Han blev som teenager i 2014 dømt for blandt andet våbenbesiddelse, vold og røveri – i 2018 blev han anholdt med 27.800 kroner gemt i underbukserne på Christianshavn i København.

Nu sidder han som 21-årig varetægtsfængslet i den aktuelle terrorsag, hvor et netværk med et »militant, islamistisk motiv« ifølge Politiets Efterretningstjeneste (PET) planlagde terrorangreb med bomber og skydevåben.

Sagen blev kendt i offentligheden, da syv politikredse og PET 11. december i en spektakulær aktion ransagede adresser over det meste af landet.

21 personer blev anholdt, otte blev fremstillet i grundlovsforhør for lukkede døre, og seks fandt dommerne i byretterne i København og Odense i første omgang grundlag for at varetægtsfængsle, mens politiet efterforsker sagen yderligere. De øvrige blev løsladt. Efterfølgende er en syvende blevet varetægtsfængslet i sagen.

Hvad der fik politiet til at slå til mod personerne – og hvilke beviser mistanken mod dem bygger på – har hverken politiet, PET eller anklagemyndigheden lagt frem.

Ikke desto mindre viser det sig, at både politiet og PET længe har kendt til flere af de sigtede, herunder den 21-årige.

Forbindelsen til Hells Angels

Ifølge retsdokumenter, som Berlingske har gennemgået, blev han i sommeren 2018 idømt ét år og ni måneders fængsel for hashhandel på Christiania i en sag, hvor et dengang »fuldgyldigt medlem af Hells Angels« blev dømt som bagmand.

Den 21-årige var et mindre hjul i det store maskineri, som hashhandlen på Christiania udgør. Han fungerede ifølge retsdokumenter fra byretten som pengekurer og transporterede penge ud af Christiania – eksempelvis da han i november 2016 blev anholdt ved metrostationen Christianshavn med 27.800 kroner i kontanter gemt i underbukserne.

Ifølge retsdokumenterne var den i dag 21-årige terrormistænkte tilknyttet en eller to Christiania-hashboder i Pusher Street, og han blev dømt for at have »ydet et væsentligt bidrag til at holde den organiserede, systematiske og kontinuerlige hashhandel i gang«.

Fordi han var prøveløsladt og manglede at afsone en del af straffen fra en tidligere dom, mens han medvirkede til hashhandlen på Christiania, modtog han i sagen en samlet straf på et år og ni måneders fængsel. Derudover skulle han betale sagsomkostningerne: 336.300 kroner plus moms.

Den 21-årige kan dermed – hvis han bliver tiltalt og dømt i den aktuelle terrorsag – være et eksempel på det såkaldte crossover mellem kriminelle miljøer og militant jihadisme, som PET de senere år har advaret intenst imod. Advarsler, der handler om faren ved kriminelle miljøers voldsparathed og adgang til våben kombineret med et ekstremt ideologisk tankesæt, eksempelvis inspireret af militant jihadisme eller nynazistiske miljøer.

»Set fra eksempelvis en terrorgruppes synspunkt kan det være praktisk at have tilhængere med disse kompetencer. Og set fra kriminelles synspunkt kan det være en ny start. De kan gøre, som de altid har gjort, men de kan se sig selv i spejlet, for nu kæmper de jo for en sag,« siger Anja Dalgaard-Nielsen, chef for Institut for Strategi ved Forsvarsakademiet.

»Så de kan få en form for syndsforladelse og en identitet, der er mere glorværdig end at være simpel kriminel. Det gælder i øvrigt både militante islamister og højreekstreme,« tilføjer terrorforskeren.

Anja Dalgaard-Nielsen understreger, at hun kun kender den aktuelle terrorsag fra omtale i pressen, og at hun udtaler sig generelt om crossover-fænomenet.

Angreb med bomber og skydevåben

Under grundlovsforhøret i terrorsagen var den 21-årige iført en sort polotrøje; skægget havde han ladet stå, og håret var sat op i en hestehale.

Sammen med to andre fængslede er den 21-årige mistænkt for at ville bygge en bombe af det ustabile og kraftfulde sprængstof TATP, som også er kendt under tilnavnet »Satans mor«. Stoffet kan fremstilles af hverdagskemikalier og har nærmest været en fast bestanddel i terrorsager i Danmark og udlandet de seneste år.

Yderligere to fængslede i sagen er mistænkt for at ville skaffe skydevåben, lyddæmpere og ammunition, ligeledes med det formål at begå et terrorangreb.

En person er i relation til sagen varetægtsfængslet i Odense mistænkt for at ville overføre penge til Islamisk Stat.

Alle seks nægter sig skyldige, og byretten har nedlagt navneforbud i sagen. Ingen af dem er blevet tiltalt eller dømt for at planlægge terrorhandlinger.

PETs Center for Terroranalyse (CTA) har tidligere advaret mod netop overlap – altså crossover – mellem kriminelle miljøer og religiøs ekstremisme. I CTAs seneste »Vurdering af terrortruslen mod Danmark« fra 2018 lyder advarslen således:

»Militant islamisme kan i nogle sammenhænge antage karakter af eller styrke en allerede eksisterende modkultur og øge risikoen for, at nogle personer tyer til vold. Radikalisering af personer i kriminelle miljøer med adgang til våben er i denne sammenhæng særligt bekymrende.«

Det har også vist sig, at Omar El-Hussein, som i februar 2015 angreb først Krudttønden og senere synagogen i København, kort forinden var blevet løsladt fra fængslet efter et knivoverfald i et S-tog. Og at en lang række af de personer, som de senere år har udført terrorangreb rundtom i Vesteuropa, herunder terrorister fra Islamisk Stat, har været dømte kriminelle.

Berlingske har bedt PET forholde sig til, om den aktuelle terrorsag i myndighedernes øjne er udtryk for crossover-fænomenet, og hvad dette betyder for den aktuelle terrorsag.

Svaret lyder, at »PET kan ikke kommentere den konkrete sag«. Tjenesten henviser i stedet til CTAs »Vurdering af terrortruslen mod Danmark«.

Den 21-årige er ifølge Berlingske ikke den eneste af de seks varetægtsfængslede i terrorsagen, som tidligere har været i myndighedernes søgelys.

Avisen har blandt andet tidligere beskrevet, at en af de andre varetægtsfængslede i 2015 blev anholdt – men dog hverken sigtet, tiltalt eller dømt – under mistanke om terrorplaner mod daværende forsvarsminister Nicolai Wammen (S). Og at vedkommende har tætte relationer til Syrien-jihadister, som har tilsluttet sig Islamisk Stat, ligesom han selv har været en del af den islamistiske gruppe Millatu Ibrahim.