– När vi betalar för public service då investerar vi i vår demokrati, säger demokratiminister Alice Bah Kuhnke (MP).

Lagrådsremissen från regeringen bygger på det förslag från public servicekommittén som kom i höstas. Den nya public serviceavgiften ska vara individuell och tas ut som en skatt.

Obligatorisk avgift för alla över 18

I dag ska varje hushåll betala 2 400 kronor per år i avgift för att ha tv- och radiomottagare hemma, det som i dagligt tal kallas tv-licens. För ensamhushåll innebär det nya systemet nästan halverad kostnad, förutsatt att man tidigare inte struntat i att betala tv-licensen.

Den nya avgiften blir, enligt regeringens förslag, drygt 1 300 kronor per år för alla som fyllt 18 år och har en beskattningsbar förvärvsinkomst på över 13 600 kronor i månaden. Den ska betalas vare sig man har en TV-apparat eller inte. För de som tjänar mindre än så blir avgiften reducerad.

Bah Kuhnke uppger att det nya systemet innebär en förenkling eftersom man slipper skicka ut fakturor.

– Det blir stora fördelar för personer med låga inkomster, säger Bah Kuhnke.

Ska skiljas från statsbudgeten

Hon pekar på att det finns omkring 90 000 personer med obetalda TV-avgifter hos kronofogden i dag.

Public service tv och radio beräknas få ungefär lika mycket pengar som i dag. För att politiker inte ska försöka styra programinnehållet föreslås att pengarna hålls åtskilda i statsbudgeten och att public servicebolagens sändningstillstånd blir åtta i stället för dagens sex år.

”Förstärkning av public service”

Regeringen föreslår dock, till skillnad från public servicekommittén, att det första sändningstillståndet som ges under det nya systemet år 2020 ska vara i tio år. Därefter ska perioderna vara åtta som kommittén föreslagit.

– Det är en förstärkning av oberoendet för public service, säger Bah Kuhnke.

Under perioden ska politikerna inte kunna ändra public serviceavgiften.