Musik er noget, man skal betale for. Efter flere år, hvor musiklyttere har brugt Napster, Grooveshark og andre ulovlige musiktjenester til at høre de nyeste musiknumre, begynder flere nu at accepterer at betale for at lytte til musik.

Det viser tal, som Yougov har lavet for rettighedsorganisationen Koda, hvor man har spurgt 1038 danskere om deres streamingvaner af musik.

Læs også : 16 af verdens største musikere står bag egen streamingtjeneste

På spørgsmålet om, hvad man lægger vægt på, når man skal vælge musiktjeneste eller medie til at lytte til musik, siger 45 procent, at tjenesten bør være gratis. I 2011, hvor man stillede samme spørgsmål, var det 55 procent – dermed er andelen altså faldet med 10 procentpoint på fire år.

- Vi undersøger det hver år, og det er den største ændring, vi har set. Det er rigtig positivt for os, siger Anders Lassen, direktør i Koda, til DR Kultur.

Flere muligheder og mindre bøvl

Årsagen til faldet skyldes ifølge ham, at man har fundet ud af, hvor mange muligheder streamingtjenesterne giver, og at man blandt andet undgår vira og malware på computeren, når man vælger de lovlige streamingtjenester i stedet for de ulovlige.

Rasmus Rex Pedersen, der er ph.d-stipendat fra Roskilde Universitet, forsker i, hvordan digitaliseringen forandrer musikbranchen, og han er ikke overrasket over, at flere folk er villige til at betale for streaming af musik.

- Hvor pirattjenesterne tidligere har været det lette og billige alternativ, så kan folk nu se, at de lovlige streamingtjenester giver en fleksibilitet og nem adgang til musikken, som man er villig til at betale for. Det er et spørgsmål om, at man har udviklet nogle services, der er så nemme at bruge, at man som forbruger gerne vil betale for den bekvemmelighed, de giver, forklarer han.

Ifølge Rasmus Rex Pedersen handler det i høj grad om tilvænning. Og som tallene fra Koda viser, så vil forbrugerne med tiden vænne sig til at skulle betale for streaming, vurderer han.

Gratis er vigtigt for de helt unge

Kodas undersøgelse viser, at færrest ældre prioriterer, at det er gratis, mens det betyder mest for de 12- til 17-årige. Men selv om den aldersgruppe er vokset op med internettets slaraffenland af gratis indhold, så tror hverken Anders Lassen eller Rasmus Rex Pedersen, at flere vil prioritere gratis adgang fremover.

- De unge ændrer vaner, når de bliver ældre. Når man er 15 år, betyder 100 kroner, som et abonnement typisk koster, langt mere end for ældre, siger Anders Lassen.

Dog er der andre udfordringer inden for streamingmarkedet af musik, som skal ændres, så piratkopieringen ikke smadrer økonomien.

For det første mener Koda, at det såkaldte safe harbour skal lukkes, så ejerne af serverne, hvor der er ulovligt indhold, får et større ansvar for indholdet på deres servere i stedet for at brugerne, der har lagt det op, har ansvaret.

Nye tjenester kan skabe mere piratkopiering

Derudover kan nye musiktjenester, som f.eks. Tidal, hvor flere af verdens største musikere er gået sammen for at bekæmpe de gratis reklamefinansierede musikabonnementer på Spotify, også sætte en stopper for den positive udvikling.

Enkelte af de medvirkede kunstnere har allerede valgt at lægge deres musik eksklusivt ud på Tidal, mens de er gået forbi Spotify, og det kan udgøre et potentielt problem, forklarer Rasmus Rex Pedersen.

Læs også : Taylor Swift og Spotify ryger i totterne på hinanden i krig om tal

- Der er et sted, hvor alt er tilgængeligt, og det er på pirattjenesterne. Så hvis man som industri, vil have forbrugerne til at betale, så kan det vise sig at være en farlig taktik at arbejde meget med eksklusivt materiale, fordi man driver folk i retningen af det sted, hvor de kan få det hele - nemlig pirattjenesterne, siger han.

Samme holdning har Anders Lassen.

- Alle er klar over, at det ikke vil være godt, hvis man skal shoppe fra Herodes til Pilatus for at lytte til musik, som man ser det med film og tv-serier. Det er ikke en god udvikling for forbrugerne, og så vil det heller ikke være en god udvikling for musikerne, siger Anders Lassen.

Han peger dog på, at det angiveligt kun vil være længerevarende eksklusivretter, der vil bremse tendensen.