Folk vil møte på nye løsninger når de henter medisiner

Rasjonering av legemidler og eksportforbud er de viktigste tiltakene mot legemiddelmangelen akkurat nå.

Når det er legemiddelmangel, kan tillatelse gis fra Legemiddelverket til å produsere enkelte legemidler. Terje Pedersen, NTB scanpix

11. apr. 2020 19:57 Sist oppdatert 12. april 2020

Legemiddelmangelen i Europa fører til at folk møter nye løsninger når de henter medisinene sine. Noen må vente til apoteket får medisinen. Mange får beskjed om rasjonering, eller de får en annen tablettstyrke. Salg av utenlandske pakninger som ikke har norsk pakningsvedlegg. er nå tillatt.

Fakta Sørg for ha medisiner for 2 uker Er du avhengig av medisiner, ha nok for 14 dager hjemme. Da har du tid til å vente på at apoteket bestiller fra andre grossister.

Eller du har tid til å gå til legen og få endret behandling, hvis det ikke er mulig å skaffe akkurat de medisinene du står på. Du må kanskje vente på en ny forsendelse til landet. Kilde: Apotekforeningen Vis mer

Direktør for næringspolitikk Oddbjørn Tysnes i Apotekforeningen sier at myndighetene ikke har fullstendig oversikt over hvilke legemidler det blir mangel på fremover.

– Prosessen med å bygge opp et større beredskapslager fortsetter. Og det vurderes hvilke legemidler vi kan produsere i Norge. Mange medisiner er beskyttet av patent, så de kan ikke lages i Norge, sier Tysnes.

– I 2020 blir det nok en fordobling i stans av forskjellige legemidler, som vi må finne en løsning på. Koronaviruspandemien har gitt oss ekstra utfordringer i tillegg til den store legemiddelmangelen vi allerede har, sier farmasøyt og rådgiver Anne Markestad ved Nasjonalt senter for legemiddelmangel og legemiddelberedskap i spesialisthelsetjenesten.

Mangelsenteret jobber hardt for å sikre Norge tilgang til viktige legemidler.

Les også Island massetester befolkningen. Funnene gir et innblikk i barns rolle som smittespredere.

Sjekker at folk ikke tar ut dobbelt mengde medisiner

Det globale legemiddelmarkedet er i ubalanse. Det medfører et stadig avbrudd i forsyningene til Norge. I 2019 foretok Helsedirektoratet en gjennomgang av legemiddelmangelen. I 2018 lagde Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap en risikoanalyse.

Markestad var med i arbeidet på rapportene:

– Flere tiltak fra rapporten til Helsedirektoratet hasteinnføres nå med hjemmel i smittevernloven, sier hun.

Å rasjonere legemidler og å kunne nedlegge eksportforbud er blant de viktigste nå.

Legemiddelverket rasjonerer nå azitromycin (luftveisinfeksjon), oksazepam /sobril (angst) , prednisolon (betennelsestilstander), hydrokayklorokin/ Plaquenil (malaria og autoimmune sykdommer) , insulin (diabetes type 1 og type 2), metformin (diabetes type 2) og paracetamol (smerter og feber).

– I tillegg har vi innskjerpet at ingen bør få legemidler for mer enn tre måneder av gangen. Og vi har bedt apotekene sjekke at det virkelig har gått riktig tid mellom to uttak på apotek, sier medisinsk fagdirektør Steinar Madsen i Statens legemiddelverk.

– Vi prøver ut mange tiltak nå. Den økende legemiddelmangelen kan bli enda mer merkbar på grunn av koronakrisen, sier Steinar Madsen, medisinsk fagdirektør ved Statens legemiddelverk. Vidar Ruud / NTB scanpix

Har en todelt utfordring i Norge akkurat nå

Det er også stor konkurranse på det globale markedet om de viktigste legemidlene som benyttes til intensivbehandling av Covid-19 pasienter. Anne Markestad sier at vi har en todelt utfordring i Norge:

– I 2020 kan vi vente en fordobling i stans av forskjellige legemidler til Norge. Vi har god kontroll på dette, sier farmasøyt Anne Markestad ved Nasjonalt senter for legemiddelmangel og legemiddelberedskap i spesialisthelsetjenesten. Cicilie Hennig-Till

– Vanligvis planlegger vi for 400 intensivpasienter. Nå planlegger vi for 1200 intensivpasienter. Samtidig prøver vi å få tak i legemidler, i likhet med resten av Europa. Alle kjøper fra de samme produsentene.

