gør det vigtige, siger han.

'Fraværet er skredet'

Undervisningsminister Merete Riisager mener dog, at fraværet er "skredet", som hun fortalte til Jyllands-Posten, der først skrev om de fem initiativer, hun vil indføre for at sænke fraværet.

- Der kan også nogle steder opstå en manglende respekt for ens egen tid og andres tid, hvis man ikke møder op på den uddannelse, man har fået betalt af andre, siger hun til TV 2.

Ministeren vil blandt andet have, at gymnasier fra næste skoleår ensartet registrerer, når eleverne ikke kommer til timerne. Hvert enkelt gymnasium skal derudover sætte et mål for, hvor meget elevernes fravær skal nedbringes, og fraværet skal offentliggøres på gymnasiernes hjemmesider.

Kontrol og SU-trussel skal stoppe pjæk i gymnasier

Rigid grænse bør ikke være løsningen

Men en barre på 15 procent er ikke vejen frem, mener Jens Phillip Yazdani, som er formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning.

- Der kan være mange årsager til, at man ikke kommer i skole om morgenen som ung elev, og de årsager skal vi lokalisere, så vi kan udbrede dem. Det kan være, at man er stresset som ung, bøvler med problemer derhjemme eller har en depression. De udfordringer skal vi løse, siger han og tilføjer:

- Vi løser det ikke ved at sætte en rigid grænse og sige, at fraværet skal ned.

Der er tidligere blevet forsket i årsagerne til fraværet. I 2015 udkom rapporten 'Ungdomsprofilen 2014', som viste, at 7 ud af 10 af landets gymnasieelever havde haft fravær inden for en periode på 30 dage. Meget af det handlede ikke blot om sygdom, da 32 procent angav, at det var direkte pjæk, 30 procent træthed og 18 procent dårligt humør.