GJENNOMBRUDD: Her er teamet bak forsøket ved NTNU i Trondheim; fra venstre professor Catharina de Lange Davies, postdoktor Annemieke van Wamel og forsker Andreas Åslund. Musene som var med i forsøket er, som reglementet krever, avlivet. Musen på bildet var ikke med i forsøket. Foto: Stein Roar Leite, NTNU

Studie: Cellegift levert rett i svulsten kurerer kreft hos mus

Med treffsikker levering av cellegift ved hjelp av bobler og ultralyd, har norske forskere klart å kurere kreft hos mus.

26. mai 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Nå håper de å kunne prøve den oppsiktsvekkende metoden på mennesker i 2018.

I en forsøksstudie ble samtlige dyr enten kvitt kreftsvulsten fullstendig, eller den sluttet helt å vokse. Det skriver Gemini.no som presenterer forskningsnytt fra NTNU og SINTEF, og som først omtalte saken.

Av de ni musene med prostatakreft som ble behandlet med ACT-metoden (Acoustic Cluster Therapy) ble seks mus helt kreftfrie mens svulsten sluttet å vokse hos de resterende tre.

– Det er veldig lovende resultater vi nå har fått. Metoden bidrar til at behandlingen blir mer spesifikk mot kreftsvulsten og dermed kan bivirkningene som cellegift gir, bli redusert, sier professor Catharina de Lange Davies ved institutt for fysikk ved NTNU til VG.

Les også: Den norske kreftindustrien: Utvikler kreftmedisiner verdt milliarder

Hun mener resultatene er så oppsiktsvekkende gode at pasienter må få denne behandlingen så raskt som overhodet mulig.

– Det er en lang prosess, men målet er at vi kan starte den første utprøvingen på mennesker i 2018, sier Davies.

Gemini skriver at forskningen er et samarbeid mellom NTNU, Phoenix Solutions AS og The institute of Cancer Research i London.

FORSKJELL: Hos musen til venstre har det selvlysende teststoffet trengt inn i svulsten etter behandling med ACT og ultralyd. Hos musen til høyre har man ikke brukt ultralyd, da trenger ikke teststoffet inn i svulsten. Musene er påført prostatakreft, men i benet. Foto: NTNU

Slik går det til

Forskerne bruker mikrobobler av gass koblet med mikrodråper av olje i kombinasjon med fokusert ultralyd for å få cellegiften dit den trengs, nemlig inn i selve kreftsvulsten. En bitte liten negativt ladet gassboble kobles sammen med en like liten positivt ladet oljedråpe, og slike «clustere» eller klynger injiseres i blodet.

Se stor grafikk: De mest lovende nors﻿ke selskapene, kreftmedisinene de utvikler, og hvordan medisinene skal virke.

Når «klyngene» kommer fram til kreftsvulsten, utsettes de for ultralyd som får boblene til å vokse slik at de blokkerer blodårene. En ny runde ultralyd får boblene til å vibrere og når pasienten nå får cellegift vil denne kunne passere veggen i blodåren og ut i selve kreftsvulsten.

– Boblen trykker på åreveggen og gjør den mer «lekk» slik at legemiddelet går gjennom åreveggen og «dytter» den videre fram til kreftcellene, forklarer Davies.

Davies håper at metoden etter hvert kan brukes på kreft som ikke kan opereres i bukspyttkjertelen, bryst og prostata.

Les også: Tone (60) betaler 300.000 for egen medisin - må gi 60.000 i moms til staten

Metoden ser også ut til å kunne brukes til å levere kreftmedisin til svulster i hjernen, noe som er veldig vanskelig fordi blodårene i hjernen danner en barriere for å hindre fremmedlegemer å komme fra blodårene til hjernecellene.

De norske forskerne har publisert første del av funnene i det anerkjente tidsskriftet Journal of Controlled Release og har fått akseptert en ny artikkel som kommer på trykk i samme tidsskrift om en måneds tid.

Husker du? Norge prøver å utvikle en universell kreftvaksine med «drepeceller», radioaktiv medisin mot lymfekreft, og vaksine mot dødelig bukspyttkjertelkreft.

Begynte med kontrastmiddel

Forhistorien til ACT var kontrastmidler for medisinsk diagnostisering utviklet hos tidligere Nycomed.

Kommentar: Norsk løsning på kreftgåten

Tre gründere opprettet firmaet Phoenix Solutions AS som nå i tre år har videreutviklet denne teknologien mot terapibruk. Daglig leder er Per Sontum, kjemiker med en doktorgrad i farmasi, som i en årrekke jobbet med kontrastmidler hos Nycomed.

– Når kan dette bli et regulært tilbud til kreftpasienter?

– Ja, det er selve «kongespørsmålet», er det ikke? Dersom virkningsgraden er eksepsjonell, kan vi få en såkalt «fast track» hos legemiddelmyndighetene. Da kan vi slippe å gjennomføre en såkalt fase tre studie, som gjerne tar to-tre år. Skjer det, kan vi ha dette på markedet i 2021 eller 2022 om vi er svært optimistiske, sier Sontum.

Publisert: 26.05.16 kl. 14:39

Mer om Kreftbehandling Helse Kreft