Den andre utfordringen er lockdown i India, problemer med å få noe ut fra Kina og at mye legemiddelproduksjon foregår i Nord-Italia.

– Og hvis dere ikke får tak i ett spesielt legemiddel?

– Vi har oversikt over generiske alternativer, dvs. legemidler som er likt et annet legemiddel og kan brukes i stedet. Vi har oversikt over alternative behandlingsmetoder. Vi skaffer nok 95 prosent av det vi trenger. Akkurat nå ønsker vi å få tak i mer muskelrelakserende legemidler til intensivpasientene, sier Markestad.

Fakta Slik jobbes det med legemiddelmangelen Helsedirektoratet og Legemiddelverket vurderer hvilke legemidler som vi bør ha utvidet beredskap på.

Legemiddelverket kan innføre meldeplikt før et legemiddel kan eksporteres fra Norge.

Salg av for eksempel utenlandske pakninger som ikke har norsk pakningsvedlegg, tillates. Myndigheten har inngått avtale med grossistene om å øke lagre for mange utvalgte produkter.

Hvis et legemiddel med markedsføringstillatelse ikke er å få tak i, kan Legemiddelverket godkjenne salg av et tilsvarende legemiddel uten markedsføringstillatelse.

Kortere avbrudd i leveransene til grossist kan oppstå uten at det påvirker pasientbehandling.

Midlertidig grossisttillatelse til Ullevål sykehusapotek, som på vegne av alle sykehus i Norge skal eie et stort lager. Det dreier seg om legemidler som vi vil trenge ekstra tilførsel av, hvis det blir veldig mange Covid-19 pasienter i respirator på en gang.

(Kilde: Anne Markestad, Nasjonalt senter for legemiddelmangel og legemiddelberedskap i spesialisthelsetjenesten. Oddbjørn Tysnes, Apotekforeningen. Steinar Madsen, Statens legemiddelverk). Vis mer

Les også Beredskapssjef: Frykter koronaviruset kan gi forsyningssvikt for mat og legemidler

Enkelte legemidler kan få forlenget holdbarheten

Oddbjørn Tysnes sier at apotekene arbeider mye for at pasientene skal kunne få gode alternativer i hverdagen, som for eksempel utenlandske pakninger eller generiske alternativ (legemiddel med samme virkestoff.)

– Kan man bruke medisiner som leveres tilbake til apotek?

– Vi vet ikke hvordan legemidler som har vært hjemme hos noen er oppbevart og kan ikke garantere kvaliteten. Derfor kan vi ikke selge dem. De destrueres.

– I all hovedsak har vi legemidlene folk trenger i hverdagen. Men kom på apoteket to uker før du trenger medisinen. Ikke vent til du har to tabletter igjen, sier direktør næringspolitikk Oddbjørn Tysnes i Apotekforeningen. Stian Gregersen, Apotekforeningen

-Mange legemidler har mye lengre holdbarhet enn det som står på pakningen?

-Det stemmer. Legemiddelverket vurderer om enkelte legemidler kan få forlenget holdbarhetsdato.

– Kan vi produsere mange flere legemidler i Norge?

– Noen kan vi produsere. Å bli selvproduserende blir en illusjon, fordi det finnes mange tusen legemidler. Men derimot bør EU og Europa satse på å ikke være avhengig av råvarer fra andre verdensdeler, sier Tysnes.

Fakta Apotekene kan overvåke dagsalget av medisiner Apotekene har overvåkingssystemer som henter inn data fra dagsalg. Legemiddelmyndighetene kan oppdage hamstring i systemet og be apotekene begrense det.

Flere sykehusapotek i Norge skal bidra med å produsere legemidler som adrenalin, noradrenalin og fentanyl (sterkt smertestillende). Det vurderes å produsere paracetamolpreparater. Kilde: Apotekforeningen. Mangelsenteret Vis mer

Advarer mot å følge opp ryktespredning

Da koronaviruset begynte å bli kjent, dukket mange og foreløpig udokumenterte forslag til behandling av virusinfeksjonen opp. Dette førte til hamstring og lagre som tømmes raskt. Folk ønsket blant annet å få tak i Plaquenil / (hydroxyklorokinfosfat som blant brukes mot malaria og ved autoimmune sykdommer som lupus og Sjøgrens syndrom) og azitromycin (som brukes mot luftveisinfeksjoner).

Fagdirektør Steinar Madsen i Legemiddelverket advarer mot å følge opp slik ryktespredning fremover.

– Vi vet ikke nok om dette viruset ennå, og det er rundt 50 forskjellige legemidler som prøves i behandling av det, sier han.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding