10 tecken som avslöjar en civil polisbil – lär dig knepen

Tycker du att bilen bakom beter sig konstigt? Det kan vara en civil polisbil och här är tecknen som avslöjar polisernas smygande. Lägg detaljerna på minnet så slipper du se blåljusen tändas i backspegeln.

Det finns många yttre tecken som avslöjar en civil polisbil. Ibland finns det extraljus, dolda blåljus, bilens ägare (Rikspolisstyrelsen), extra yttre backspegel, extra backljus, dragkrok, med mera.

Det är lätt hänt. Du lyssnar på en bra låt på bilstereon och utan att tänka på det glider du kanske tillfälligt upp i 10–15 km/h över hastighetsgränsen. Först när du ser de blinkande blåljusen i backspegeln inser du ditt misstag, som kan kosta flera tusenlappar.

Hastighetsgränserna ska naturligtvis efterlevas. De finns där av en orsak och vid dåligt väder kanske man måste hålla en ännu lägre hastighet än den som är angiven på skyltarna.

Förutom att hålla koll på din hastighet finns det en del kännetecken som gör att du kan undvika civila polisbilar. Du har säkert hört en del av dessa tips förut men nedan har vi listat tio punkter som avslöjar om det är en civil, omålad polisbil som du har framför eller bakom dig.

1) Extraljus i grillen. Civila polisbilar har, precis som målade utryckningsfordon, ibland extraljus i fronten. Nyare bilar hos trafikpolisen har dock inte extraljus för att vara mera diskreta och inte avslöjas i förhand.

2) Blåljuslampor. En civil polisbil har flera uppsättningar med blinkande blåljus monterade. De sitter i mitten, nedtill på vindrutan, och/eller i grillen, i sidobackspeglarna och i bakrutan samt under bakre kofångaren. Mörka rutor gör att blåljusen som regel inte syns annat än när de blir belysta av starkt ljus, då kan man se en blå reflex. När blåljusen tänds är det för sent att kolla hastighetsmätaren…

3) Dragkrok. Många polisbilar, målade och civila, är förberedda för att kunna dra släp. Beroende på bilmodell kan dock dragkroken vara dold.

4) Extra backljus. Återigen känner vi igen civila polisbilar på den utrustning som även finns på de målade bilarna: extra backljus. De brukar bestå av ganska horisontella, diskreta lampor som sitter i vardera hörnet i nedre delen av stötfångaren. Civila polisbilar har ibland också en extra backspegel på den högra, yttre backspegeln (ungefär som på körskolebilar). Blåljusen har sedan några år LED-teknik, vilket gör dem ännu mindre och diskretare än de var förut.

(Listan fortsätter under bilden nedan).

Civila polisbilar har båda främre och bakre blåljus som vid normal belysning är svåra att upptäcka. Men även när de är släckta kan man ibland skymta en blå reflex i bakrutan eller i grillen/vindrutan. När blåljusen är påslagna råder det ingen tvekan.

På bilden en civil Volvo V90 polisbil, här sitter blåljusen lodrätt bakom griller och är svåra att upptäcka när de är släckta.

I "foten" på sidobackspeglarna på Volvo V90 sitter framåtriktade blåljus. När de inte är påslagna syns inte den blå färgen. Den här tjocka foten är en av få detaljer som går att upptäcka när man tittar i backspegeln för att avgöra om det är en civil polisbil som ligger bakom.

5) Extra antenner. Polisen är helt beroende av sin kommunikationsutrustning och äldre bilar hade synliga antennspröt. Vilket dock inte är fallet på nyare polisbilar med Rakel-systemet. Rakel behöver som regel inte större antenner än att de ryms inne i den "hajfena" som brukar sitta på taket. Det finns dock civila polisbilar med extra, yttre antenner i bakkant på taket.

6) Kombikaross. Av praktiska skäl är många civila polisbilar en kombimodell. Men kombibilar är en vanlig karossform i Sverige och det går ju inte att misstänka alla sådana för att vara civila polisbilar.

