Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

BUCURESTI I ROMANIA (Dagbladet): - Jeg husker det kom noen nordmenn hit. De sa de ville bruke 500 000 euro. Siden vet jeg ikke hva som skjedde, sier Bogdan Georgescu fra det rumenske folkehelseinstituttet.

- Hva skulle de bruke pengene til?

- De sa de skulle bygge et senter for å hjelpe kvinner, eller noe. Jeg vet ikke hva som skjedde med prosjektet - eller hvor pengene ble av, sier Georgescu.

Han står framoverbøyd. Med mørt hår, hvit skjorte, og lyseblå olabukse peker han mot notisblokken. Før vi får spurt igjen gjentar han:

- Dere må høre: Jeg vet IKKE hva som skjedde med pengene.

Georgescu har ansvaret for bygget som med norske midler skulle beskytte de svakeste blant oss: Kvinner som blir tvunget til prostitusjon og holdt som slaver.

HUSKER NORDMENNENE: –Jeg husker det kom noen nordmenn hit. De sa de ville bruke 500 000 euro. Siden vet jeg ikke hva som skjedde, sier Bogdan Georgescu fra det rumenske folkehelseinstituttet.Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

En norsk ruin

I dag er det bare en hund her. Foran inngangsdøra står det en vannskål. Bak døra ligger det tusenvis av gamle pasientjournaler.

Vi befinner oss i ruinene etter et norsk løfte. Et million-prosjekt som skulle hjelpe over hundre kvinnelige menneskehandelofre.

Der skulle de rumenske ofrene få medisinsk hjelp, sikkerhet og behandling for traumene sine.

BLE IKKE HER: Rumenske myndigheter foreslo å etablere krisesenteret i dette huset. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

Et eget responsteam skulle hjelpe kvinnene tilbake til samfunnet, sto det i de ambisiøse planene.

Og norske myndigheter ville mer enn gjerne hjelpe. Totalt ble programmet tildelt 1,4 millioner euro. Av disse pengene skulle mer enn 1 million euro, mer enn 9 millioner kroner i dagens verdi, gå til et nytt krisesenter for menneskehandel-ofre.

Pengene var en del av de norske EØS-midlene.

De siste 15 årene har Norge gitt totalt 15 milliarder kroner til totalt 16 land i Europa.

Pengene skal gå til å styrke det sivile samfunnet i landene, bedre miljøet og helsen til befolkningen.

- Vi synes det luktet vondt, sier Olav Lægdene. Han er virksomhetsleder ved Nadheim, Kirkens Bymisjons senter for blant annet menneskehandel-ofre. Hvert år kommer de fra Romania.

- TRIST: - Det er det som er så trist. Dette senteret kunne virkelig gjort en forskjell, sier Olav Lægdene fra Kirkens Bymisjon. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

Slaver fra Romania

Barn, kvinner og menn som blir utsatt for overgrep i Norge. 32 rumenere ble i 2015 identifisert som mulige ofre for menneskehandel i Norge. Flere av dem ble sendt tilbake til Romania.

For eksempel skrev Dagbladet i fjor om den gravide 16 år gamle jenta Amalia, som tigget sammen med moren sin i Bogstadveien i Oslo.

Men i stedet for å få hjelp fra barnevernet i Norge, ble hun sendt tilbake til Romania.

Det er nok med historier å ta av. En sjubarnsmor som ble banket opp hvis hun ikke stjal og tigget. Historier om rumenske kvinner som har blitt tvunget til å prostituere seg er utallige.

Hvis prosjektet hadde blitt gjennomført som planlagt, kunne de vært blant dem som hadde fått hjelp ved det nyopprettede senteret.

- Det er det som er så trist. Dette senteret kunne virkelig gjort en forskjell, sier Lægdene.

- Det er ingen tvil om at vi virkelig trenger et slikt senter, sier Mildrid Mikkelsen, daglig leder for Rosa-prosjektet. Hun representere en av de andre norske organisasjonene som skulle være med på å utvikle senteret.

- TRENGER SENTERET: - Det er ingen tvil om at vi virkelig trenger et slikt senter, sier Mildrid Mikkelsen, daglig leder for Rosa-prosjektet. Foto: Lars Eivind Bones/Dagbladet Vis mer

- Noen burde i hvert fall fortelle oss hva som skjedde med prosjektet? Hva skjedde med pengene? Og fikk kvinnene noe hjelp, spør Mikkelsen.

