Som 15-åring kjøpte Haakon Bitcoins for første gang. Det dramatiske fallet denne uken har ikke gjort ham bekymret for krypto-valutaens framtid.

Mens mange mente «bobla sprakk» denne uka da Bitcoin og andre såkalte krypto-valutaer falt dramatisk i verdi, var Haakon bedre forberedt enn de fleste.

– Jeg har sett akkurat den samme tendensen før, sier 21-åringen som studerer informatikk ved Universitetet i Oslo.

Han viser fram grafen han har fulgt siden han selv fattet interesse for Bitcoin i 2013. (se bilde under). Da var han 15 år og over gjennomsnittet interessert i informatikk.

– Jeg var for ung til å forstå teknologien da, men kom over det i noen videoer og artikler, og det virket gøy fordi jeg kunne være min egen bank, sier han.

Langt fram

Han investerte noen kroner akkurat da blesten og verdiveksten var stor i desember 2013, og flere kastet seg på. Men da som nå falt verdien i januar, og i årene som fulgte har ikke verdien utviklet seg nevneverdig. Én tendens har allikevel gjentatt seg hvert eneste år. 21-åringen zoomer inn på verdi-grafen og peker.

– Både i 2014, 2015 og 2016 var det akkurat det samme markante verdifallet i januar. Men fordi verdien og dermed tapet denne gangen er så stort, er det mange som får panikk og selger seg ut, sier han.

Her er uttrykkene du bør kjenne: Blockchain er teknologien som muliggjør eksistensen av blant annet kryptovaluta. Måten den krypterer informasjon på, gjør det overflødig å ha en tredjepart som verifiserer informasjon og transaksjoner. (Som for eksempel en bank.) Bitcoin er navnet på den mest kjente kryptovalutaen, den som teknologien ble oppfunnet for å etablere. Kryptovaluta er et betalingsmiddel, men det er digitalt og bruker krypteringsteknikker for å kontrollere opprettelsen av og overføringen av midler. Det finnes mange ulike kryptovalutaer i dag. Blant de største er Ethereum, Ripple og Litecoin. Menge mener valutaen er en liten del av det teknologien bak kan brukes til. Det forventes at Blockchain-teknologien kan brukes til å effektivisere for eksempel forretningsdrift, pasient-journaler, stemmegivning ved politiske valg og innføringen av førerløse biler. Kilde: oversatt fra pwc.com

Han mener mange spekulanter som har skaffet seg Bitcoin nå ikke har satt seg inn i hva dette egentlig dreier seg om. Selv ser han på det som en langsiktig investering og lar verdiene stå.

– Småinvestorene som stadig kjøper og selger i håp om kjapp gevinst er med på å forsinke at dette kan bli et stabilt betalingsmiddel, sier 21-åringen.

En kaffe for en bitcoin?

Nettsiden Coinmap viser at to kaféer i Oslo og noen få forretninger ellers i landet aksepterer Bitcoin som betalingsmiddel idag, men det er kun for spesielt interesserte. Heller ikke Haakon betaler med Bitcoin nå, men han ser for seg at han gjør det om noen år.

– Det er vanskelig å betale en sum for en brus i dag som har en helt annen verdi i morgen, sier han. Men han har stor tro på at verdien på Bitcoin og flere krypto-valutaer vil fortsette å øke, om enn ikke så bratt som i dag.

Etter å ha hatt en verdi på 20.000 USD tidligere i januar, er verdien på en Bitcoin i helgen omlag 12.000 USD. For bare to dager siden var den nede på 9.500 USD. De voldsomme svingningene har fått mange til å si at bobla sprakk, men verdien er allikevel stor i forhold til januar i 2017. Da stod verdien i 923 USD.

Da Haakon (21) kjøpte i 2013 var det også blest om Bitcoin. Like etter jul falt verdien dramatisk da som nå, og i flere år har verdien vært stabil. Utviklingen i 2017 har vært dramatisk

Is i magen

Selv om Bakker har tro på at kryptovaluta får en plass i framtidens verdiutveksling, er han tydelig på at det er svært usikkert hvor det vil ende. Hans oppfordring er at folk må ha is i magen.

– Det er jo analytikere som spår at Bitcoin i slutten av 2018 vil være verdt 50.000 dollar eller så har vi andre som tror at Bitcoin snart vil kun være 5.000 dollar. Det går i alle retninger.

– Hva tror du da?

– Jeg tror 2018 blir et år med mye spennende teknologi og forbedringer, og så tror jeg vi vil se noen nye valutaer på markedet som vil bidra til at det blir lettere å bruke for hvem som helst. At min mor eller far skal ta i bruk dette på butikken, det er det jeg ønsker meg. Det er det som blir det interessante – å se hvor dette går, sier han med et smil.

APP FOR Å FØLGE MED: Haakon Bakker (21) har laget en app som viser verdien på de ulike cryptovalutaene. Foto: Ingvild Gjerdsjø, TV 2

Hvis han skal spå om sin egen framtid, ser han for seg at han om ikke mange år jobber med å lage tekniske løsninger for butikker som vil tilrettelegge for krypto-betaling.

Han har allerede laget en app for de som vil følge prisutviklingen på de ulike kryptovalutaene, men slike er det for tiden svært mange av. Derfor har han lagt den gratis tilgjengelig, og ser på det som et prøveprosjekt.