7) Bilmodell. Volvo V70 och XC70 är favoriter hos polisen men numera finns det även Volvo V90 och V90 Cross Country. Volvo står för 95 procent av leveranserna till svensk polis. Men man kör även civila bilar från Volkswagen, Mercedes och BMW. Gemensamt är att de civila polisbilarna är ganska stora bilmodeller och relativt nya årsmodeller. Mörk kulör är vanligare, men det finns ljusa civilbilar också.

8) Tidpunkt. Trafikpolisen gillar kontorstid och arbetar i stort sett aldrig mellan midnatt och sex på morgonen. Men det hindrar förstås inte att du kan se andra, civila polisbilar även på småtimmarna, liksom vanlig ordningspolis som utför exempelvis nykterhetskontroll.

Nyare, civila polisbilar (som den här Volvo V90) har fyra blinkande blåljus som är riktade bakåt. Blåljusen som sitter bakom glaset i bakrutan är väldigt svåra att upptäcka när de är släckta. Men de nedre blåljusen, under stötfångaren, går att upptäcka. Blåljusen har ingen blå färg när de är släckta, utan ser ut som backlampor.

För att öka tydligheten har de civila polisbilarna ett löst blåljus med magnetfot. Det sitter förvarat i högra dörrfacket.

9) Registreringsskylten.Appen "Mina Fordon" från Transportstyrelsen är gratis och lätt att använda för att kontrollera vem som står som ägare till ett fordon. Man kan även använda gratistjänsten Biluppgifter.se. Civila polisbilar är registrerade på en polismyndighet, men det kan även stå "Spanings- och utryckningsenheten i XXX län." I vissa fall hyr polisen in bilar för spaning och de är registrerade på en juridisk person, samt som regel helt utan yttre kännetecken.

10) Extra utrustning. I en civil polisbil finns extra blåljus och mätutrustning samt kamera monterade uppe på instrumentbrädan. Civila polisbilar har nästan utan undantag mörka sidorutor och mörk solskyddsfilm på bakrutan. Det gör att man i praktiken har svårt att upptäcka den extra utrustningen.

Till dessa tio punkter kan vi lägga tipsen att civila polisbilar (nästan) alltid har originalfälgar med standarddimension. Bilarna tvättas ofta, som regel varje dag, varför det är extremt ovanligt med en civil polisbil i trafiken med flera dagars smuts på sig. Civila polisbilar har heller ingen reklam på sig.

Och vi säger det igen: sitt inte och stirra i backspegeln, håll hastighetsgränserna och kör uppmärksamt – då slipper du blåljus.

På nyare civila polisbilar sitter två blåljus på sidan av bilen. Det främre sitter på framskärmen, framför hjulet. Svårt att upptäcka, dock, annat än om man ser polisbilen från sidan. När blåljuset är avslaget har det ingen synlig, blå färg.

Det bakre sidoljuset sitter placerat bakom glaset, som har solfilm. Helt omöjligt att upptäcka, tills blåljuset tänds.

Nya Volvo XC90 som polisbil? Jodå, kan Rikspolisstyrelsen köpa in Toyota LandCruiser som ledningsbil passar det förstås med XC90 också. Klicka på bilden för att läsa mer!

En påtaglig nyhet på de målade polisbilarna är så kallade "Cruise Lights", vilket innebär att blåljusen på taket är ständigt tända men med mindre effekt (låg ljusstyrka). Då syns polisbilen bättre vid dåliga ljusförhållanden. Klicka på bilden för att läsa mer.

ANPR, "Automatic Numberplate Recognition", är polisens senaste vapen mot bilar som har körförbud, är avställda, efterlysta eller har något annat fel. ANPR innebär en automatisk avläsning av registreringsskyltar på omgivande bilar, vilket förstås underlättar polisens arbete att hitta sökta fordon. ANPR installeras normalt bara i nya polisfordon men finns även i ett portabelt utförande, vilket gör att det kan användas i till exempel hyrbilar.

Håll dig uppdaterad med nyhetsbrevet! Missa ingenting! Prenumerera på vårt nyhetsbrev.