Hjemmearbeid stigmatiseres. Mors rettigheter er borte. Hvem vil påta seg å føde barn? | Anne Eskild

Anne Eskild professor, Institutt for klinisk medisin, Universitetet i Oslo

5. juni 2018

I Norge er det lønnsarbeid, ikke reproduksjonsarbeid, som belønnes. Men hva skal vi med lønnsarbeid uten en neste generasjon? spør Anne Eskild. Evgeny Atamanenko / Shutterstock / NTB scanpix

Kvinner som kan og vil ha mange barn er blitt en mangelvare.

Kronikk

Dette er en kronikk. Meninger i teksten står for skribentens regning.

I fjor ble 56.633 barn født i Norge. Mer enn 10.000 færre barn enn i 1968. Fruktbarheten i fjor var den laveste noensinne. I gjennomsnitt ble det født 1,62 barn pr. kvinne. Gjennomsnittet må, som kjent, være minst 2 for å opprettholde folketallet.

I dag er vi 1.4 millioner flere i Norge enn i 1968. Over 900.000 innvandrere eller norskfødte med innvandrerbakgrunn bor her. Likevel blir færre barn født. I 2016 hadde 25 prosent av alle nyfødte en mor som ikke var født i Norge. For Oslo og Akershus var andelen rundt 40 prosent.

Norskfødte kvinner fikk omtrent 25.000 færre barn i 2017 enn i 1968. I Nord-Norge er antall fødsler redusert med 40 prosent siden slutten av 1960-tallet. Over hele verden får kvinner færre barn. Gjennomsnittet går mot 2.

Anne Eskild er professor ved Institutt for klinisk medisin, Universitetet i Oslo. Knut G. Bjerva

I fremtiden vil muligens arbeidskraft og kvinner som føder barn være sterkt etterspurt i sine egne land. Barn for adopsjon finnes knapt. Det er ikke sikkert at kvinner i fremtiden vil komme hit og få barn.

Få kvinner får mange barn

Rundt 15 prosent av 40-årige kvinner i Norge har ikke barn. Mange vil ikke ha barn, og de lever godt uten. Tilsammen får 31 prosent ingen eller ett barn. Hvis gjennomsnittet skal bli 2 barn, må noen kvinner få mange barn. Men i dag er barnerike familier en sjeldenhet.

På 1960-tallet fikk 20 prosent av kvinnene fire barn eller flere. I dag er tallet bare 6 prosent. Det er kanskje ikke så rart.

Graviditet og fødsel utgjør en risiko for liv og helse for mor og barn. Å lage mange barn krever år med fysisk krevende arbeid: graviditeter, fødsler, amming, samt opptrening etter svangerskapetog mange år uten sammenhengende nattesøvn. Mange barn er også en stor utgiftspost. Hvert barn er beregnet å koste en familie minst en million koner inntil det er fylt 18 år.

Les også Aldri har vi ventet så lenge med å få barn. Men det er ikke lett å finne en kjæreste når den biologiske klokken tikker. Bill.mrk.: Kjæreste og barn. NÅ!

Lønnsarbeid er uforenlig med mange barn

Vi synes vi har verdens beste offentlige ordninger for kvinner som får barn. Men foreldrepengeordningen er bare for kvinner med lønnsarbeid, og det er nesten umulig å ha mange barn og samtidig fullt lønnsarbeid. Uten lønnsarbeid, taper du trygderettigheter. Du får ikke foreldrepenger, sykepenger, sykevikar eller pensjonspoeng.

Kvinner som bruker sin arbeidskraft til å føde mange barn og å drive en stor familiehusholdning, taper offentlig støtte som bare de med lønnsarbeid har rett til. Forskjellen kan være millionbeløp.

Tenk deg at du har full jobb utenfor hjemmet, er gravid og har fire barn. Dine fire barn skal til barnehage eller skole, og du skal på jobb som begynner klokka åtte. Etter jobb rekker du kanskje barnehagen før den stenger, og du må handle mat sammen med dine slitne barn. Da gjenstår matlaging, leksehjelp, prat og trøst, vasking og legging av fire barn helst før klokka ni.

Ulik rett til forelderpenger og kontantstøtte vitner om statlig forskjellsbehandling av barn og liten respekt for kvinners reproduksjonsarbeid, mener Anne Eskild. Oleksandr Nagaiets / Shutterstock / NTB scanpix

Klesvask, husvask, foreldremøte, dugnad og fotballtrening skal også inn i programmet, samt rydding og matpakker til neste dag. Du burde også forberede deg til møtet på jobben i morgen.

