Øker studiestøtten

Regjeringen foreslår elleve måneders studiestøtte. Studentene jubler.

Publisert Publisert 14. oktober 2013

MER PENGER: Neste års studenter får mer å rutte med, om dagens regjering får gjennom sitt budsjettforslag. Arkivfoto: EIRIK BREKKE

Denne artikkelen er over seks år gammel

I sitt siste budsjett går regjeringen inn for å øke studiestøtten til elleve måneder fra studieåret 2014-2015.

Dette har lenge vært et krav fra Norsk studentorganisasjon (NSO), og leder Ola Magnussen Rydje er svært fornøyd.

— Det vil bety helt vanvittig mye, sier han i en kort kommentar til bt.no.

- Historisk

Nestleder i NSO, André Almås Christiansen, beskriver satsingen som historisk og mener at dette er noe studentene vil merke svært godt.

— Det gjør at man kan bruke eksamensperioden til å studere og lese, i stedet for å jobbe for å dekke inn juni måned, sier Almås Christiansen.

Ifølge NSO vil støtten gå fra 94.400 kroner til 105.600 kroner årlig, altså en økning på 11.200 kroner i året. Bare stipendandelen utgjør en økning i statsbudsjettet på 586,4 millioner kroner.

Studentene vil imidlertid ikke få den ellevte utbetalingen før juni 2015.

- Regjeringen må følge opp

For studentorganisasjonene kom 11 måneders studiestøtte som en stor overraskelse.

— Vi hadde håpet på dette, men 11 måneders studiestøtte trodde vi ærlig talt var vanskelig å få til. Det var en stor og god overraskelse i dag, sier nestleder i Norsk Studentorganisasjon, André Almås Christiansen.

Høyre-leder Erna Solberg overtar nå ansvaret for neste års statsbudsjett, men studentlederen håper hun ikke vil gå tilbake på studiestøtten.

— Det mener vi absolutt er realistisk. Den nye regjeringen har både i valgkampen og programmene sine sagt at det er nødvendig å bedre studentøkonomien. Vi forventer at de ikke har endret mening over natten og at dette blir en realitet, sier Almås Christiansen.

- Største gjennomslag på lenge

Også blant studentene lokalt i Bergen er gleden stor.

— Ja, dette er utrolig fantastisk og veldig så gøy for studentene. Det er det største gjennomslaget studentene har hatt på veldig, veldig lenge, sier Anna Gjertsen, leder for Velferdstinget, det øverste studentorganet tilknyttet Studentsamskipnaden i Bergen.

Ved siden av økte studiestøtte, har studentene også fått andre tilskudd. Det er blant annet planlagt 1300 nye studentboliger i 2014. En prøveordning der studenter som har vært for syke til å studere på fulltid får deler av studielånet omgjort til stipend er dessuten gjort permanent.

— Dette koster ikke mye, men er utrolig viktig for de få det gjelder, sier Gjertsen.

Også Gjertsen vet at den kommende blå regjeringen vil gjøre endringer. Hun tror likevel studentene får beholde den ekstra måneden med studiestøtte.

— Jeg tror også Høyre og Frp ser verdien av dette. Samarbeidspartiene deres, Venstre og Krf har dessuten vært tydelige på at de ønsker 11 måneders studiestøtte. Det er klart at dette er noe som koster, men man får enormt mye igjen gjennom lik rett til utdanning og studenter som kan gjøre det de skal gjøre, nemlig studere.

Flere studieplasser

I tillegg til økningen i studiestøtten her hjemme, foreslår regjeringen å åpne for å gi støtte til det første året av bachelorutdanning i USA.

Regjeringen vil også bevilge 100 millioner kroner til bygging av 1300 nye studentboliger, og vil opprette 400 nye studieplasser og 60 nye stipendiatstillinger fra høsten 2014. Samtidig gir de 466 millioner kroner til opptrapping med nye kull for studieplasser som ble opprettet i 2009, 2011 og 2012.

Fakta Fakta om regjeringsskiftet Finanstalen ble holdt i Stortinget mandag kl. 10. Deretter meddelte statsminister Jens Stoltenberg at han søkte avskjed for sin regjering. Det skjedde i ekstraordinært statsråd på Slottet senere samme dag. På dette møtet informerte Stoltenberg kong Harald om sin beslutning og leverer sin avskjedssøknad. Den ble ikke umiddelbart innvilget. Regjeringen ble bedt om å fortsette som forretningsministerium inntil en ny regjering er klar. Kongen ba Stoltenberg om råd om hvem som skal få oppdraget om å danne ny regjering. Han viste til Høyres leder Erna Solberg. Slottet tok etter møtet kontakt med Solberg, ga henne oppdraget og ba om tilbakemelding når regjeringen er klar. Nokså raskt etter besøket på Slottet holdt statsministeren sin avsluttende pressekonferanse, der han oppsummerer åtte år ved makten. På selve dagen for regjeringsskiftet vil Solberg melde tilbake til kongen at oppdraget er utført og regjeringslisten klar. Det er ikke fastsatt hvilken dag dette blir, men signalene går i retning av onsdag 16. oktober. Etter at kong Harald er blitt informert, vil Solberg fortelle offentligheten hvem som skal med i regjeringen. Hun velger selv hvordan hun vil gjøre dette. Det avholdes to statsrådsmøter denne dagen. På det første møtet blir den avtroppende regjeringens avgang godtatt, og Kongen i statsråd, det vil si regjeringen, utnevner sin etterfølger. Dette dokumentet undertegnes av alle statsråder som deretter kommer ut på Slottsplassen for å ta avskjed med folket. Regjeringsmedlemmene drar tilbake til sine kontorer og holder nøklene klare. Under det andre møtet på Slottet, et par timer senere, vil kongen og Solberg-regjeringen formelt tildele de nye statsrådene sine ansvarsområder. De vil trolig også utnevne noen statssekretærer. I og med dette møtet er regjeringen å anse som innsatt.* Så er det Solberg og den nye regjeringens tur til å gå ut på Slottsplassen og motta folkets og partikollegenes hyllest. De nye regjeringsmedlemmene drar til sine respektive departementer, der nøkkelseremoniene venter. Dermed er Solberg-regjeringen operativ. Les mer

Publisert Publisert: 14. oktober 2013 10:29 Oppdatert: 14. oktober 2013 11:33