3500 tonn krystall

Når vi kjører inn i garasjen, så kjører vi under en million kubikkmeter hvit og rosa transilvansk marmor. I rommene henger det 3500 tonn krystall - den største krystallkronen måler ni meter i diameter, veier 5 tonn og har 1000 lyspærer.

ET FJELL AV MARMOR: Romanias diktator Nicolae Ceausescu brukte en million kubikkmeter hvit og rosa transilvansk marmor da han bygde Parlamentspalasset. Vis mer

Vi befinner oss i Parlamentspalasset. Det er her vi begynner å lete etter pengene. Vi skal med heisen helt til topps.

Dette var diktator Nicolae Ceausescu kommunistiske drøm. Før han ble skutt brukte han 30 prosent av nasjonalbudsjettet hvert år for å bygge palasset.

LANGE KORRIDORER: I Parlamentspalasset er det 200.000 kvadratmeter tepper. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

I dag huser det blant annet det rumenske parlamentet, og er verdens nest største administrasjonsbygg etter Pentagon. I den øverste etasjen sitter Romulus Nicolae Ungureanu.

Han er nå operasjonsleder for et bredt politisamarbeid mellom tolv land sørøst i Europa. Før det var han leder for den nasjonale enheten mot menneskehandel (ANTIP). Håret er mørkt og svartkrøllet. Blikket er stålklart. Han understreker at han uttaler seg som privatperson.

- Jeg var veldig takknemlig for pengene fra Norge. De var viktige, sier Ungureanu. Men hva som skjedde med krisesenter-prosjektet kan han ikke si noe om.

- Du må spørre den nye lederen.

FIKK NORSKE PENGER: –Jeg var veldig takknemlig for pengene fra Norge. De var viktige, sier tidligere leder for ANTIP, Romulus Nicolae Ungureanu. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

- Ikke et hyggelig møte

Det var politidirektoratet som ba Rosa, Oslo krisesenter og Kirkens Bymisjon om å bli med på prosjektet.

Rumenske justismyndigheter skulle finne en rumensk organisasjon som kunne fungere som en partner. Men etter at prosjektet ble startet gikk det flere måneder uten at noe skjedde. De norske partnerne purret, purret og maste. E-postene viser en stadig økende frustrasjon. Møter som ikke blir noe av. Konferanser i Romania som blir avlyst i siste liten.

- Til slutt forsto vi at vi måtte reise ned, sier Lægdene fra Kirkens Bymisjon. Han og to fra Oslo krisesenter og Rosa reiste ned.

- Det ble ikke noe hyggelig. Vi spurte gang på gang, når vil de starte å etablere et hus som kan beskytte ofrene? Når vil de starte å pusse opp bygget?

Tidlig på morgen dagen etter ble nordmennene ringt opp på hotellet.

- De ringte og spurte om vi ville se et bygg de hadde funnet, forteller Lægdene. De ble kjørt ti minutter ut til forstedene til Bucuresti. Det som møtte nordmennene ble et lite sjokk.

IKKE HER HELLER: Det rumenske justisdepartmentet sier de forsøkte å lage et krisesenter i dette bygget. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

- Vi forsto fort at dette ikke kom til å bli et shelter på lenge. Bygget var helt ødelagt, fylt opp med gamle papirer fra gulv til vegg, forteller Lægdene.

Sendte bekymringsmelding

Dagbladet har fått tilgang til bilder fra besøket. Der ser man forvirrede nordmenn gå gjennom bygget, som er fylt med gamle pasientjournaler fra gulv til tak.

«Samlet sett kan vi nå ikke se at noe grunnlag for å fortsette dette samarbeidet. Dette beklager vi av flere grunner; dels at vi har brukt mye tid og krefter som nå synes bortkastet, dels bekymring for at utlegg vi har hatt ikke blir refundert, men først og fremst er det svært synd hvis dette prosjektet ikke realiseres», skrev nordmennene til Politidirektoratet.

I tillegg sendte Mikkelsen fra Rosa en bekymringsmelding til Politidirektoratet:

«Undertegnede har selv arbeidet mange år med kvalitetssikring av bistandsprosjekter, og hadde en tilsvarende situasjon oppstått i et prosjekt finansiert av bistandsmidler, ville det ha avstedkommet en reaksjon fra Norad. EØS-midler er også finansiert av offentlige midler og vi kan ikke se annet at det derfor bør avstedkomme tilsvarende reaksjon».

- FIKK HELLER IKKE BESKJED: - Vi aner ikke hva som skjedde med prosjektet. Eller hvor pengene ble av, sier Ion Purcarea (t.h.), direktør for sosialprogrammer hos Bucuresti kommune. De var også partner i shelter-prosjektet. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

Verken Oslo krisesenter, Rosa eller Kirkens Bymisjon fikk noe svar. De fikk heller ikke refundert utgiftene.

