Primer va ser l’absolució al febrer i març dels tuiters Arkaitz Terrón i Cassandra per una sèrie d’acudits sobre Carrero Blanco i Irene Villa; després, al maig, el primer arxiu a l’Audiència Nacional d’un cas sobre la crema de fotos del rei; la setmana passada la decisió de rebaixar la pena al músic lleidatà Pablo Hasél, i ahir la rebaixa, també fins al mínim, de la pena imposada al grup de rap La Insurgencia per l’enaltiment d’organitzacions terroristes que ja no maten. Aquest 2018 la justícia espanyola s’ha vist empesa a pitjar el fre i, després de rebre una allau de crítiques per part d’instàncies europees i internacionals, els jutges de l’Audiència Nacional (AN), el Tribunal Suprem i el Constitucional comencen a rebaixar la pressió sobre rapers i tuitaires.

Només dos dies després que la justícia belga rebutgés l’extradició de Valtonyc a Espanya per enaltiment del terrorisme, injúries al rei i amenaces, la sala d’apel·lacions de l’AN va comunicar ahir que rebaixava de dos anys i un dia -una pena que comportava l’ingrés a presó- a sis mesos la condemna a cadascun dels membres de La Insurgencia. Entre els integrants del col·lectiu hi ha el cantant de Sabadell Alex Nicolaev, més conegut com a Elgio, que ahir celebrava haver aconseguit “posar nerviosos” els jutges espanyols. “Poc m’excita més que veure aquests feixistes preocupats. No pararem fins a aconseguir l’absolució de Pablo [Hasél], Tamara [dels CDR], Valtonyc, [els joves d’] Altsasu, Forcadell i Gabriel”, va afegir en un missatge a Facebook.

Les sentències del Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) han tingut molt a veure amb el viratge de la justícia espanyola, assenyala a l’ARA Carlos Sánchez Almeida, advocat expert en xarxes socials i director legal de la Plataforma en Defensa de la Llibertat d’Informació. La condemna d’Estrasburg a Espanya per haver multat dos joves que van cremar fotos del rei a Girona va marcar un punt i a part en aquesta matèria. L’Estat els ha hagut d’indemnitzar i acceptar la jurisprudència que cremar fotos del rei és llibertat d’expressió.

Diferències entre els jutges

Però moltes de les decisions també han tingut la participació al Suprem de magistrats de tendència progressista. És el cas de Cassandra, que ha creat una doble jurisprudència a l’alt tribunal si es té en compte la sentència en contra del cantant de Def Con Dos César Strawberry, condemnat a un any de presó i sis anys i mig d’inhabilitació absoluta per una sèrie de sis tuits en què ironitzava sobre el retorn dels Grapo i d’ETA. El cas ja és a Estrasburg, i Cassandra va ser absolta perquè un dels magistrats del Suprem va considerar que “no hi ha enaltiment si no hi ha risc de terrorisme”.

Al febrer, la fiscalia ordenava a la Policia Nacional i la Guàrdia Civil la reducció de les causes per enaltiment del terrorisme. La justícia espanyola acabava d’assumir una nova directiva de la Unió Europea sobre persecució del terrorisme. La norma estableix que per condemnar a pena de presó per enaltiment del terrorisme cal que es detecti “el risc que es puguin cometre un o diversos dels delictes”, per exemple en casos de jihadisme, però no amb bandes “dissoltes” com ETA o els Grapo. És el cas de Pablo Hasél i La Insurgencia. Però enlloc d’absoldre’ls, l’Audiència Nacional només els ha rebaixat la pena perquè no ingressin a presó, tot i que, en el cas de Hasél, el raper té antecedents i hauria de complir la pena.

“La justícia espanyola se n’ha adonat que si continuava l’escalada de denúncies arribaria el punt que tot ho impugnaria el TEDH, i algú ha decidit frenar -assenyala l’advocat Sánchez Almeida-. Confiem que a través del TEDH o amb una reforma del Codi Penal, de mica en mica anem recuperant el seny. De moment sembla que la histèria punitiva, a poc a poc, va a menys”.