En krone brugt på at energirenovere en bygning er langt bedre brugt end en krone brugt på smart udstyr til styring af bygningens energiforbrug. En styring, der handler om at udsætte eller fremskynde bygningsejernes energiforbrug - eksempelvis ved at slukke for fryseren, tænde for vaskemaskinen om natten eller afbryde varmepumper.

Det fastslår en forskergruppe fra Aalborg Universitet, der onsdag offentliggjorde rapporten Future Green Buildings: A Key to Cost-Effective Sustainable Energy Systems, der er udarbejdet for partnerskabet Renovering på dagsordenen.

»Alle de analyser, vi har kunnet grave frem samt vores egne, viser, at det ikke kan betale sig at få forbrugerne til at flytte deres el- og varmeforbrug. Især hvis de skal investere i nyt udstyr som et varmelager, et batteri, noget styring eller noget ekstra varmepumpekapacitet,« forklarer professor Henrik Lund.

Rapporten indeholder 11 anbefalinger til politikerne. Illustration: Aalborg Universitet / Future Green Buildings: A Key to Cost-Effective Sustainable Energy Systems

Flytter ikke nok

Interessen for at gøre især elforbruget mere fleksibelt har ellers været støt voksende gennem de seneste ti års tid. Udsigten til at en stadigt større del af elproduktionen i fremtiden vil komme fra vindmøller og solceller, hvis produktion i sagens natur styres af vind og vejr, har fået energiplanlæggerne til at lede intenst efter måder at skrue op og ned for elforbruget på.

Omkring 40 procent af energiproduktionen forbruges i bygninger. Derfor har opmærksomheden naturligt samlet sig om potentialet hos såvel hr. og fru Jensen som de steder, hvor parret går på arbejde. Men reelt er der ikke meget af energiforbruget, der kan flyttes, lyder det fra forskerne.

»Man kan selvfølgelig starte og stoppe en fryser, men man kan jo ikke vente ret lang tid med at starte den igen, for så går det jo galt. Og folk kan også begynde at vaske om natten, men ellers er der i virkeligheden ikke ret meget, man kan gøre.«

Små energilagre er en dårlig forretning

En anden måde at forskyde belastningen i elnettet på er ved at installere et energilager i den enkelte bygning. Flere store producenter tilbyder i dag batteripakker, og kombinationer af solceller og batterier er også kommet på markedet. For den enkelte forbruger kan investeringen nogle gange betale sig på grund af afregningsreglerne, men for samfundet er de mange små anlæg en dårlig forretning.

»Begynder forbrugerne at investere i batterier, så har vi batterier, der står og oplader i et hus, mens naboens aflader. Det er simpelthen spild af energi. Derudover er det så også en meget dyr måde at gøre det på, sammenlignet med alternativerne.«

Brug pengene på at mindske energibehovet

Forbrugernes penge er derfor bedre brugt på at sænke deres energiforbrug, mener Henrik Lund.

»Sammenligner man, hvad man kan opnå ved at flytte energiforbruget, med fordelen ved at sænke det - eksempelvis ved at købe en lavenergiopvaskemaskine, -fryser -eller vaskemaskine - så er det meget mere effektivt, at reducere energiforbruget.«

De smarte elmålere, der bliver installeret flere og flere steder disse år, kan også give lavere elforbrug ved at advare boligejerne, hvis elforbruget afviger fra normalen.

Forbrugere skal rammes, når de alligevel renoverer

Derfor bør politikerne fokusere på, hvordan man kan få mere gang i energirenoveringsmarkedet.

»Det er det allervigtigste lige nu. Man skal have fokuseret indsatsen, så man kan sætte ind med viden og rådgivning, når folk alligevel er i gang med renovere. Det er alt for dyrt at energirenovere, hvis man ikke alligevel er i gang med at renovere. Det kan man eksempelvis gøre ved at knytte rådgivning på, når folk søger om byggetilladelse,« foreslår Henrik Lund.

Rapporten blev præsenteret på en konference på Christiansborg onsdag med deltagelse af både klima-, energi- og bygningsminister Lars Chr. Lilleholt (V) og fire energiordførere.