Oppdatering Generaldirektør Johan Carlson i den svenske Folkhälsomyndigheten holdt tirsdag en pressekonferanse der han dementerer at flokkimmunitet er den svenske regjeringens taktikk i møtet med koronaepidemien. Han bekreftet at Sverige vil beholde en strategi der de forsøker å begrense de negative konsekvensene som nedstengning kan få for samfunnet .

(oppdatert onsdag 18/3-20 kl 11:30)

Svensker spør seg om Norge virkelig har tenkt å holde landet vårt nedstengt i måneder framover.

Ifølge en tidligere svensk statsepidemiolog er Sveriges plan heller å la seks av ti svensker bli smittet med koronaviruset. På den måten vil svenskene stanse spredningen og hindre at eldre og kronisk syke blir smittet.

Passerer du grensen mellom Norge og Sverige i dag, så reiser du fra et Norge med dobbelt så mye koronasmitte i befolkningen som de har i Sverige. Likevel er det inn i Norge du blir stoppet på grensen.

Inn i Sverige kan du reise helt fritt.

Norge og Sverige kan nå bli laboratorier for et dristig eksperiment, nemlig to helt forskjellige måter å møte en pandemi.

Sveriges strategi

Det er den tidligere svenske statsepidemiologen Annika Linde som forteller til nyhetsbyrået TT, at det svenske folkehelseinstituttet Folkhälsomyndigheten har valgt en strategi som innebærer at det svenske folket skal opparbeide seg flokkimmunitet mot viruset bak Covid-19.

– Jeg oppfatter at strategien fra Folkhälsomyndigheten er at vi skal oppnå flokkimmunitet, at så mange som mulig skal smittes og dermed bli immune, uten å bli alvorlig syke, sier hun.

Samtidig påpeker Linde at det er om å gjøre å strekke ut smitten og kappe toppen av antallet som blir syke, for sånn å avlaste helsevesenet arbeid.

Vil la flertallet bli smittet

Dersom rundt seks av ti svensker smittes med viruset eller vaksineres mot det, vil spredningen av viruset spontant bli redusert, ifølge Linde.

Det er lite sannsynlig at en vaksine kommer før om ett år. Dermed må det være snakk om å la svært mange svensker bli smittet av viruset.

Fakta om flokkimmunitet Flokkimmunitet oppnås når mange nok i en befolkning har fått immunitet mot et virus, enten gjennom at de er blitt smittet eller gjennom vaksinering. Det er vanlig å anta at 85 til 95 prosent må vaksineres mot en sykdom for å oppnå flokkimmunitet.

Desto flere i et samfunn som er immune mot et virus, desto vanskeligere er det for de gjenværende som ikke er immune å bli smittet.

Når immuniteten i samfunn passerer en terskel, vil flokkimmuniteten gradvis sørge for at sykdommen forsvinner fra samfunnet. Flokkimmunitet kan også oppnås globalt - metoden har blant annet sørget for at sykdommen kopper er utryddet.

Det var på 1920- og 1930-tallet forskere forsto fenomenet flokkimmunitet. Da så forskerne at når tilstrekkelig mange barn blir vaksinert mot den svært smittefarlige sykdommen meslinger, så forsvinner sykdommen. De senere årene er økt vaksinemotstand blitt en trussel mot flokkimmunitet. Kilde: Wikipedia-engelsk

– Om 60 prosent av alle svensker er smittet til høsten så vil vi få en veldig liten spredning, sammenlignet med de landene som stenger ned hele samfunnet sitt, sier Linde til TT.

Med denne flokkimmuniteten i den friske delen av befolkningen, er altså tanken at man kan unngå at svensker som er eldre og syke blir smittet av koronaviruset.

Det forutsetter selvfølgelig at man klarer å holdes smitten unna denne delen av befolkningen.

Isolering har ikke vist seg å fungere

Anders Tegnell er nåværende statsepidemiolog hos svenske Folkhälsomyndigheten.

– Vi begynner nå å få en forståelse for at viruset ikke kommer til å slutte å spre seg før vi oppnår flokkimmunitet. Men det må skje rolig, sakte og kontrollert slik at helsevesenet klarer å håndtere det, sier han.

Målet er altså ikke å smitte svenskene så raskt som mulig.

Tegnell har gransket pandemier i verden. I en tale han holdt da han i 2007 ble tatt opp som medlem av Kungliga Krigsvitenskapsakademien slo Tegnell fast at det å isolere folk for å unngå at de møter syke personer ved pandemier, gjennom historien har vist seg å nesten aldri fungere. Det er heller ikke en metode som vil fungere i dagens samfunn, ifølge Tegnell.

Norge og Sverige styres ulikt

Anders Tegnell peker i et intervju med SVT Aktuell på at helsevesenet i Sverige og Norge blir ulikt styrt.

I Norge styres det fra toppen av politikere, mens Sverige overlater mer av styringen til helseregionene og kanskje dermed til fagfolk.

– Vi snakker med våre nordiske kolleger hver dag, og vi reagerer åpenbart ulikt, og det kommer av rollefordelingen mellom myndighet og stat, sier Tegnell til SVT.

– Ingen god ide å gjøre som Norge

Nok en tidligere svensk statsepidemiolog, Johan Giesecke, sier dette i et intervju med svenske TV4:

– Det er ingen gode ide å stenge skoler og barnehager slik Norge og Danmark gjør.

Giesecke sier videre i intervjuet at politikerne i Norge setter i gang tiltak som dette, fordi de har behov for å vise styrke og handlekraft.

Han håper at svenske politikere er modige nok til ikke å gjøre det samme.

Ifølge Giesecke kommer mange svensker til å bli smittet av Covid-19 og få av dem kommer til å bli noe særlig syke. Giesecke sier videre at det er de eldre og syke som bør beskyttes, ikke de unge.

– Norges skolestenging er riktig

Her i Norge mener smittevernforsker Jörn Klein ved Universitetet i Sørøst-Norge at Sverige nå bør betraktes som et land utenfor Norden, fordi de følger andre regler enn Norge og Danmark.

– Under nåværende norske forhold så er skolestenging riktig, sier Klein til Dagens Medisin.

Preben Aavitsland, overlege hos Folkehelseinstituttet (FHI), velger å tone ned forskjellene på hvordan Sverige og Norge håndterer Covid-19.

– Vårt fagmiljø ser også utfordringene med å stenge barnehager og småskoler, og vi drøftet dette i vår risikovurdering. Så er det alltid sånn at når myndigheter og politikere skal ta en slik beslutning, må de veie en rekke hensyn mot hverandre.

Aavitsland forteller til Dagens Medisin at han kjenner både Tegnell (nåværende statsepidemiolog) og Giesecke (tidligere statsepidemiolog) som lynende intelligente fagfolk.

– Sverige bør fortsette å gjøre sine beste vurderinger og iverksette de tiltak som de mener gir best balanse mellom nytte og uheldige ringvirkninger, sier han.

Giesecke sin påstand om at politikere i Norge framfor alt har behov for å vise politiske muskler, vil ikke Aavitsland kommentere.

Aavitsland peker på at ulike tiltak mot Covid-19 i Sverige og Norge vil gi oss en mulighet til å lære hva som fungerer best.

Kilder:

Dagens Medisin, TV4 og SvT Aktuell

«Strategin: Låt många smittas i lagom takt», nyhetsmelding fra svenske TT 15. mars. Meldingen.

Anders Tegnell: «Pandemiernas påverkan på samhället», tale til Kungliga Krigsvitenskapsakademien, 2007