Pøbelgran irettesettes

Hvor slem og håpløs kan et grantre bli? Veldig slem, i følge miljøvernere. Men nå planlegger Miljødirektoratet å bruke to milliarder kroner på planting av gran som et klimatiltak.

Og bakom synger skogene: Spredning av sikagran ved seterhus i Vik i Sogn og Fjordane. ANDERS BRYN

29. okt. 2013 22:29 Sist oppdatert 7. februar 2014

Et inn i granskauen dårlig forslag, sier noen. Debatten går om den såkalte sitkagranen, et innvandret tre som kalles pøbeltre.

Sitkagranens oppførsel? Ikke noe tema rundt kaffe latte’n i Oslo, men kysten rundt får den grønne grana folk til å se rødt. Så gjett om direktoratet får høre det:

Hårreisende. Sitkagranen ødelegger for andre plantearter og ny utsetting strider mot Norges forpliktelse gjennom FNs Biokonvensjon, sier Trude Myhre i WWF. Det er de som kaller det amerikansk-importerte treet en pøbelgran.

Det er høyst tvilsomt om sitkagranen vil gjøre noe positivt for klimaet. Det er mer trolig at de langsiktige miljømessige konsekvensene vil ødelegge norsk natur, sier forsker Anders Bryn ved Naturhistorisk Museum, Universitet i Oslo. Han og flere andre forskere leverer inn et opprop mot planting av såkalt klimaskog.

Faren min plantet titusenvis av sitkagran ved gården vår på 60— og 70-tallet. Det var uforstand, og det er helt idiotisk å gjenta feilen nå, sier Roar Svenning, sauebonde på Trøndelagskysten og innehaver av Stokkøya sjøsenter.

Ødelegger for beite

Svenning, Bryn og Myhre er samstemte i omtalen av treet. Sitkaplantefeltenes struktur gjør at undervegetasjonen dør, og dermed blir verdifulle beiteområder for sauer satt ut av spill, samtidig som lyskrevende arter i tilbakegang mister leveområdene.

Les også Vil utrydde granskog på Vestlandet og i Nord-Norge

I sin rapport ønsker Miljødirektoratet å plante 50000 dekar ny skog årlig, med en kostnadsberegning på 100 millioner kroner i året, i 20 år.

Skygger for solrefleks

Tanken er altså at nye mengder skog skal øke CO2-opptaket og dermed bidra til bedre klima. Blant mange innvendinger er at trærne samtidig skygger for snøen på bakken, som på sin side bidrar positivt i klimasammeheng ved å reflektere sollys ut i atmosfæren, hvilket også bra for klimaet. Så vinningen går opp i spinningen.

Bakgrunnen for at sitkagranen, hjemmehørende i Alaska og det nordvestlige USA i det hele tatt er her, er det motsatte av «snikgranifisering». Etter Krigen ville myndighetene bygge landet og kle det med skog. Skogdriften var en viktig industri. Landeiere fikk 50 åre per plantet tre, og stakk gjerne 100000 av dem i jorden.

— Mange var veldig skeptiske dengang også, men gjorde det for pengenes skyld. Og trærne spredte seg fort, særlig langs kysten åp Vestlandet og Nordnorge. Dette er spesielt synlig, siden det ikke vokser gran der naturlig, sier Trude Myhre i WWF.

Monsterugress

Blant egenskapene som virkelig gjør folk og ivrige forfattere av leserinnlegg rundt i landet opprørte, er at dette importerte grantreet sprer seg som et monsterugress. Det er også et paradoks at staten nå bidrar til å finansiere opprydning etter forrige runde med planting.

Les også Dropper forskernes råd om skogvern

Det er bedre å satse på norsk løvskog, ropes det i skogen av motargumenter mot mer og fremmed barskog. Andre innvendinger er, i stikkordsform: Det kan bety noe for skogindustrien, men samfunnsnytten til sammen er null. Planting av barskog av klimahensyn vil også komme i konflikt med Stortingets vedtatte mål om å produsere mer mat på grunnlag av norske ressurser.

Et sjansespill

— Regjeringen Solberg bør nå tenke seg godt om. Det er et sjansespill å satse på dette prosjektet, og mye bedre å bruke mer tid og penger på forskning og utredning før noe avgjøres, sier Anders Bryn.

Jarle Einar Holberg, næringspolitisk sjef i Allskog, som organiserer skogeiere fra Møre til Troms, vil plante et helt annet syn i regjeringen.

— Det er skivebom å angripe skogplanting som skal skje etter strenge skog- og miljøstandarder fra 2014 og framover i tid, ut fra metodene som ble brukt for å plante skog for 60 år siden. Det vil tas strenge miljøhensyn og selvsagt også landskapsmessige hensyn, sier han, og smeller til med denne:

— Gi de såkalte miljøvernerne granplanter og få dem ut for å plante – da kan de gjøre litt samfunnsnytte for seg!

Miljødirektoratet har ikke tatt stilling til hvilke treslag de endelig vil foreslå plantet ut.

— Vi forholder oss til regelverket for planting av utenlandske treslag. Sitkagran er ikke forbudt, men det må søkes og behandles i hvert enkelt tilfelle, sier avdelingsdirektør Yngve Svarte i Miljødirektoratet.

Aftenposten ble felt i Pressens Faglige Utvalg for tre artikler omsitkagranen. Les utvalgets begrunnelse her:

http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/Aftenposten-felt-i-PFU-7450822.html#.UvTnxyeZQQo