Hvad skader egentlig klimaet mest - nyt tøj til klædeskabet eller en sommerferie til Kreta? og er det bedst at købe en dansk eller en spansk dyrket tomat?

De spørgsmål vil Dansk Folkeparti hjælpe de danske forburgere med at få overblik over.

DF-krav til en klimaaftale med regeringen Dansk Folkeparti skriver i sit overblik over klimapolitikken, at partiet er bekymrede for, om regeringen og dens støttepartiers ambition om en reduktion af CO2-udledningen på 70 procent i 2030 er realistisk. Derfor er følgende principper afgørende, hvis partiet skal indgå en klima- og energiaftale med regeringen: At finansieringen er kendt og socialt afbalanceret, så de bredeste skuldre bærer mest, og alle kan deltage i den grønne omstilling.

At målet er en reel omstilling til grøn produktionen – ikke en reduktion af produktionen, hvor udledningen blot flyttes til andre lande.

At Danmarks uafhængighed fra andre nationer og interesser er bærende.

At erhvervslivet bliver medspiller – og ikke modspiller i udviklingen af fremtidens teknologier.

At omstillingen skaber grundlag for fremtidig økonomisk vækst – ikke er på bekostning heraf. Kilde: 'Et grønt Danmark med borgeren i centrum'

For i dag er det for svært at tage klimavenlige valg i supermarkedet eller tøjforregningen, lyder det fra Dansk Folkepartis klimaordfører, Morten Messerschmidt.

Som en del af partiets nye, samlede klimapolitik foreslår DF derfor at indføre en mærkningsordning til alle former for varer, der skal vise, om et produkt belaster klimaet meget eller lidt.

- Vi bliver ofte spurgt om, hvad man kan gøre som forbruger og borger. Det kan være utroligt svært at navigere i.

- Derfor er der god grund til, at man gør det lettere for forbrugerne at finde ud af, hvad der egentlig er det klimabevidste valg, siger han.

Læs også : DF klar med samlet klimapolitik: Halvdelen af udviklingsbistanden skal bruges på klima

Rød, gul eller grøn?

Han foreslår en mærkningsordning, der eksempelvis kunne være formet som et trafiklys, hvor meget klimabelastende produkter er markeret med rød, og klimavenlige produkter markeres med et grønt mærke.

Partiet ser gerne, at mærkningsordningen kommer til at gælde alle varer, man kan købe. Det vil altså blive en omfattende ordning, der skal spredes ud over alt fra fødevarer til tøj og elektronik.

Er det ikke et meget bøvlet administrativt system, I lægger op til?

- Det er der nogen, der har sagt. Men i forhold til, at forbrugerne så vil være i stand til på et oplyst grundlag at træffe et klimabevidst valg, vil der være rigtig meget værdi i det, siger Morten Messerschmidt.

Vi ved fra undersøgelser, at mange forbrugere efterspørger større klarhed i forhold til klimaeffekterne af deres valg. John Thøgersen, professor i økonomisk psykologi

Ifølge John Thøgersen, der er professor i økonomisk psykologi ved Aarhus Universitet, kan en sådan mærkningsordning være en god ide - og forbrugerne efterspørger det.

- Vi ved fra undersøgelser, at mange forbrugere efterspørger større klarhed i forhold til klimaeffekterne af deres valg – også deres fødevarevalg. Lige nu er der ikke så meget vejledning at få i forhold til at vælge mellem forskellige produkter, siger han.

Et godt eksempel er jo det danske økologimærke. Energimærkningen fra EU har også haft en rigtig stor indflydelse på forbrugernes valg. John Thøgersen, professor i økonomisk psykologi

Og hvis mærket får luft under vingerne og bliver indført på de rigtige betingelser, kan det have en stor effekt på forbrugernes valg, vurderer han. Det har man nemlig set andre mærkningsordninger have.

- Et godt eksempel er jo det danske økologimærke. Energimærkningen fra EU har også haft en rigtig stor indflydelse på forbrugernes valg, siger han.

Kompliceret at indføre

Alligevel ligger det ikke nødvendigvis lige til højrebenet at indføre et klimamærke. For omfanget og detaljegraden kan give problemer.

- Det er temmelig kompliceret at lave et klimamærke til eksempelvis fødevarer. Mange repræsentanter fra detailhandlen siger, at det er en meget kompliceret ting at lave. Blandt andet fordi klimaeffekten af en bestemt fødevare kan afhænge af sæson, og hvordan vejret var, da det blev dyrket, siger John Thøgersen.

Erhvervslivet er altid imod nye mærkningsordninger. Morten Messerschmidt (DF)

Den tidligere regering med daværende klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) i spidsen foreslog sidste år en lignende mærkningsordning, dog kun for fødevarer. Og her blev forslaget da også mødt med skepsis fra store dele af erhvervslivet.

Det skræmmer dog ikke Dansk Folkeparti.

- Erhvervslivet er altid imod nye mærkningsordninger. Vi har foreslået flere mærker, eksempelvis med halalslagtet kød, og jeg har aldrig oplevet, at de var for. For alt, der gør det dyrere for dem, er de imod.

- Men jeg tror egentlig, erhvervslivet vil stå sig godt ved at tage forbrugerne i hånden og være med på en vejledning, så vi kan træffe det rigtige valg, siger Morten Messerschmidt.

Ingen klar melding fra regeringen

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen (S) til forslaget fra Dansk Folkeparti.

Men fra partikollega Anne Paulin, der er socialdemokratiets klimaordfører, lyder det, at man gerne vil være med til at gøre det lettere for forbrugerne at træffe klimavenlige valg.

- Om det så skal være et mærke, kan vi diskutere videre med DF og de øvrige partier. Men intentionen om at gøre mere for at skabe overblik for forbrugerne er god.

Men synes I, det er en god idé med en mærkningsordning?

- Der er både fordele og ulemper ved sådan en mærkningsordning. Det er noget, man har diskuteret mange gange, og der findes allerede mange forskellige mærker derude.

- Det vigtige er, at man finder frem til løsninger, hvor forbrugerne reelt får mere oplysning om, hvad de kan gøre. Om det så skal være en mærkningsordning, må vi diskutere, siger hun.

Klimaudspil efter vælgerlussing

Forslaget om en mærkningsordning er en del af Dansk Folkepartis nye, samlede klimapolitik, der præsenteres i dag i forbindelse med partiets årsmøde her i weekenden.

Det samlede udspil kommer blandt andet som reaktion på den vælgerlussing, Dansk Folkeparti fik ved det seneste folketingsvalg. En af forklaringerne på tilbagegangen er ifølge Messerschmidt, at partiet ikke stod stærkt nok på klimadagsordenen.