Læsesalene holder lukket. Forelæsningerne er blevet digitale. Og den fysiske kontakt med kammeraterne er forsvundet som billige fadøl i fredagsbaren.

Det er virkeligheden for mange danske studerende lige nu. Den kombination får rigtig mange til at føle sig alene i coronakrisen, og det kan få store konsekvenser for gennemførelsen på uddannelserne.

Så klar er meldingen fra Danske Studerendes Fællesråd (DSF), der repræsenterer cirka 160.000 danske studerende.

- Der er enormt meget, som er vendt fuldstændig på hovedet og er en kæmpe omvæltning i forhold til et almindeligt studieliv. Det påvirker rigtig mange, siger formand Johan Hedegaard Jørgensen.

Hvis man bor på et værelse, danner det ramme for ens seng, ens stue og ens kontor på samme tid. Johan Hedegaard Jørgensen, formand for Danske Studerendes Fællesråd

Især de studerende, der i forvejen havde det svært socialt, har det ifølge formanden dårligt lige nu. Og de ellers socialt velfungerende risikerer med isolationen at ende i samme gruppe.

- Vi frygter, at flere vil blive forsinkede, at flere vil have brug for at tage en pause på den anden side, eller at flere i sidste instans vil falde fra, siger Johan Hedegaard Jørgensen.

Knap hver fjerde har følt sig corona-alene

De studerende er langt fra ene om at føle sig corona-alene.

Om undersøgelsen Forskningsprojektet kører på Institut for Statskundskab ved Aarhus Universitet, er støttet af Carlsbergfondet og har Epinion som dataindsamler. Gennem daglige spørgeskemaundersøgelser til cirka 500 danskere udregner forskerne andelen i stikprøven, der udviser tegn på et specifikt symptom, udviser en bestemt adfærd eller udtrykker en bestemt holdning. Efter 1. april er det cirka 250 danskere, der bliver spurgt dagligt. Andelene vægtes på baggrund af en række variable (geografi, uddannelse, alder, boligtype, størrelse på husholdning og ideologisk tilhørsforhold) for at kunne generaliseres til den brede del af den danske befolkning. Kilde: Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet

Det viser en undersøgelse ved Aarhus Universitet. Siden krisens begyndelse har forskerne dagligt studeret danskernes adfærd, holdninger og vaner.

Til spørgsmålet "Føler du, at du står alene i den nuværende coronasituation?" har 23 procent svaret "ja" fra 25. marts til 2. april. 2.966 personer har deltaget i undersøgelsen.

Michael Bang Petersen er professor ved Institut for Statskundskab og står bag undersøgelsen. Han er overrasket over, hvor hurtigt følelsen af at være alene har vist sig.

- Det ser ud til, at folk har haft svært ved at omstille sig til en situation, hvor de skal forsøge at opretholde en social kontakt, mens den fysiske kontakt skal forsvinde, siger Michael Bang Petersen.

Isolerede unges følelser ligner indsattes

Ida Koch er psykolog med speciale i supervision og psykoterapi og har mange års erfaring med børn og unge.

Hun siger, at alle mennesker har brug for tæt kontakt i form af berøringer og dialog. Men især for de unge er kontakten med netværket afgørende.

- Det er unge mennesker, der går på café og til fredagsbar og dater og alt det, som hører ungdomslivet til. Det er de i meget høj grad afskåret fra, siger psykologen, der i mange år har været ekstern lektor i kriminologi på Københavns Universitet.

Fra fængselsforskningen af blandt andet isolationsfanger ved forskerne, at mange faktorer spiller ind, når den fysiske og sociale frihed bliver mindre.

Mentalt kan det føre til tristhed og sløvhed, ligesom tilstanden kan vise sig ved søvnbesvær og omvendt døgnrytme. Den nedsatte frihed kan derudover føre til problemer med koncentrationen og påvirke indlæringen.

Ida Koch forklarer, at danskernes isolation lige nu slet ikke er lige så omfattende som fangernes, men at man stadig kan bruge erfaringerne fra forskningen.

- Vi ser de samme påvirkninger, men i en meget mindre grad, siger Ida Koch, der dog frygter et større pres på psykiatrien efter krisen.

5 råd: Sådan tilrettelægger du din hverdag som studerende Byg din egen struktur og skab en fast rytme Gør noget aktivt Gør noget sammen med andre Gør noget med mening Acceptér det, du ikke kan gøre noget ved Rådene er udarbejdet af Uddannelses- og Forskningsministeriet. De kan læses i fuld længde på ministeriets hjemmeside her.

Værelser bliver soveværelser, stuer og kontorer

Ifølge Johan Hedegaard Jørgensen fra DSF kæmper en del studerende i forvejen med præstationspres, periodisk ensomhed, angst og studiestress.

- Og det bliver jo værre i en situation, hvor man er isoleret. Det, der normalt er med til at give en pause fra oplevelsen af ensomhed eller anspændthed, bliver mindre tilgængeligt, siger han.

Kombinationen mellem hjemmestudier og de ofte beskedne SU-boliger skaber ifølge formanden fine vækstforhold for alene-følelsen.

- Hvis man bor på et værelse, danner det ramme for ens seng, ens stue og ens kontor på samme tid. Og det kan være en kæmpe udfordring at sidde inden for de samme små vægge ret lang tid ad gangen, siger Johan Hedegaard Jørgensen.

Han mener, at det er meget vigtigt med klar kommunikation til de studerende lige nu.