Pårørende får ikke vite når psykisk syke voldsmenn slippes ut

LEVER I FRYKT: Mona Lisa Melhus Lilleøen sier hun blir tvunget til å flytte fra kommunen, om helsevesenet tilbakefører morens drapsmann dit. FOTO: JAN PETTER LYNAU / VG

Møtte mammas drapsmann på kjøpesenteret

(VG Nett) Eva Lilleøen ble drept av en psykisk syk mann. Taushetsplikten hindrer familien i å få vite når han er på frifot i hjemkommunen.

Oppdatert 4. april 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

- Vi har fulgt saken så tett det lar seg gjøre via rettssakene, det er vår eneste mulighet til å få vite noe om hvor han som drepte moren vår er. Vår stemme er liten, vi er bare en familie på Eidsvoll, sier Mona Lisa Melhus Lilleøen.

Moren (54) var lærer og sykepleier, og hadde fulgt opp en rusavhengig, ung mann, som slet med psykiske problemer. Hun var en av hans nærmeste støttespillere. Men i 2005, i ruset tilstand, drepte han henne med kniv.

De sakkyndige i saken konkluderte med at han var psykotisk i gjerningsøyeblikket, og sannsynligvis led av schizofreni. Drapsmannen ble dømt til tvungent psykisk helsevern.

Er du berørt av denne problemstillingen eller har tips? Kontakt VG og VG Netts journalister her!

VG har gransket 100 dommer mot 69 personer som er dømt til det samme. Det er også straffereaksjonen Anders Behring Breivik vil få, om retten slår fast at han var psykotisk og utilregnelig da han drepte 77 mennesker 22. juli i fjor.

I så fall vil verken ofre eller etterlatte ha krav på å få vite noe om behandlingen.

Dikemark-sjefen møtte leserne til nettmøte klokken 12.00 på tirsdag. Les spørsmålene og svarene her!

- Redde for å møte ham

Mona Lisa sier det ville betydd mye for familiens livskvalitet å vite hvor drapsmannen befant seg. Men taushetsplikten rundt dømte pasienter er nærmest total.

Rettssakene hvert tredje år om mulig forlengelse av dommen, er den eneste åpne muligheten til å få ut informasjon.

- Vi er redde for å møte ham og vet ikke hvor han kan bevege seg. Storesøster møtte han tilfeldig på et storsenter i området. Plutselig sitter han der og spiser wienerbrød. Da stopper verden opp. Et annet familiemedlem traff ham med følge på fisketur, like ved stedet der vi har feriert i mange år, sier Lilleøen.

Ved ett tilfelle fikk familien gjennom den dømtes familie vite at han skulle på permisjon uten følge. Les mer om det i dagens papirutgave av VG eller på VG+.

Les også historien om May Britt Grue (44), som ble banket opp og truet på livet av en rømling fra Dikemark.

DREPT: Eva Lilleøen (54) ble drept i 2005. Foto: Privat

Totalt er rundt 200 personer dømt til tvungent psykisk helsevern siden 2002, da loven trådte i kraft.

Mangler tillit til helsevesenet

I går skrev VG Nett om mannen som gikk amok og knivstakk fem mennesker i Brugata i Oslo sentrum, i 2008. Han hadde ifølge de sakkyndige vært syk siden 1999, uten at det ble oppdaget.

- Han er et forsømt og mørkt kapittel i norsk psykiatri. Når noen har det sånn, så bygger det seg opp til det eksploderer. Det er forferdelig at han faktisk måtte gå amok for å få den hjelpen han trengte, sa advokat Tor Kjærvik.

Brugata-knivmannen har siden det rømt minst fire ganger fra sykehuset han bor på i dag.

Også Mona Lisa Melhus Lilleøen sier hun mangler tillit til helsevesenet. Morens drapsmann hadde vært innlagt 13 ganger, før han drepte.

- Det er vanskelig for oss å stole på sykehusets ivaretakelse av ham, når vi vet at de til tross for en lang rekke innleggelser ikke klarte å gi ham en diagnose og riktig behandling, sier hun.

LEVER I FRYKT: Mona Lisa Melhus Lilleøen sier hun blir tvunget til å flytte fra kommunen, om helsevesenet tilbakefører morens drapsmann dit. FOTO: JAN PETTER LYNAU / VG

Helsevesenet ønsker på sikt å tilbakeføre mannen til hjemkommunen. Det er det familien frykter aller mest.

- Da må vi flytte. Vi kan ikke utsette oss selv og våre barn for frykten det vil innebære, sier Lilleøen.

VGTV: Slik er sikkerhetsavdelingen på Dikemark psykiatriske sykehus

- Kan aldri bli hundre prosent sikkert

Det vil aldri bli hundre prosent sikkert med det norske systemet, mener direktør for psykiatridivisjonen ved Akershus Universitetssykehus, Trong Rangnes.

- Det vil alltid være samfunnets interesser opp mot den enkeltes rettigheter. Vi kan ikke bure folk inne, men vurdere alle eventualiteter og sikre oss i størst mulig grad. Behandlende lege tar en samlet vurdering rundt permisjoner. Henvendelser fra pårørende er alltid med i den vurderingen, sier Rangnes.

Advokat Sigmund Øien forsvarer Eva Lilleøens syke drapsmann. Han ser ingen grunn til å holde tilbake informasjon som kan berolige etterlatte og ofre.

Da dommen mot drapsmann ble forlenget i fjor, ble man enig om at etterlatte nå skal få innsyn i informasjon fra sykehusets halvårsrapport. Normalt sendes denne kun til statsadvokaten.

- Hvis det er informasjon om progresjon i behandlingen og positiv utvikling, tar jeg det opp med min klient og blir enig med ham om det er greit at etterlattes advokat får kjennskap til det. Det er ugreit hvis pårørende ikke blir oppdatert på hvor ufarlig situasjonen er.

LES MER OM TVUNGENT PSYKISK HELSEVERN I DAGENS VG PAPIR OG PÅ VG+ .

Fremskrittspartiets Kari Kjønnås Kjos, som sitter i Stortingets Helse- og omsorgskomite, sa igår at hun ble rystet av historiene fra det idømte tvungne psykiske helsevernet:

- Det virker som ingen har klart å finne det steget vi trenger mellom fengsel og sykehus. Vi kan ikke sperre inne folk som ikke styrer sine egne handlinger, men det er enda verre å la livsfarlige mennesker gå rundt like fritt som andre pasienter. Historiene i VG i dag er galskap, og her må vi kreve at det tas grep, sa hun.

Se intervjuet med May Britt Grue, som ble kidnappet og banket opp av en psykiatrisk rømling, i videoen under:

Publisert: 03.04.12 kl. 10:54 Oppdatert: 04.04.12 kl. 20:48