Dyb økonomisk krise og historisk modstand blandt danskerne afskrækker ikke udenrigsminister Kristian Jensen (V), der fastholder, at Danmark skal med i euroen. Resten af blå blok afviser.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Magnus Barsøe, f. 1981, er debatredaktør på Finans. Han er kandidat i erhvervsøkonomi fra Handelshøjskolen i København og har suppleret med en journalistisk masteruddannelse på City University London. Magnus har tidligere arbejdet med erhvervsstof hos Financial Times og avisen City A.M. i London. Han var forretningskonsulent på et digitalt reklamebureau i et par år, før han gik ind i journalistikken. Magnus har fast siddeplads på Lyngby Stadion og er overraskende glad for Excel.

Udenrigsminister Kristian Jensen (V) slår fredag fast, at Danmark – på trods af eurozonens dybe økonomiske krise og den historisk lave opbakning fra danskerne – skal med i den europæiske møntunion.

Et politisk stormvejr raser om euroen, som 19 af 28 EU-lande bruger, i kølvandet på gældskrisen, og de månedlange forhandlinger om en græsk redningspakke afslørede splittelse mellem euroens kernelande, Frankrig og Tyskland.

Alligevel toner ministeren og næstformanden i Venstre nu rent flag: Danmark hører hjemme i euroen.

»Når jeg ser på euroen udefra, er det dog givet, at Danmark – en dag – skal være medlem«, skriver udenrigsminister Kristian Jensen i en kronik på Finans. Det skal ske, når euroen »finder sine ben« efter den græske gældskrise, skriver han.

»Så vil man kunne se, at det ikke var euroen, men græsk uansvarlighed, der frembragte problemerne. Euroen udstillede dem blot. Euroen var ikke årsagen, men budbringeren. Og man skal som bekendt ikke skyde budbringeren.«

Ministeren står isoleret i blå blok. De Konservative er skeptiske, mens Liberal Alliance og Dansk Folkeparti blankt afviser dansk euromedlemskab.

»Euroen er en dødssejler, som jeg håber, at vi aldrig nogensinde bliver en del af,« siger Søren Espersen, udenrigsordfører for Dansk Folkeparti.

Møntunionen forlængede og forværrede finanskrisen i de sydeuropæiske eurolande, mener han, fordi euroen bandt landene i en alt for stærk valuta, der svækkede deres konkurrenceevne.

»Jeg troede, at Venstre var klar over, at euroen er en dårlig ide, og at danskerne afviser den. Det er en Kristian Jensen-drøm, som ikke har nogen gang på jorden. Han skulle hellere beskæftige sig med noget, der er mere realistisk i sin embedstid som udenrigsminister.«

Kristian Jensens udmelding kommer, mens euroen lider under historisk dårlig opbakning blandt danskerne. Den seneste måling, som analyseinstituttet Voxmeter foretog for Ritzau sidste år, viste, at et flertal på 65 procent ville stemme nej, mens 24 procent ville stemme ja.

Rundspørger foretaget af Danske Bank og Wilke for Jyllands-Posten giver samme klare overvægt til nej-siden.

Det er slet »ikke givet«, at Danmark skal med i euroen, siger De Konservatives EU-ordfører Rasmus Jarlov.

»Jeg vil ikke afvise, at euroen kommer i en tilstand, hvor det bliver aktuelt, men det har i bedste fald meget lange udsigter.«

Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) annoncerer fredag datoen for en folkeafstemning om bl.a. det europæiske politisamarbejde. Men euroen, som ikke nævnes med et ord i regeringsgrundlaget, er ikke på dagsordenen.

»Danmark skal ikke deltage i euroen – hverken nu eller i fremtiden,« siger Liberal Alliances EU-ordfører Christina Egelund.

»Euroen gaber over store og forskellige økonomier, hvilket gør det umuligt at føre en samlet finanspolitik. Den suppedas skal vi ikke drage Danmark ind i.«

Politikerne har to gange spurgt danskerne om euromedlemskab ved folkeafstemninger, og begge gange har vælgerne afvist det. Først med Maastrict-traktaten i 1992 og sidenhen i år 2000, hvor 53,2 pct. stemte nej.