Borgere på offentlig forsørgelse må ofte flytte fra de store byer. Det giver en skævvridning af det kommunale landkort, lyder kritikken.

19-årige Celina Broholm Klitdal bor sammen med sin 1-årige søn Lauge på et otte kvadratmeter stort værelse hos sine svigerforældre i Sundby.

Både hun og hendes 25-årige kæreste er på kontanthjælp, og de har flere gange bedt Københavns Kommune om hjælp til at finde en bolig, hvor parret kan bo sammen.

Men der var ingen hjælp at hente hos kommunen, medmindre parret ville flytte væk til for eksempel Falster.

- Jeg synes ikke, det er i orden. Hvordan ville de selv have det, hvis vi bare sagde: ”Du skal flytte til Falster”. Jeg kender ikke nogen, jeg kender ikke området, vi har ingen relationer til Falster overhovedet, siger Celina Broholm Klitdal til TV 2 Lorry.

Parrets situation er langt fra enestående. Tusindvis af borgere på kontanthjælp, førtidspension, sygedagpenge og andre offentlige ydelser forlod sidste år København og Aarhus for at bosætte sig i andre kommuner.

Det viser tal fra kommunerne, som Ugebrevet A4 har fået aktindsigt i.

I alt flyttede 7259 borgere på offentlige ydelser i 2016 væk fra København, mens 2536 flyttede til byen. Det giver en netto fraflytning på 4723 sociale klienter fra København, mens tallet i Aarhus lød på 1000.

Borgmester: København tømt for socialt udsatte om 20 år

Celina Broholm Klitdal og hendes kæreste blev rådet til at flytte til Guldborgsund Kommune på Falster, men også nabokommunen Lolland har gennem mange år været endestation for mange på offentlig forsørgelse, som har forladt hovedstadsområdet.

Sidste år fik kommunen ifølge sine egne tal 299 flere personer på offentlige ydelser.

Det er ikke en menneskerettighed at bo i København Susan Fill Præstegaard, chefkonsulent i Socialforvaltningen i Københavns Kommune

Det vidner ifølge Lollands borgmester, Holger Schou Rasmussen (S), om, at der er ved at ske en markant skævvridning i Danmark.

- Det er ikke en ny udvikling, men hvis det fortsætter, er der ikke nogen borgere på overførselsindkomst tilbage i København om 20 år. Så bor der kun folk i København med arbejde og med høje uddannelser, siger han til Ugebrevet A4.

Tilflytning påvirker udkantkommuners velfærd

Borgmesteren har igennem længere tid kritiseret København og andre kommuner for at eksportere sociale problemer til udkantskommuner som Lolland.

I november rettede han således fokus på, at flere kommuner ligefrem yder økonomisk støtte til borgere på overførselsindkomst for at få dem til at flytte til Lolland.

- Det tager penge fra vores velfærd og vores fællesskab og de ting, som vi rigtig gerne vil gøre godt for Lolland Kommune. I stedet skal vi bruge for stor en del af vores økonomi til at hjælpe borgere, der kommer til fra andre kommuner. Det er ikke, fordi de ikke skal være velkomne her. Men problemet er, at der bare ikke er fuld kompensation for den udgift, som det her medfører, sagde Holger Schou Rasmussen i november til TV 2.

Vil ikke flytte til Falster

Det unge par i København leder med lys og lygte efter en bolig til dem og deres 1-årige søn. Men det er begrænset, hvad to kontanthjælpsmodtagere kan betale i husleje.

Men familien vil meget nødigt til Falster. Blandt andet fordi Celina Broholm Klitdal skal starte på sosu-uddannelsen på Vesterbro i København til januar.

Celina Broholm Klitdal bor sammen med sin 1-årige søn Lauge på et otte kvadratmeter stort værelse hos sine svigerforældre. Foto: TV 2 Lorry

- Hvis det er den eneste vej, kan vi blive nødt til det. Men hvordan ender vi så ikke? Så står vi alene med Lauge og har ingen mulighed for støtte eller hjælp, siger hun til TV 2 Lorry.

Da Celina Broholm Klitdal blev gravid, skrev jordemoderen en underretning til kommunen for at gøre opmærksom på parrets boligsituation. Men kommunen forklarede, at de ikke kunne anvise dem til en bolig, fordi Celina Broholm Klitdal og barnet havde tag over hovedet.

Kommune: Ikke en menneskeret at bo i København

Hos Socialforvaltningen i Københavns Kommune forklarer chefkonsulent Susan Fill Præstegaard, at kommunen ikke råder over særlig mange almennyttige boliger i en prisklasse, hvor eksempelvis unge på kontanthjælp har råd til at være med.

- Der skal efter vores kriterier for boligsocial anvisning mere til end akut boligløshed for at få anvist en bolig i København, siger hun til Ugebrevet A4 og tilføjer:

- Hvad er deres mulighed for selv at ændre på deres boligsituation? Det er ikke en menneskerettighed at bo i København.

Skyder skylden på regeringens fattigdomsydelser

Men hos udkantsforeningen Danmark på Vippen, som arbejder for vækst, velstand og lige vilkår i hele landet, mener næstformand Kim Ruberg, at det er et problem, at udsatte grupper i samfundet ikke længere har råd til at bo i landets største byer.

- Ved at presse dem ud af de rige kommuner og ind i de fattige kommuner skaber vi et endnu mere ulige Danmark. Og vi giver dårligere muligheder for de områder i udkanten, som i forvejen har en række store udfordringer, siger Kim Ruberg til Ugebrevet A4.

I København understreger overborgmester Frank Jensen, at der stadig bor mange fattige og udsatte mennesker i København, som naturligvis også skal være en del af fællesskabet.

Både han og SF's socialrådmand i Aarhus, Thomas Medom, begrunder i stedet fraflytningen med regeringens kontanthjælpsloft og 225-timers-regel. Noget, som også S-borgmesteren på Lolland fremhæver som en af de væsentligste årsager.

Det afviser beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V). Der var færre på kontanthjælp, der flyttede i første halvår af 2017 end i årene fra 2014 til 2016, siger han.

- Fra oppositionens side er det meget belejligt forsøgt at kæde problemstillingen sammen med regeringens jobreform. Her må jeg bare sige, at der ikke er sket flere flytninger, efter at kontanthjælpsloftet og 225-timers-reglen trådte i kraft, siger Troels Lund Poulsen til Ugebrevet A4.