Af frygt for at trække stemmer fra Nye Borgerlige dropper Fremskridtspartiet jagten på valg til Folketinget.

I 1973 rystede Fremskridtspartiet og dets formand Mogens Glistrup dansk politik ved det såkaldte jordskredsvalg, hvor partiet blev Folketingets næststørste.

Siden er partiet røget ud af Folketinget, og det ser heller ikke ud til at gøre comeback ved næste valg.

Partiet indstiller lørdag indsamlingen af vælgererklæringer for at blive opstillingsparat ved næste folketingsvalg.

Vil ikke tage stemmer fra nyt parti

Beslutningen er taget for at undgå at ende som stemmespild for Nye Borgerlige. Det oplyser partiets landsformand, Niels Højland, lørdag.

- Der er kommet et nyt parti, der stort set har Fremskridtspartiets politik, siger han.

- Hvis vi også fik underskrifter nok, så ville der være to partier med den samme politik. Det ville jo være lidt underligt.

- Det kan betyde, at der vil være stemmespild, så vi alle sammen får lige under to procent og ikke kommer over spærregrænsen.

Stillede ikke op i 2015

Beslutningen om at indstille indsamlingen af vælgererklæringer skal drøftes på partiets landsmøde, der afholdes 29. oktober. Her kan medlemmer beordre hovedbestyrelsen at genoptage indsamlingen af vælgererklæringer.

Fremskridtspartiet var ikke opstillingsparat som parti ved folketingsvalget i 2015.

Derimod stod partiet på stemmesedlen i to ud af fem regioner ved regionsrådsvalget i 2013. Her hentede det 4906 stemmer i Midtjylland og København.

Ifølge Niels Højland vil Fremskridtspartiet stadig være at finde på stemmesedlen ved kommunal- og regionsrådsvalg.

- Vi nedlægger ikke Fremskridtspartiet eller noget. Vi holder landsmøde, og gør det, vi skal gøre for lovmæssigt at være i orden. Og så stiller vi op til kommune- og regionsrådsvalg, siger han.

- Nu må vi se, hvad Nye Borgerlige er for nogen. Og om de formår at fastholde deres politik, eller om de også sløjer af, hvis de får nogle mandater.