Sundhedsvæsenet får tilført en milliard kroner i den aftale om regionernes økonomi for 2019, som Danske Regioner og regeringen er blevet enige om.

200 millioner af milliarden går direkte til psykiatrien. Det fortæller finansminister Kristian Jensen (V) på et pressemøde.

- Vi tilfører yderligere en milliard, så vi kan fortsætte den gode udvikling med bedre kvalitet og bedre behandling til danskerne, siger han.

Desuden er parterne enige om at afskaffe produktivitetskravet på to procent, som sundhedsvæsenet har været underlagt.

Læs også : Regionernes budget for 2019 på plads

Det årlige krav har været meget upopulært i sundhedsvæsenet, da det har betydet, at regionerne har været tvunget til at levere mere for de samme penge hvert år.

- Jeg er meget glad for et substantielt løft af sundhedsvæsenet, og jeg er rigtig glad for, at vi nu en gang for alle har lagt to-procentskravet i graven og erstattet det med en ny nærhedsfinansiering, siger Stephanie Lose (V), formand for danske regioner.

Læs også : Sygeplejersker om droppet sparekrav: Det tog kostbar tid fra patienterne

- Løftet af økonomien betyder, at vi nemmere kan løfte opgaven med at betale de stigende udgifter til medicinregninger og sikre, at der er tilstrækkelige hænder ude på sygehusene, siger regionsformanden.

- Jeg vil gerne slå fast, at det her er det største løft, vi har fået i en lang årrække, siger hun.

• Hovedpunkterne i aftalen er, at der tilføres en milliard kroner ekstra til sundhedssektoren, heraf 200 millioner kroner til psykiatrien.

• Samtidig fjernes det omstridte produktivitetskrav, der har pålagt sundhedssektoren at finde besparelser for to procent om året.

• Aktivitetspuljen på 1,4 milliarder kroner bliver fjernet. Det var en pulje, hvor sundhedssektoren kunne få en slags bonus, hvis den overgik aftalte mål for effektivitet.

Færre skal behandles på sygehuset

At produktivitetskravet er afskaffet har været længe undervejs, siger finansministeren.

Både Lægeforeningen og Dansk Sygeplejeråd har kritiseret det i skarpe vendinger, fordi det var umuligt at opnå, ligesom det ikke gavnede patienterne.

Læs også : Regionernes budget for 2019 på plads

- Vi kunne godt se, at det ikke altid var til gavn for patienten, derfor aftalte vi for et år siden, at vi skulle lave en ny styring af sundhedsvæsenet. Vi får nu en styring, der i højere grad hænger sammen for patienten, hvor man prøver at lægge behandlingerne den samme dag, så man kun har én kontakt og prøver at flytte en lang række services tættere på borgerne, siger Kristian Jensen.

Det er det, som parterne kalder for nærhedsfinansiering.

- Vi lægger op til at de opgaver, der kan løses tæt på den enkelte dansker, de bliver løst tæt på danskeren. Vi har fået de nye supersygehuse, men der er mange opgaver, hvor man ikke skal ind på et sygehus for at få det løst godt og trygt, lyder det fra Kristian Jensen.