PST avviser mobilovervåking - slik svarer spionjegerne

Sikkerhetsselskapene som har gjort målingene for Aftenposten, mener PSTs etterforskningsmetode er utdatert.

26. mars 2015 19:00 Sist oppdatert 26. mars 2015

For første gang siden desember i fjor snakket PST i dag om Aftenpostens målinger som viste at det med høy sannsynlighet var avansert overvåkingsutstyr for mobiltelefoner i Oslo i desember.

– Vår konklusjon er at det ikke er funnet indikasjoner på bruk av falske basestasjoner eller imsi-fangere i det grunnlagsmaterialet som Aftenposten har basert sine artikler på, og de målinger Aftenposten har gjort i samarbeid med flere sikkerhetsselskaper,

Les også sa PST-sjefen på en pressekonferanse i ettermiddag.

PST mener alt har naturlige forklaringer og mente det var flere svakheter ved undersøkelsene.

Selskapene som har bistått Aftenposten, reagerer kraftig.

– Vi er sterkt uenige i PSTs vurdering. Vi står inne for alle konklusjoner i våre rapporter, som Aftenposten har gjengitt på en riktig måte, sier Jan-Helge Flesvik, daglig leder i det norske sikkerhetsselskapet Aeger Group.

PSTs vurderinger

Nedenfor er PSTs vurderinger av Aftenpostens grunnlagsmateriale, og hvordan sikkerhetsselskapene svarer:

1) Ikke nok kunnskap om normalbildet

PST mener sikkerhetsselskapene har ikke hatt nok kunnskap for å vite hva som er "normalbildet av mobilnettene" i Oslo.

Ifølge PST er «man fullstendig avhengig av å identifisere hva som er normalbildet».

«For å kunne danne seg et korrekt normalbilde må det innhentes nødvendig informasjon fra teletilbyderne. Dette er blant annet informasjon som ikke er offentlig tilgjengelig.», skriver PST.

— PST har benyttet en metode der man først lager et «referansebilde» av hele mobilnettet i et område, og så ser på avvik. Det er ikke veldig effektivt, og det er derfor den metoden til dels er utdatert. Vårt utstyr ser på hvordan basestasjonen oppfører seg. Da ser man fort at en falsk basestasjon har en helt annen type aktivitet enn en normal basestasjon, sier Kyrre Sletsjøe i Cepia Technologies.

2) Målinger over for kort tid

PST skriver at «målingene bør utføres over lengre tid, for på den måten å ha større mulighet til å forstå hva som er naturlige signaler».

«Det fremkommer også at mange av målingene er gjort i bevegelse og at analysene i etterkant ikke har tatt hensyn til forskjellen mellom målinger utført i bevegelse og målinger utført i ro», skriver PST.

— Det virker som om PST har brukt enkle basestasjonscannere, som er lett å få tak og gir ekstremt mye data. Det er kanskje forklaringen på at de har brukt over tre måneder på å trekke en konklusjon. Det finnes flere typer nyere og mer avansert utstyr som gjør at du ikke trenger mange sekunder for å se på oppførselen til en basestasjon, svarer Sletsjøe.

3) Funn av celler med lik celle-ID

PST mener Aftenposten misforstår to forskjellige celler med lik celle-ID, og tolker dem til å være falske basestasjoner.

«Ved begge tilfellene er dette en del av normalbildet da både Netcom og Telenor har celler med lik celle-ID innenfor samme område. Det er ikke noe mistenkelig ved dette», skriver PST.

— Dette virker nesten som et forsøk på å skape en bevisst misforståelse, sier Sletsjøe.

— Det er helt riktig at NetCom og Telenor har to celler med lik celle-ID i dette området, men de har forskjellig operatørnummer. Vi vet hvor Telenors celle står, og det avviker sterkt fra der vi peilet signalene, sier Flesvik.

4) Feiltolker reseleksjonsverdiene »

For å utnytte kapasiteten i mobilnettene benytter teleselskapene en prosess som kalles reseleksjon, som styrer trafikken til forskjellige celler og frekvenser.

Ifølge PST er «reseleksjonsverdiene en rekke ganger er tolket feil i Aftenpostens grunnlagsmateriale(...) Egne målinger og informasjon fra teletilbyderne viser at verdiene som fremkommer i grunnlagsmaterialet er normale».

- Reseleksjonsverdier gir i seg selv veldig lite innblikk i hva basestasjonen gjør. Igjen viser dette at PSTs metode er lite effektiv, sier Sletsjøe, som mener svarene viser at PST har hatt begrenset kompetanse på dette området.

Les også:

Les også Spionjegere avfeier Anders Anundsens nye forklaring

— Omdømmehåndtering

— Det er jo begrenset hva man klarer å lære på tre måneder. E-tjenesten har heller ikke jobbet dedikert med å oppdage falske basestasjoner, fordi det ikke har vært en interessant problemstilling for dem, sier Sletsjøe, som selv har lang erfaring fra E-tjenesten.

Politiets sikkerhetstjeneste har avhørt både Sletsjøe og Flesvik. Flesvik sier at dagen idag har befestet inntrykket han fikk under avhør.

- Jeg har fått et inntrykk av at PST ikke har klart å skille mellom etterforskning og eget behov for omdømmehåndtering, sier Flesvik.

PST har ikke fortsatt ikke avhørt Gordon McKay i sikkerhetsselskapet Delma, som opererte kontraetterretningsutstyret da Aftenposten gjorde sine funn i fjor høst.

Professor: Tåkelegging fra PST

Under debatten på Dagsnytt 18 på NRK sier UiO-professor Josef Noll, en av Norges fremste uavhengige eksperter på området, følgende om PSTs uttalelser i dag:

— Jeg vurderer dette som fullstendig tåkelegging. Jeg vil påstå at jeg kan dette faget. Når jeg får opplysninger om at man bare konsentrerer seg om celle-ID og reselsksjonsverdier, og ikke går grundig til verks, føler jeg dette ikke var et svar som tilfredsstiller akademia. Jeg har gått gjennom det som ble presentert, og personlig opplever jeg at dette var en avledningsmanøver, sier Noll.

Aftenposten presenterte funnene også for Noll i forkant av publiseringen i desember.

— Jeg tror det er veldig stor sannsynlighet for at det fantes falske basestasjoner i det materialet jeg fikk presentert, sier Noll torsdag kveld.

Fakta Fakta Aftenpostens kartlegging av mobilovervåkingsutstyr i Oslo avslørte at hemmelige, falske basestasjoner, såkalte IMSI-catchere, høyst sannsynlig var i bruk rundt flere sentrale bygninger i hovedstaden. Disse kan overvåke bevegelsene til alle mobiltelefoner i og utenfor bygningene, men kan også brukes til å avlytte samtaler. Nasjonal sikkerhetsmyndighet gjorde egne målinger og bekreftet egne funn. Det er ukjent hvem som står bak. Både PST og Oslo-politiet iverksatte etterforskning 15. desember i fjor. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding