Mener norske myndigheter ikke har kontroll, og at det satses på prosjekter som kanskje ikke er gjennomførbare.

- Det må sikres bedre kontroll med bruk og resultater av disse midlene, sier riksrevisor Per-Kristian Foss.

Riksrevisjonen har undersøkt Norges internasjonale klima- og skogsatsing, der totalt 23,5 milliarder av kroner er brukt for å bremse avskoging av regnskogen siden 2008. Dette er gjort både gjennom bilaterale avtaler og gjennom internasjonalt samarbeid i det som kalles «REDD+».

Les også: Skal sjekke pengebruken til Norges skoginitiativ

Usikker effekt, dårlig fremdrift - og kanskje ikke gjennomførtbart

Riksrevisjonen er prinsipielt enig i at å bevare regnskog er viktig, men er ikke fornøyd med hvordan dette skjer.

- Riksrevisjonens undersøkelse viser at framdrift og resultater er forsinket, at aktuelle tiltak har usikker gjennomførbarhet og effekt, og at risikoen for misligheter ikke er godt nok håndtert, skriver Riksrevisjonen.

Revisjonen er også svært kritisk til at pengene er brukt uten at intensjonene for pengebruken er fulgt opp. Sammenlignet med andre store givere, utgjorde norske bidrag i perioden 2008–2016 hele 51 prosent av bidragene fra de tre landene.

– Forutsetningen om økt støtte også fra andre land er ikke innfridd, og norske bidrag utgjør en større andel enn forutsatt, sier Foss.

Frykter at avskoging bare flyttes

Ifølge Riksrevisjonen er det en stor grad av interessekonflikter i arbeidet med regnskogsatsingen.

- Riksrevisjonen konstaterer at interessekonflikt mellom sektorer, manglende kapasitet og vekslende politiske prioriteringer i samarbeidslandene hindrer og forsinker tiltak. Det er fortsatt risiko for at stans av hogst ett sted blir avløst av ny eller økt hogst et annet sted, skriver Riksrevisjonen.

Det siste omtales som «karbonlekkasjer», der problemet i stor grad flyttes fra ett sted til et annet. Dette skjer fordi avtalene Norge har inngått i liten grad gjelder all skog i et land.

Foss er også klar på at norske myndigheter ikke har kontroll på pengebruken.

- Norske myndigheter har ikke god nok kontroll med gjennomføring og resultater, og følger heller ikke godt nok opp risikoen for misligheter, påpeker riksrevisjonen.

- Tatt unødig risiko for tap og misbruk

Riksrevisjonen viser til tilfeller der Utenriksdepartementet og Klima- og miljødepartementet ikke har forebygget og fulgt opp risikoen for økonomiske misligheter godt nok.

- Dette inkluderer mangelfulle partnervurderinger før inngåelse av avtale og manglende reaksjon når det er igangsatt etterforskning av samarbeidspartnere for mulige økonomiske misligheter. Forvaltningen har ikke etterlevd egne retningslinjer og har med dette tatt unødig risiko for tap og misbruk av norske midler, skriver Riksrevisjonen i en melding.

Blant annet har Norge måttet stanse utbetalingene til Kongo etter at nye hogsttillatelser er gitt.

– Norge bør som en betydelig giver gå foran som godt eksempel i håndtering av risiko for økonomiske misligheter, framhever riksrevisor Foss.

Reagerte ikke da misligheter oppsto

I sin rapport ramser Riksrevisjonen opp flere tilfeller der misligheter kunne ha oppstått, eller har oppstått, og hvor myndighetene ikke reagerte.

- Den brasilianske utviklingsbanken er den største mottakeren av midler innenfor den norske klima- og skogsatsingen. Da banken ble gjenstand for etterforskning for mulige misligheter i 2016, besluttet forvaltningen å avvente situasjonen etter å ha innhentet informasjon om internkontrollen. Undersøkelsen viser at departementet i sin beslutning ikke tar hensyn til at etterforskningen av banken hadde vist at det var svakheter i bankens interkontroll, og at disse også berører forvaltningen av de norske midlene til Brasil.

Revisjonen skriver videre at norske myndigheter ikke klarte å avdekke at en samarbeidspartner var et postboksselskap.

I en annen sak fra Kongo, viste det seg å være misligheter i forvaltningen av et fond Norge hadde overført 420 millioner kroner til, og dermed var største giver.

- Midlene til samarbeidspartneren ble ikke frosset under etterforskningen slik de interne retningslinjene legger opp til. Disse tilfellene viser at forvaltningen ikke følger med på og håndterer det som kan oppstå av mulige økonomiske misligheter i den norske klima- og skogsatsingen godt nok.

Klima-og miljøminister Ola Elvestuen. Foto: Lise Åserud (NTB scanpix)

Elvestuen: - Vi er uenige i sentrale konklusjoner

I et lenger svarbrev miljøminister Ola Elvestuen (V) har sendt ut i forbindelse med Riksrevisjonens offentliggjøring, sier han at han vil følge opp Riksrevisjonens anbefalinger, men at han er uenig i sentrale deler av det som skrives.

- De merknadene Riksrevisjonen kommer med er fulgt opp eller vil følges opp: Vi vil fortsette innsatsen for å få til varig bevaring av regnskog, vi vil bli enda bedre på å følge opp og lære av resultater, og vi vil sørge for aktiv oppfølging av risiko for økonomiske misligheter, skriver Elvestuen.

Samtidig mener han rapportens slutninger trekkes for langt.

– Rapporten ser kun på deler av innsatsen. Dermed overses mange svært viktige resultater. Hovedutfordringen, en global mobilisering for å hindre klimaendringer, kan ikke løses med norske regnskogsmilliarder alene. Vi har grunn til å være svært glade for det Norge har oppnådd på dette området, noe også de omfattende internasjonale evalueringene av innsatsen viser, sier Elvestuen.

Les også: Jens Stoltenbergs klimamakker må trolig i fengsel i Brasil