Črnigoj in praksa kaznovanja

Višji sodniki v Kopru so sicer spomladi tudi deloma ugodili pritožbam njune obrambe in znižali zaporne kazni na 18 mesecev in odpravili denarne kazni. Po tej odločitvi pa bosta oba namesto zapora opravila vsak po 480 ur dela v splošno korist.

"Vložila sem tudi izredno pravno sredstvo na vrhovno sodišče – zahtevo za varstvo zakonitosti, saj je sodba po moji oceni v celoti napačna tako zaradi absolutno bistvenih kršitev postopka, med drugim neizvedbe dokazov, ki jih je predlagala obramba," pa je za Primorske novice povedala Črnigojeva zagovornica Irena Dobravc Tatalovič.

Pridobila 1,8 milijona protipravne koristi

Zahtevo za varstvo zakonitosti je v začetku julija vložil tudi odvetnik Bruno Krivec, zagovornik Ožbeja Marca, ki je dodal, da ni mogoče razumno sprejeti nasprotovanja tožilke o kateri koli alternativni izvršitvi kazni. "In to po sedmih letih, ko govorimo o tako imenovani zapozneli reakciji države," je sklenil.

Tožilstvo je dokazalo, da sta Črnigoj in Marc od aprila 2010 do junija 2011 Primorju pridobila skoraj 1,8 milijona evrov protipravne premoženjske koristi. Zavodu za zaposlovanje so namreč poslali več zahtevkov za delno povračilo izplačanih nadomestil plač za 603 delavce, ki so bili napoteni na čakanje. Primorje po mnenju tožilstva takrat ni bilo v položaju, da ne bi moglo zagotavljati dela polovici delavcem, hkrati pa delavcev ni nikoli napotilo na čakanje.