© Ясен Джабиров

Опасни нива на запрашаване на въздуха и превишения на допустимата норма на замърсяване (50 mg/m3) показват измервателните станции в половин България в дните от началото на 2018 г. Най-сериозен е смогът в столицата, се вижда и на европейската карта за качество на въздуха, и от данните и архива на сайта на Изпълнителната агенция по околна среда (ИАОС).

Фините прахови частици (ФПЧ10 и ФПЧ2.5) и озона (О3) са най-проблемните замърсители, когато става дума за човешкото здраве, отбелязват от българската екоагенция в годишния си доклад за състоянието на въздуха.

По данни на европейската карта в 18 ч. в София, Плевен и Русе въздухът е "много лош" (very poor), което е най-високата степен в скалата от пет нива.

© Николай Дойчинов мръсен въздух, мъгла, смог

Причини за превишенията на средноденонощната норма за ФПЧ10 – 50 mg/m3, е масово използване на твърдо гориво в битовия и в обществения сектор и емисии от автомобилния транспорт, съчетани с неблагоприятни метеорологични условия (мъгла и безветрие, обичайно през зимния сезон, бел. ред.), посочват от агенцията по околната среда.

До пет пъти над допустимата норма

В повече от половината (17) от общо 28 областни града в България в момента има превишения на позволеното замърсяване с прах. Пунктовете за мониторинг на качеството на въздуха са разположени в 34 населени места в страната, в някои от градовете има повече измервателни станции (за страната те са общо 50).

Измерванията за понеделник показват в някои точки в София запрашаване близо пет пъти над допустимата норма. Около три пъти над допустимото е замърсяването в Пловдив (3.39), Кърджали (2.8) и Горна Оряховица (2.88), около два пъти и половина – Благоевград, Видин, Смолян, два пъти - в Плевен и Бургас. В редица други градове проблемът също остава сериозен (поне един път над допустимата норма).

Вчера в квартал "Хиподрума" в София замърсяването с прах е скочило с 4.7 над допустимото, в "Павлово" превишението е било 3.99, в "Надежда" – 3.7. Данните за "Младост" показват превишение на нормата с 2.69.

В същото време от събота до вторник системата на общината за прогнозиране нивата на запрашаване, поддържана от Националния институт по метеорология и хидрология (НИМХ) на БАН, обещава чист въздух.

Смогът: софийско всекидневие (видео)

© Николай Дойчинов

В София ще се мият улиците, ако не е студено

Като спешна мярка срещу замърсяването Столичната община ще започне да мие улиците, стана известно от фейсбук статус на кмета Йорданка Фандъкова днес. Изявлението й беше публикувано след вълна от недоволство в социалните мрежи от бездействието на местната власт и заявки за нови протести срещу мръсния въздух. Миенето ще бъде извършвано, когато температурите не са твърде ниски, за да се избегне опасност от поледици. Още днес е започнало метене на булевардите "Черни връх" и "Ботевградско шосе".

В коментар на данните за замърсяването на столицата днес Фандъкова, цитирана от БТА, обясни, че през последната седмица на територията на цяла България по официални данни всекидневно се регистрира двойно превишение на допустимите норми за фини прахови частици.

Аварийният план - към края на месеца

Кметът подчерта, че ще настоява Столичният общински съвет възможно най-бързо да разгледа краткосрочните мерки, предложени за такива именно дни на тежко замърсяване. Аварийният план, който предвижда мерки като ограничаване на движението в центъра на града, по-скъпи синя и зелена зона и по-евтини билети за градския транспорт, не може да влезе в сила преди да бъде одобрен от общинските съветници. Очаква се следващата седмица той да бъде обсъждан от екокомисията на общината, а най-скорошното заседание на общинския съвет е на 25 януари.

Ефектът върху здравето

Продължителното дишане на мръсен въздух може да се отрази и на най-здравия организъм, смятат лекарите.

Петте най-сериозни здравни риска от мръсния въздух са остри респираторни заболявания на долните дихателни пътища, хронична обструктивна белодробна болест (ХОББ), рак на белия дроб, исхемична болест на сърцето и инсулт.

Какво причинява мръсният въздух на здравето според националните консултанти по пулмология, алергология и кардиология тук.

Специалистите коментират, че "спасение по единично" от мръсния въздух няма и са нужни мерки на държавно ниво, за да се реагира на проблема. И все пак най-често даваните от специалистите съвети е в дните с повишено замърсяване на въздуха хората, които имат здравословни оплаквания,



да остават вкъщи и да не проветряват

помещенията, за да нямат досег с въздуха навън.



В дни на силно замърсяване хората с хронични белодробни заболявания задължително трябва да се обърнат към лекуващия си лекар и той при нужда да увеличи медикаментите им

за овладяване на кризите, съветва проф. Коста Костов, национален консултант по пулмология и фтизиатрия и завеждащ Клиниката по белодробни заболявания на ВМА.



В масовия случай - ако трябва да се излиза по работа, на училище, на детска градина и т.н., най-добре е да се носят маски,

но трябва да се има предвид, че те имат частичен ефект и не решават проблема напълно. Най-обикновените санитарни маски се продават в аптеките за 20-30 стотинки бройката, а по-професионалните хирургически са по няколко лева.



Лекарите съветват, ако все пак се носят, маските често да се сменят – през два-три часа. Това означава, че човек трябва да носи по няколко в джоба. Маските обират големите прахови частици, но не улавят най-фините частици. Как сами да се спасим от смога - тук.

Още съвети за предпазване от мръсния въздух тук.