Stor uenighet

Men det er mange som slett ikke deler Haakons framtidstro. Det er ingen tvil om at kryptovalutaer utfordrer de velfungerende betalingssystemene mange er vant med i dag, fordi denne type overføring av verdier er utenfor bankenes og myndighetenes kontroll.

I bruk er Bitcoin nesten som kontanter å regne fordi banken eller kortselskapet ikke er et mellomledd som kontrollerer transaksjonen, mener lederen for Norges bitcoin- og blockchainforening, Stephan Nilsson. I hånden holder han minnepinnen som inneholder nøkkelen til krypto-verdiene hans. Foto: Mari Hvattum; TV 2

På lik linje med kontanter kan store verdier bytte hender, uten at noen andre enn sender og mottaker er involvert i transaksjonen. Mangel på kontroll gjør at det stadig kommer nyheter om at slik valuta skal forbys. Det var nyheter om at myndighetene i Sør-Korea, der omlag 13 prosent av Bitcoin-handelen foregår i dag, skulle forby bruken, som bidro til det store verdifallet nå i januar.

Men lederen i Norges Bitcoin- og Blockchainforening mener vi i Skandinavia lever i en boble og ikke ser hvordan kryptovaluta kan revolusjonere måten vi utveksler verdier på.

– Vi er vant med at alt i bankvesenet fungerer fint og har stor pålitelighet, men gå til Venezuela, Chile eller andre land der de ikke har samme tillit til at systemene er pålitelige. Der er kryptovalutaen allerede betydningsfull, sier han.

Han fikk selv erfare bankvesenets skepsis da foreningen ønsket å opprette bedriftskonto for at medlemmer kunne betale medlemsavgift i foreningen.

Som E-24 skrev fikk de etter tre uker som bedriftskunde beskjed fra DNB om at de ikke lenger var ønsket, med beskjed om at: «DNB ikke kan være sikre på om foreningens penger har noen tilknytning til hvitvasking eller terrorfinansiering.»

Umulig å definere verdien

Nordeas leder for betalingsløsninger, Ulf Bjørnhaug, mener det er umulig å si hva som er den virkelige verdien på kryptovalutaer i dag.

– Det er jo det som er vanskelig å definere i og med at det ikke er regulert eller utstedt av en sentralbank sånn som vi kjenner tradisjonell valuta. Det gjør at dette i bunn og grunn handler om psykologi og troen på om dette kan bli noe. Det er det som gjør det ekstremt usikkert, sier han.

Samtidig er det stadig nye tilbydere og nye typer krypto-valutaer som gjør det usikkert på mange måter.

– Det finnes jo digitale lommebøker som du da kan ha disse pengene på, men da igjen er det et tillitsspørsmål om hvem som er aktørene bak. Om de er seriøse eller ikke, påpeker han.

Men også Nordea følger utviklingen i markedet tett, spesielt på grunn av teknologien bak.

– Den teknologien dette bygger på, selve Blockchain-teknologien, den er potensielt revolusjonerende, sier han.

Han forklarer at med den kan du utføre en eller annen form for transaksjon eller inngå en form for kontrakt mellom to parter, uten at du trenger et mellomledd for å verifisere – fordi blockchainteknologien i seg selv sørger for den verifiseringen.

Han presiserer at det fortsatt er et stykke å gå før teknologien og kapasiteten gjør «revolusjonen» mulig.

– Boble

Bi-professor Dagfinn Rime er av skeptikerne som mener kryptovaluta kun egner seg for å spekulere.

TROR IKKE: BI-professor Dagfinn Rime

– Jeg tror det er lite egnet som penge fordi verdien varierer så alt for mye, så du vet ikke verdien på det du kjøper.

Han sier han ikke ser noen grunn til å bytte ut det fungerende systemet vi allerede har, og tror den eneste grunnen til å ha Bitcoin per i dag er at det er mulig å selge til en enda større optimist på et senere tidspunkt.

– Og da er det en boble, og den grunnleggende verdien er veldig liten, kanskje null vil jeg si, forklarer han.

Kan miste alt

Den totale markedsverdien på Bitcoin er nå flere hundre milliarder kroner. Usikkerheten rundt valutaen er fortsatt stor, og en annen utfordring enn verdiutviklingen er at enkeltpersoner kan miste hele sin beholdning. Mister man passordet til sine Bitcoin eller lar noen andre passe på det, risikerer man å miste alt.

Mens den som i dag mister sitt Visakort kan gå i banken å få verifisert identiteten sin og dermed få tilgang til kontoen sin igjen, finnes ikke den samme muligheten med kryptovaluta.

– Det er riktig, men det finnes gode backupløsninger som gjør at du med et passord kan sikre tilgangen til verdiene, forklarer lederen for Norsk Bitcoin- og blockchainforening.

Han tror skeptikerne etterhvert vil måtte forholde seg til Bitcoins, og har klokkertro på at vi bare har sett starten av verdiøkningen. At noen mener Bitcoin-tilhengerne nærmest er en sekt med troende, kan han forstå.

– Akkurat nå er det vi som har teknisk innsikt som forstår dette systemet best. Det er derfor vi må gjøre dette tilgjengelig for flere, slik at det ikke virker som noe skremmende. Det oppstår et kommunikasjonsproblem når noen snakker varmt om noe andre ikke forstår, sier han.

Om noen år tror han en større del av verdens befolkning bruker kryptovaluta som betalingsmiddel.

– De siste årene har vi blitt vant til et mellomledd som hjelper oss med å overføre verdier. Det må vi på sikt venne oss av med, tror han.