Vil bruke makt og tvang for å få nordmenn til å reise annerledes

Vi nekter å endre måter vi reiser på. Mye mer makt og tvang må brukes for å få folk over på sykkel og kollektiv. Elbilene lager også trøbbel. Fordelene kan fort måtte fjernes.

Tett sykkeltrafikk på Langebro i København. I rushtiden er det kø på mange av sykkelveiene. De skal derfor bli bredere. I Norge må flere over på sykkel. Thomas Petri

25. feb. 2015 12:00 Sist oppdatert 25. februar 2015

Dette er budskapet i en rapport Statens vegvesen, Jernbaneverket, Kystverket og Avinor la frem onsdag formiddag.

Flere tar tog og reiser med T-bane og buss, men det er rett og slett fordi vi er blitt flere, i og rundt byene. Alt i alt har nordmenns reisemønster endret seg lite siden 2009.

Fortsetter det sånn vil persontransport bryte sammen, og Norge vil være evigheter fra å nå målene i Stortingets klimaforlik.

— De som vil ha det «koselig» må flytte ut...

Da samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen (Frp) fikk rapporten «Utfordringer for framtidens transportsystem – Hovedrapport fra analyse- og strategifasen» i hendene sa han at må tas mye tøffere tak i byene med tanke på boliger og transport.

— Vil man ha det «koselig» kan man måtte flytte lenger ut av byene, sa Solvik-Olsen.

Mye sterkere virkemidler

Statens vegvesen og Jernbaneverket er tindrende klare i rapporten på at det må brukes tvang og maktmidler i en helt annen grad enn hittil for å få oss til å endre reiesmønster. Det handler om:

Rushtidsavgifter som virkelig vil svi.

Sterkt begrensede parkeringsmuligheter.

Kollektivtilbudet må økes kraftig, langt ut over det som foreligger i planer i dag.

Forholdene for syklende og gående må bedres radikalt.

Sykkel og gåing må ta 40-60 prosent

Ifølge jernbanedirektør Elisabeth Enger som har ledet styringsgruppen bak rapporten bør sykkel og gåing ta 40-60 prosent av all vekst i persontransporten i de store byene, kollektivtrafikken resten.

Veidirektør Lars Aksnes og jernbanedirektør Elisabeth Enger var blide da de la frem ny transportrapport onsdag. Men midlene som skal tas i bruk for å endre folks reisemønster vil ikke få frem smil hos dem som rammes.

— Sykkel er den billigste måten å løse transportveksten på, sier Enger.

Om pengene som må til for å bedre kollektivtilbud og bedre sykkelforhold sier hun:

- Behovet for investeringer i kollektivtransport, utenom jernbane, er 50 mrd i de ni store byområdene frem til 2030.

Redusere elbil-fordeler

Også elbilistene bør ta sin del for at norsk transport skal nå klimamålene, fastslår statens fagetater. De påpeker at elbilene bruker like mye veikapasitet som andre biler, de skaper køer, svevestøv og økte parkeringsutfordringer.

— Det bør derfor vurderes å redusere på fordelene for elbiler. Samtidigmå insentivene for alle null- og lavutslippsbiler utformes slik at utslippene reduseres og bilbrukenbegrenses. I praksis vil dette innebære at det må bli vesentlig dyrere å brukes dagensgjennomsnittsbiler i byene, påpekes det i rapporten.

Rapporten bringer også den litt overraskende nyheten om at 83 prosent av all norsk transport skjer sjøveien. Det er vel å merke om man tar med oljenæringen.

Det er i dag liten konkurranse mellom skip, tog og bil om transport av varer. I dag er det typen varer og hvor de skal som avgjør valget.

Flere kjører bil alene

Reisevaneundersøkelsen som i inngår i rapporten viser at biltrafikken i byene har økt siden 2009. Flere kjører alene i bil.

Å redusere priser på kollektivtransport vurderes som virkemiddel til å endre reisemønster.

Gode transportveir mellom regionene må til for å hjelpe næringslivet.

Les også:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding