REVERS: Regjeringen vil hasteutnevne fylkesmenn i de nye regionene før sommeren. Men hvis Ap vinner valget, er det ikke sikkert de noensinne får bli fylkesmenn, sier Helga Pedersen.

REGIONREFORM

I januar 2019 skal Norge gå fra å ha 17 til 11 fylkesmenn på grunn av regionreformen. Men allerede denne våren vil kommunalminister Jan Tore Sanner (H) utnevne noen av disse fylkesmennene. Da vil det kunne gå ett og et halvt år før de kan begynne i jobben.

Og dersom regjeringen taper valget, og Ap overtar, er det slett ikke sikkert Sanners nye fylkesmenn vil få en jobb å gå til.

Nestleder i Ap Helga Pedersen har nemlig varslet at Arbeiderpartiet vil legge regjeringens regionkart i en skuff, og med det også droppe den nye fylkesmannsstrukturen.

– Vi kan ikke stille oss bak en ny region- og fylkesmannsstruktur som en stor del av fylkene har sagt nei til, og som bare halve Stortinget stiller seg bak seg.

Regionreformen: • Stortingets borgerlige flertall vedtok i fjor sommer at dagens 19 fylker skal reduseres til «om lag ti» nye regioner. • 22. februar presenterte Høyre, Frp, Venstre og KrF en foreløpig avtale som innebærer at kartet får ti eller elleve nye regioner. Reformen skal vedtas av Stortinget til sommeren. • Parallelt vil regjeringen redusere antall fylkesmenn, som er statens representant i fylkene. • 10. mars presenterte kommunalminister Jan Tore Sanner en ny struktur, hvor dagens 17 fylkesmenn reduseres til 11, muligens 9. Foruten Oslo vil disse følge de nye regionene: • Fylkesmennene for Oslo og Akershus, Østfold og Buskerud slås sammen til ett embete. Det samme skjer for parene Oppland og Hedmark, Telemark og Vestfold, Hordaland og Sogn og Fjordane, og Sør- og Nord-Trøndelag. • Dessuten kan det bli aktuelt å slå sammen to eller tre av fylkesmannsembetene i Nord-Norge, om de nordligste fylkene slår seg sammen. • Ellers blir embetene som i dag, for Agder-fylkene, Møre og Romsdal, Rogaland, Nordland, Troms og Finnmark.

Ingen garanti

Pedersen vil dermed ikke love at de som eventuelt blir ansatt som nye fylkesmenn nå i vår, vil få fortsette å jobbe som fylkesmenn hvis Ap vinner valget til høsten:

– Nei, det kan vi ikke garantere, sier Pedersen.

– Kommer dere til å si dem opp?

– Jeg kan ikke svare på nøyaktig hva som vil skje med dem, men det må vi finne et svar på hvis regjeringen mot bedre vitende går inn i denne prosessen, sier Pedersen.

Landets fylkesmenn har godt over millionen i årslønn. Sanners hasteansettelser kan dermed bli dyre om en ny regjering må holde dem gående på etterlønnsavtaler eller finne andre jobber til dem. Åremålet til fylkesmenn er på seks år.

– Panisk og arrogant

Fylkesmennene er statens representanter ute i regionene, og det er opp til regjeringen å bestemme hvor mange av dem landet skal ha og hvor de skal være.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet skriver i en e-post til Klassekampen at «det allerede til våren kommer til å utnevnes nye fylkesmenn, men vi kan ikke si noe tidspunkt for dette per nå».

– Sanner kan ikke binde opp en framtidig regjering ved å ansette folk. Hvis han gjør det, er det panisk og svært arrogant, sier Pedersen.

Dersom Ap danner ny regjering etter valget og reverserer regionreformen, er det ingen garanti for at de nye fylkesmennene til Sanner noensinne vil tiltre i jobben som fylkesmenn.

Tannkrem ut av tuben

Arbeiderpartiet mener ansettelsene viser at de borgerlige nå forsøker å presse mest mulig ut av tuben før valget:

– Dette tyder på at Høyre og Frp ser at de ligger dårlig an til å vinne valget og prøver å sementere reformen andre måter, sier Pedersen.

Hun mener regjeringen hasteinnfører regionreformen for å hindre at en ny regjering skal kunne legge det nye region­kartet i skuffen.

– Det er lenge til den nye strukturen eventuelt skal tre i kraft. Vi har sagt at de kartene blir lagt i en skuff om vi kommer i regjering til høsten.

Ap mener det er fornuftig at fylkesmennene er organisert likt som de nye regionene, men at regionene må ha demokratisk forankring lokalt. Slik er det ikke i dag, hvor ni av nitten fylker tvinges til sammenslåing, til store protester fra fylkene det gjelder.

Pedersen sier at Arbeiderpartiet vil akseptere fylkessammenslåinger som er frivillige, som mellom Agder-fylkene i sør, på Vestlandet mellom Hordaland og Sogn og Fjordane, og mellom de to trøndelagsfylkene.

– Endringene må skje med tilslutning blant innbyggerne der det gjelder, og regionalt folkevalgt struktur må på plass først, sier Ap-politikeren til Klassekampen.

fridag@klassekampen.no