Å få mange barn er fysisk krevende, risikofylt og kostbart. Likevel taper kvinner inntekt og pensjon hvis de ikke har fullt lønnsarbeid i tillegg. Er det da rart at kvinner ikke får mange barn? Er det er rart at over halvparten av kvinnene som begjærer abort, er kvinner som alt har barn?

Desto flere barn en kvinne har, desto større er risikoen for at hun velger abort ved en ny graviditet. Å gjøre det mer attraktivt å ha mange barn vil antagelig være abortforebyggende.

Les også Hvorfor er det billigere å ta abort eller føde enn det er å sterilisere seg?

Stigmatisering av hjemmearbeid

Hjemmearbeidende kvinner med mange barn får ikke respekt eller lønn for sitt arbeid. Kontantstøtten er truet selv om den bare gis til familier med barn mellom ett og to år. Ett år med kontantstøtte tilsvarer knapt prisen på to kvadratmeter av en leilighet i Oslo eller barnetrygden på 1960-tallet. For å få kontantstøtte må mor og far ha bodd i Norge i minst fem år.

Barnerike familier med lav samlet lønnsinntekt blir henvist til sosialkontoret og avkrevd lønnsarbeid som kanskje ikke finnes for dem. Er det rart at innvandrerkvinner er overrepresentert i abortstatistikken?

Ulik rett til forelderpenger og kontantstøtte vitner om statlig forskjellsbehandling av barn og liten respekt for kvinners reproduksjonsarbeid. De som er hjemmeværende med mange barn og som trenger mest støtte, får minst. Slik forskjellsbehandling er antagelig ikke en god investering i fruktbarhet eller i fremtidens nordmenn.

Les også Forskning på barn som vokser opp uten far, forteller oss ikke sannheten om å vokse opp uten far

Mors rettigheter er borte

På 1960-tallet monnet barnetrygden i husholdningsregnskapet, og beløpet økte hvis man hadde mange barn. Nå må kvinnen forsørge seg selv og sine barn. Hennes opparbeidede rettigheter til foreldrepenger gir barnefaren rett til å dele foreldrepermisjonen, og hun selv får mindre tid med barnet.

På 1960-tallet var mødrene sammen med sine små barn. Nå får hun vel et halvt år som heltidsmor.

Kvinner som bruker sin arbeidskraft til å føde mange barn og å drive en stor familiehusholdning, taper offentlig støtte som bare de med lønnsarbeid har rett til. Forskjellen kan være millionbeløp, skriver Anne Eskild. Gajus / Shutterstock / NTB scanpix

Støtten til enslig forsørger er vesentlig redusert, enkepensjonen er borte og husmorvikaren er borte. Hvis en hjemmearbeidende kvinne med mange barn blir skilt, kan hun risikere å miste omsorgen for barna siden hun ikke har lønnet arbeid og kan forsørge dem. Er det noen vits å lage barn, hvis du likevel knapt får se dem?

Les også Jusprofessor: Lavere sum i barnetrygd til Polen kan bety mindre i barnetrygd i Snåsa enn i Oslo

En fruktbar familiepolitikk?

Reproduksjonsarbeid må konkurrere med lønnsarbeid og andre gjøremål i livet. En kvinne har ingen plikt til å få barn, men derimot rett til ikke å få barn hvis hun ikke vil. Kvinner som kan og vil ha mange barn er blitt en mangelvare. Assistert befruktning kan hjelpe noen barnløse til å få et barn eller to. Men reproduksjonsteknologi til par med nedsatt fruktbarhet kan nok ikke bidra til betydelig økning av reproduksjonsraten i Norge.

I Norge er det lønnsarbeid, ikke reproduksjonsarbeid, som belønnes. Men hva skal vi med lønnsarbeid uten en neste generasjon?

Et viktig spørsmål for fremtiden er kanskje: Hvordan kan vi legge til rette for at flere kvinner vil ønske seg mange barn? Lik rett til forelderpenger, høyere og progressiv barnetrygd, lønn og pensjonsrettigheter for hjemmearbeidene med mange barn er virkemidler som kan diskuteres. Dagens offentlige støtteordninger for reproduksjon fremmer lønnsarbeid, ikke reproduksjon.

Følg og delta i debatten hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter