Er beskyttelse af retssikkerheden og værn mod, at militæret masseovervåger almindelige familier, kun for nordmænd?

Lige nu ser det sådan ud.

Siden Edwards Snowdens afsløringer har vi vidst, at efterretningstjenesterne suger data ud af fiberkablerne og kigger med i vores kommunikation. Uden begrænsning, uden kontrol og uden retskendelser.

Den ukontrollerede masseovervågning accelererer, og danske politikere har i et skræmmende tempo oprustet ved at give Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) så meget uhindret magt over de danske borgere som muligt. Så meget at en analyse i 2015 konkluderede, at FE nu havde flere beføjelser end selve dyret i overvågningsåbenbaringen: det amerikanske NSA.

Den lader vi lige stå et øjeblik.

Det danske svar på systematiske afsløringer af samarbejde mellem vores egne efterretningstjenester og NSA om at overvåge danskere blev besvaret med en udvidelse af de danske efterretningstjenesters beføjelser. Ikke en beskyttelse af borgerne. Ikke kontrolmekanismer, som sikrer, at FE ikke kan misbruge sine beføjelser. Tværtimod.

Selv efter den offentlige skandale og dybdegående overvågningsdebat, som fulgte i kølvandet på Snowdens vigtige afsløringer, var svaret stadig det samme: mere uhæmmet magt til efterretningstjenesterne. Masseovervågning.

Norge overholder ret til privatliv

Det er en dansk sygdom. De største partier, Venstre, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, mener tilsyneladende ikke, at man kan overvåge sin befolkning nok.

Således afleverede forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) i 2017 en rapport, som efterlyste endnu flere beføjelser til FE, så de blandt andet skulle få adgang til vores private sundhedsdata.

Hvor er den danske debat om de alvorlige demokratiske problemer, der opstår, når masseovervågningen løber løbsk? Hvor er den ansvarlige vagthund, som sikrer, at vores myndigheder ikke får en usund magt over os, som de kan finde frem, når det er opportunt?

Lige nu får man indtryk af, at helt basal demokratisk kontrol af FE er helt uden for rækkevidde.

Men sådan behøver det ikke at være. Den norske efterretningstjeneste, E-tjenesten, vil også meget gerne overvåge nordmændene mere.

Ønsket er de samme beføjelser til at tappe fiberkabler for kommunikation.

Derfor nedsatte den norske regering et udvalg, som skulle granske muligheden for at indføre de beføjelser til E-tjenesten uden at komme i konflikt med menneskerettighederne, som tydeligt slår fast, at »enhver har ret til respekt for sit privatliv« – en rettighed som både Norge og Danmark har skrevet direkte ind i den nationale lovgivning.

Udvalget konkluderede, at masseovervågning i form af fiberkabeltapning kun kan være lovligt, hvis det sker med forudgående domstolskontrol, alle nationaliteter har samme retssikkerhed, og dataen slettes efter kort tid.

Ingen af de forhold gælder i Danmark, hvor stikprøver endda viser, at FE overvåger danskere uden domstolskontrol i 12 pct. af tilfældene. ’Den danske model’ for overvågning er altså i strid med EU’s menneskerettigheder og stærkt problematisk. Den ville ikke gå i Norge.

Indfør kontrol med FE

Vi er i gang med at sætte menneskerettighederne til side.

Politikerne i de mest magtfulde partier prioriterer systematisk FE’s mulighed for uhindret og konsekvensløst at kunne overvåge os over vores rettighed til privatliv som borgere.

Og hver gang er argumentet, at vi jo ikke lever i et skummelt diktatur, som kunne finde på at misbruge sine beføjelser, men at masseovervågning tværtimod skal bruges til at fange terrorister og andre bad guys.

Det udgør flere trusler, selv for et demokratisk samfund som Danmark.

Den åbenlyse er den chilling effect, som nordmændene også udtrykker bekymring for i deres rapport. Hvis vi ved, at vi er overvåget, så bliver vi simpelthen passive, frygtsomme og tilbageholdne med at bruge vores demokratiske rettigheder.

Det sætter demokratiet i stå og bremser de vigtige ytringer og protester, som beskytter de svageste grupper, udvider rettighederne for befolkningen og som holder en progressiv samfundsudvikling i gang.

Lige nu kan FE måske virke fornuftige, men kontrollen med FE skal også kunne beskytte os i tilfælde af, at en dansk Trump får absolut flertal. Den beskyttelse mangler vi nu.

SF, Ø, R og Å har været ude med kritik af forholdene omkring FE. Og DF er åbne for at se uforpligtende på reglerne. Men det er ikke nok.

Vi skal udnytte muligheden for hurtigst muligt at indføre demokratisk kontrol med FE, så vi kan gribe ind over for ulovligheder og urimelig overvågning.

Det kan ikke passe, at vi skal spises af med en efterretningstjeneste, som uden demokratisk kontrol kan krænke vores menneskerettigheder, uden at vores politikere kan beskytte os imod det.