- Ikke spør

- Ikke spør oss om dette. Du kan heller spørre oss om dette, sier presseansvarlig Ciprian Ghituleasa og peker på en annen del av prosjekt.

Vi er hos anti-menneskehandelenheten ANTIP i sentrum av Bucurest. Han vil helst snakke om de cirka fire millioner kronene de brukte på en holdningskampanje mot rombarn og kursing av sosialarbeidere. Delen av prosjektet som omhandler et shelter i Bucuresti vil han helst ikke svare på.

PLAKATEN TIL KAMPANJEN Vis mer

LAGDE KAMPANJE: Programansvarlig Marius Burcea (t.v.) og presseansvarlig Ciprian Ghituleasa fra anti-menneskehandelenheten ANTIP. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

- Men hvis dere har lyst til å spørre om kampanjen så kan vi svare, sier han.

- Vi trykte 3000 kulepenner, 1500 ryggsekker, 3000 capser, forteller programansvarlig Marius Burcea.

Kurs ble gjennomført, plakater ble klistret opp på busser, og reklamesnutter ble spilt av på tv-en. Det var Grand Prix-stjernen Calin Goia fra gruppa Voltaj som ledet kampanjen.

- Vi nådde fram til over 754 000 personer, sier Burcea. Budskapet var spesielt rettet mot sårbare rom-barn.

På plakaten ser man en liten jente som kneler. Hun er skitten og barføtt, og ved siden av ligger det en skål med penger.

«Be om hjelp - ikke tigg!», står det på plakaten.

Seinere sender NATIP Dagbladet en erklæring på rumensk:

På grunn av problemer med å lokalisere et egnet bygg for senteret, så ble det bestemt at pengene skulle brukes på en annen måte, står det der.

17.08.2017, Romania Penger fra Norwegian Grant deles ut i Eu-land. Foto: Tomm W. Christiansen / Dagbladet Vis mer

Videre skriver ANTIP: «Dermed reduserte vi bevilgningsummen fra 1,4 millioner euro til 400 000 euro. Dette ble brukt på menneskehandelarbeid, holdningskampanje og styrking av samarbeid mellom det sivile samfunnet og rumenske myndigheter mot menneskehandel».

Støtte-grossist

Langs gangen står det hyller etter hyller med merket «Norway Grants».

Vi befinner oss i en av de største grossistene i EØS-millioner i Romania.

- Vi har akkurat signert en avtale hvor vi skal få 45 millioner euro til fra EEA og Norway Grants, sier leder for avdelingen for Europa-program ved det rumenske justisdepartementet, Diana Mihaela Popescu.

Hun møter Dagbladet i et varmt og lummert kontor sammen med Alexandru Olaru, som har ledet flere av de norskstøttede prosjektene for departementet.

- De norske pengene er viktig for oss. De har bidratt til at vi har kunnet gjennomføre viktig og avgjørende reformer i det rumenske samfunnet, sier Olaru. Han sier shelter-prosjektet feilet fordi de ikke fant en bygning som var egnet.

- Dessverre var dette en del av prosjektet som feilet. Men pengene ble ikke borte. De gikk til andre gode prosjekter. Blant annet brukte vi pengene på å bygge andre krisesentre for voldsutsatte kvinner. Dette gjorde vi etter avtale med blant annet Norge, sier Olaru.

Norske myndigheter opplyser til Dagbladet at pengene gikk til å bygge 16 sentre for voldsutsatte kvinner. Rumenske myndigheter sier pengene har gått til å bygge 4 krisesentre.

FLYTTET PENGENE: - Vi kan ikke se at det er grunnlag for noen kritikk knyttet til det nye prosjektet som midlene ble flyttet til, sier Ane Haavardsdatter Lunde, kommunikasjonsrådgiver i Utenriksdepartementet. Foto: Tomm W. Christiansen/Dagbladet Vis mer

I en tredje evalueringsrapport fra prosjektet så står det at det ble bygd 6 sentre. Sist torsdag fikk Dagbladet et fjerde antall.

- På grunn av en rapporteringsfeil fra FMO så meldte vi først 16. Det riktige antallet er 10, sier kommunikasjonsrådgiver i Utenriksdepartementet, Ane Haavardsdatter Lunde.

Hva med de 100 menneskehandel-ofrene som skulle få et shelter? Var det ikke noe behov for det likevel? Det har så langt ingen svart på.