Allersenest i begyndelsen af december skal danskerne igen til folkeafsteming om retsforbeholdet – kun et år efter at 53,1 procent af danskerne sagde nej ved den seneste afstemning 3. december sidste år. Det forudser de Radikale, hvis bestræbelserne på at nå tre parallelaftaler på retsområdet – som mange venter – går i vasken.

Onsdag vedtog EU-Parlamentet, at det nye overstatslige Europol skal træde i kraft 1. maj næste år. Dermed ryger Danmark ud af politisamarbejdet på grund af vores forbehold.

Mandat til at søge parallelaftaler

Hvis Danmark alligevel, som alle partier ønsker, skal være med i Europol fra begyndelsen, som nej-partierne højtideligt har lovet, skal det meddeles EU-Kommissionen fire måneder i forvejen, fremgår det af Lissabon-traktaten. Det efterlader ekstremt kort tid til at opnå de tre komplicerede danske særaftaler med EU-Kommissionen – i realiteten kun fire måneder fra juli til november, mens tidligere parallelaftaler har taget seks-syv år at forhandle på plads.

»Det er en meget stram tidsplan, som ikke kan komme bag på nogen. Inden udgangen af året skal det være afklaret, hvad Danmark gør for at forblive i Europol,« siger den radikale leder, Morten Østergaard.

Lykkes det ikke med de danske særaftaler, hvad meget tyder på, kan man begynde at regne baglæns fra årsskiftet. Efter et ja eventuelt ved en folkeafstemning skal et forslag om Europol og øvrige retsakter igennem tre behandlinger i Folketinget. Mindst tre uger går med valgkamp. Det betyder, at statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) kan blive tvunget til at trykke på valgknappen allerede i det sene efterår. Et politisk efterår, der i forvejen er presset af vigtige skatteforhandlinger og andet.

Morten Østergaard presser samtidig Dansk Folkeparti til at opfylde sit løfte fra valgkampen om en folkeafstemning i tilfælde af, at en parallelaftale om Europol går i vasken.

»Diskussionen handler i et og alt om en mands løfte til danskerne. Kristian Thulesen Dahl (DF) sagde, at danskerne efter et nej kunne blive i Europol enten med parallel­aftale eller en ny folkeafstemning. Nu er tiden kommet til, at han står ved sit løfte og anerkender, at det betyder, at spørgsmålet skal afklares tids nok til, at vi kan nå at holde en eventuel folkeafstemning inden nytår,« siger Morten Østergaard.

Folketingets Europaudvalg gav fredag regeringen mandat til at søge parallelaftaler på de tre områder: Europol, Eurojust, som er er fælles anklagemyndighed, og det fælles flyregister PNR. Danmark bliver i EU-systemet i denne sag som ansøger behandlet som et tredjeland, oplyste justitsminister Søren Pind (V) på mødet. Dertil kommer, at juraen er kompliceret, og EU-systemet angiveligt er lammet af flygtningekrise og mulig britisk udmelding af EU i slutningen af juni. Hele august er der dømt ferie i Bruxelles.

»Vi er i en overordentlig vanskelig og kompliceret situation,« sagde Søren Pind på mødet i Europaudvalget. Men han lovede, at regeringen vil gøre, hvad den kan, for at opnå parallelaftalerne, men at tilbuddet fra EU kan vise sig at være så dårligt, at regeringen ikke vil acceptere det. Til gengæld har man i regeringen ingen plan B i form af en ny folkeafstemning, hvis det viser sig ikke at lykkes med de danske særaftaler, gentog Søren Pind.

DF-leder: Ja-fløjen modarbejder aftaler

Kristian Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkeparti naturligvis står ved de løfter, man gav i valgkampen, men beskylder ja-fløjen for at spekulere i, at parallelaftalerne løber ud i sandet.

»Det virker, som om Morten Østergaard ikke håber, at der kan laves parallelaftaler. Vi presser på for at få forhandlingerne i gang, men det lader til, at der er nogen, der helst så, at det går rigtigt langsomt. Det virker meget taktisk bestemt, og som om man ikke oprigtigt er parat til at forhandle parallelaftaler. Morten Østergaard siger her dét, som de i fællesskab på den såkaldte ja-side siger til hinanden; at det kunne være fint, om det ikke lykkes med parallelaftalerne. Den frygt kan man sidde tilbage med,« siger Kristian Thulesen Dahl.