Hvis en skolelærer, pædagog eller skoleleder har en mistanke om, at et barn mistrives, har fagpersonen en skærpet pligt til at underrette kommunen. Men tilsyneladende tolkes underretningspligten vidt forskelligt af henholdsvis folkeskoler og muslimske friskoler.

I en ny rapport konkluderer Institut for Menneskerettigheder, at folkeskoler underretter syv gange så ofte som muslimske friskoler, når man sammenligner skoler, hvor forældrenes indkomstprofil er den samme.

»Vores rapport peger på, at der er en markant underrapportering på de muslimske friskoler. Det betyder, at vi er bange for, at der er børn, som ikke får den hjælp, de har brug for,« siger Maria Ventegodt, som er ligebehandlingschef i Institut for Menneskerettigheder.

Der er flere forhold, som kan give anledning til, at skolerne har underretningspligt. Det kan ifølge Danmarks Statistik blandt andet være, hvis der er mistanke om vold, seksuelle overgreb, misbrug eller ringe sundhedsmæssige forhold i et barns hjem.

I undersøgelsen lægges der til grund, at man kunne forvente flere underretninger på de muslimske friskoler, blandt andet fordi vold i børneopdragelsen ifølge flere undersøgelser sker hyppigere i familier med etnisk minoritetsbaggrund. Men det forholder sig altså omvendt.

Rapporten bygger på en kvantitativ analyse af elever fra 0. til 9. klasse indskrevet på en folkeskole eller en fri grundskole i 2016. Mens de muslimske friskoler, der i 2016 talte 29 og havde omkring 5.000 elever i alt, underrettede 0,9 gange pr. 100 elever, underrettede folkeskolerne 6,4 gange og de øvrige friskoler 2,7 gange, viser analysen.

I 2017 afdækkede Danmarks Radio problematikken på baggrund af egne undersøgelser. De viste, at de muslimske friskoler underrettede væsentligt mindre end folkeskolerne. DR’s undersøgelse var anledningen til, at instituttet valgte at gå i dybden med området.

»Der er flere underretninger vedrørende børn med forældre, der har en lav indkomst. Derfor har vi sammenlignet underretningsgraden med andre skoler med forældre med samme indkomstgrundlag,« siger Maria Ventegodt.

Formand for de danske friskoler, Peter Bendix, hilser rapporten velkommen. Hvis der er identificeret et særligt problem omkring de muslimske friskoler, så er man nødt til at tale om det, mener han:

»Der er ingen tvivl om, at underretning er det eneste rigtige, fordi vi er optagede af børns trivsel og udvikling. Skolerne tænker det forskelligt, så der er brug for at få sat fokus på, hvad det er for et værktøj, og hvad det kan.«

Tillidsbrud og forebyggelse

Institut for Menneskerettigheder har også gennemført 22 interviews med blandt andet skoleledere på muslimske friskoler. De peger på, at der især er to årsager til, at forekomsten af underretninger er mindre på de muslimske friskoler.

Den første er, at de muslimske friskoler ifølge Institut for Menneskerettigheder tilsyneladende mener, at de håndterer mistrivsel bedst på egen hånd. Skoleledere fortæller, at de har tætte relationer til forældre samt fælles værdier, som gør dem bedre i stand til at håndtere problemerne end myndighederne.

En skoleleder forklarer her, hvorfor skolen valgte ikke at underrette, men at håndtere sagen selv, da de blev bekendt med et barn, som var blevet slået af sin mor:

»Det her er ikke en måde at holde hånden over familier på overhovedet, men det er et alternativ til bare at underrette og underrette, for i sidste ende så sidder de, der modtager underretninger, med sager til oppe over begge ører, og det ved vi udmærket godt, så der er ikke plads til at være fintfølende omkring den her mor, der én gang i afmagt kommer til at slå, som der vil være på en skole, der kender moren og ved, at det er en god mor, der sørger for, at børnene kommer i skole og får sunde madpakker med. Altså, vi vidste, at denne her kunne klares. Den kunne godt ordnes, og det blev den.«

Herudover viser interviewene, at nogle skoleledere på muslimske friskoler opfatter det, som om forældrene ikke stoler på myndighederne. Det vil opleves som et tillidsbrud, hvis de underretter. Nogle skoleledere fortæller, at dét at involvere kommunen i barnets mistrivsel kan betyde, at skolens samarbejde med familien bliver dårligere.

Det er dog ikke lovligt at lade være med at underrette, selv om de ansatte på skolen mener, at det bedst løses internt på skolen, understreger Maria Ventegodt.

»Hvis barnet har alvorlige problemer, må skolen ikke beslutte sig for, at de klarer det selv,« siger hun.

»Det, vi kan høre igennem vores kvalitative interviews, er, at der er brug for mere fokus på underretningerne fra de muslimske friskoler. Der er børn, der mistrives i for lang tid, og der er en tendens til, at man tænker, at det er bedst, at de klarer det selv,« siger hun.

Ignorerer ikke blå mærker

En af de skoler, som rapporten handler om, er AHI International Skole, som ligger i Vanløse. Rapporten har givet dem anledning til at spekulere over, hvorfor de ikke underretter i lige så høj grad som folkeskolerne, forklarer skoleleder Erhan Yildiz:

»Man sidder og tænker, om der er noget, vi gør forkert, siden vi ikke underretter, eller hvad er det, vi gør.«

AHI International Skole har 210 elever, der har over 17 forskellige nationaliteter, heriblandt pakistansk, tyrkisk, arabisk og somalisk. Fælles for eleverne er, at de har muslimsk baggrund. Friskolen er populær og har en lang venteliste.

Peter Nygaard

»Når børnene meldes ind her, så har jeg en snak med forældrene om, hvilke regler der er her, og hvad vi går ind for. Vi forventer, at børnene kommer til tiden, har madpakke med og sådan nogle ting. Vi har klart den fordel, at vi har et tæt samarbejde med forældrene,« siger skolelederen.

På AHI International Skole ser man ikke bort fra mistanker om vold, forklarer skolelærer Jasmin Schou:

»Blå mærker ignorerer vi ikke. Det er meget sjældent, at vi har en sag, for vores forældre ved godt, at de ikke må slå deres børn. Men når der bliver slået, så har vi pligt til at underrette. Så sidder vi ikke og putter med det.«

Skolelederen og læreren forklarer, at de ofte oplever, at de kan tale med forældrene om det, hvis et barn begynder at vise små tegn på mistrivsel.

»Ved at tale med dem tidligt har vi fået forældrene til at forstå, hvor vigtigt det er, at de husker at sætte børnene i centrum,« siger Jasmin Schou.

– Ifølge lovgivningen skal I underrette, hvis I har mistanke om mistrivsel ...

»Ja, men jeg tror, at vi når at tage det, før det bliver så alvorligt, at vi er nødt til at lave en underretning. Her har vi kort snor til forældrene, ikke lang snor. Der er ikke nogen, der kan fare vild på vores skole,« siger Erhan Yildiz.

Han tilføjer, at hvis de ikke ser problemer, der giver anledning til at underrette, så kan de selvsagt ikke underrette.

»Vi kan ikke opfinde noget, der ikke er der. Men den her sammenligning kan være en rettesnor for os, for det er også meget en vurderingssag, hvornår der skal underrettes, og det er lidt op til den enkelte, hvornår man synes, at man er så bekymret, at man er nødt til at underrette,« siger han.

En skolesocialrådgiver

Institut for Menneskerettigheder foreslår på baggrund af rapporten, at Undervisningsministeriet, Børne- og Socialministeriet og kommunerne sikrer, at der tilknyttes en skolesocialrådgiver til de muslimske friskoler. Det er allerede indført i nogle kommuner, blandt andet i Københavns Kommune.

Det betyder, at AHI International Skole for et år siden fik en skolesocialrådgiver, og det har de været glade for.

»Hun har en ekspertise, som hun kan dele med os. Man kan komme i tvivl, og så er det rart, at der er et menneske med den ekspertise, man kan spørge til råds. Så det er positivt og godt,« siger Erhan Yildiz.

Maria Ventegodt mener, at det kan være med til at hjælpe de ansatte på skolerne til at få øje på problemerne og opbygge tillid til, at underretning ikke er det samme som at dolke familierne i ryggen.

»Det kan tværtimod hjælpe skolen til at lave bedre underretninger til kommunen, sådan at der er større sandsynlighed for, at børnene får bedre hjælp. Og her kan en socialrådgivers faglighed komme i spil,« siger hun.

Peter Bendix, formand for friskolerne, bakker op om anbefalingen.

»Det giver muligheden for, at forældre, myndighed eller kommune og skole kan sætte sig sammen og hjælpe hinanden med at løse det her. Det samarbejde er ikke helt på plads, når vi ikke underretter mere, end vi gør,« siger han.

De seneste år har et flertal af Folketingets partier styrket tilsynet med de frie grundskoler. En politisk aftale har skærpet proceduren for oprettelse af nye skoler og styrket tilsynet med ti konkrete initiativer.

Undervisningsministeriet oplyser, at de kan iværksætte et skærpet tilsyn på baggrund af få eller ingen underretninger.

»Det er utrolig vigtigt, at et barn uanset skole kan være sikker på, at der er nogle voksne, som tager hånd om alvorlige problemer. Og det er vigtigt at sige, at uanset om du er lærer på en folkeskole eller friskole, så har du jo et særligt ansvar i forhold til at indberette svigt,« siger undervisningsminister Merete Riisager (LA), der finder rapporten fra Institut for Menneskerettigheder »bekymrende«.

»Der er selvfølgelig forskel på skoler, alt efter hvilke områder de ligger i, og hvad elevsammensætningen er. Men når man kommer helt derned, hvor de muslimske friskoler er, så virker det bekymrende, og det er bestemt noget, vi holder øje med,« siger hun.

Undervisningsministeren er dog ikke klar til at lave krav om at få tilknyttet en skolesocialrådgiver på de skoler, hvor der identificeres problemer med underretningspligten.

»Det, der er vigtigt, er, at hvis der er mistanke om, at loven ikke bliver overholdt, så skal myndighederne træde til, og det er i sidste ende det statslige tilsyn,« siger hun.