Til tross for at endringer i barneloven trådte i kraft fra 1. januar i år, har regjeringen i Jeløya-plattformen vedtatt å gjennomgå barneloven på nytt. Da får vi håpe de lytter til forskningen som sier at barnets behov for kontakt med begge foreldre bør veie tyngre.

Barnelovens paragraf 36 bestemmer at retten, i de tilfeller det er konflikt om omsorgen, skal bestemme hvem av foreldrene som skal få hovedomsorgen og bli bostedsforelder. Den andre forelderen blir samværsforelder og får ofte en B-status. Selv om hensikten med slik rettsbehandling er å løse og dempe konflikt, er det vist at konfliktene øker med stor skadevirkning for barn og foreldre.

Mange av disse barna utsettes for lojalitetspress der en forelder blir fiendeforklart.

Statistisk sentralbyrå har beregnet at mellom 26 000 og 46 000 barn ikke ser sin far på regelmessig basis. En viktig årsak til dette er at bostedsforelderen saboterer barns samvær med den andre. Mange av disse barna utsettes for lojalitetspress der en forelder blir fiendeforklart. Dette kalles foreldrefremmedgjøring. Internasjonalt blir dette anerkjent som en form for familievold, mens vi i Norge ikke anerkjenner dette som skadelig eller relevant i rettslig eller behandlingsmessig sammenheng.

Splittet fagmiljø

I forbindelse med regjeringens kommende revisjon av barneloven er det på nytt blitt diskusjon om paragraf 36. Aftenpostens samlivsrådgiver og psykolog Frode Thuen har sitert oppdatert forskningslitteratur som viser at delt bosted er til det beste for barna. Vår tidligere barneminister Solveig Horne tok til orde å innføre likestilt foreldreomsorg og delt bosted som rettsnorm. Ti forfattere, som er toneangivende forsvarere av å beholde Barneloven uendret, beskylder ham i en kronikk i Aftenposten for å ta moralske valg uten grunnlag i forskningen.

Der er solid dokumentasjon på at delt bosted tjener barna. Selv om forskningen er noe mangelfull for barn under tre år, er det stor enighet internasjonalt om at barn etter skilsmisse er best tjent med delt bosted og med foreldre som gjensidig blir enige om omsorgen for barna sine. En forskningsartikkel ført i pennen av Richard Warshak og underskrevet av mer enn hundre internasjonale forskere, psykologer og jurister, redegjør grundig for forskningsdokumentasjonen.

Det er stor enighet internasjonalt om at barn etter skilsmisse er best tjent med delt bosted.

Poenget er at det er en klar sammenheng mellom delt foreldreomsorg, redusert konfliktnivå og bedret helse og trivsel for barna. Alternative hypoteser kan ikke underbygges med data.

Mor favoriseres

Tilhengerne av dagens lov tar selv et moralsk valg ved et «føre var prinsipp» hvor mor som hovedregel tilkjennes omsorgen for de minste barna. Mor favoriseres. De bør vite at en slik forrang for mor ble forlatt i norsk familielovgivning på begynnelsen av 1980-tallet. Forskere som arbeider innen den såkalte tilknytningsteorien har også for lengst kommet til at barnet er tjent med tilknytning til begge sine foreldre. Det er derfor betenkelig at Folkehelseinstituttet stiller seg bak et forsøk på å gjeninnføre denne favoriseringen basert på fordommer.

Det er ingen grunn til at vi skal leve i unntakstilstand i vårt land.

Å bevare triangelet mor-far-barn som omsorgsenhet er et mer naturlig prinsipp. Kvinner i moderne samfunn har oppnådd likestilling i arbeidsliv og i samfunnslivet ellers, og mannsrollen er for lengst endret til også å ha daglige omsorgsforpliktelser. En likestilling på det familiejuridiske området burde derfor være en selvfølge.

Farlig ideologiproduksjon

Folkehelseinstituttet bør trekke tilbake forskningsoppsummeringen. En offentlig institusjon som tar mål av seg å gi råd til politiske og juridiske beslutningstakere skal ikke drive kjønnsbasert ideologiproduksjon med store negative konsekvenser for barn og foreldre.

«International Conference of Shared Parenting» ble arrangert i Strasbourg i november i år med Europarådet som medarrangør. I sluttdokumentet fra konferansen oppfordres FNs barnerettskomite, Europarådet, regjeringer og profesjonsforeninger å fokusere på barn fra separerte og skilte familier slik at de får rett til å kjenne og bli oppdratt av begge sine foreldre.Det er et svært viktig signal også til Norge når vi nå har satt i gang med å revidere Barneloven.

Delt bosted og gjensidig foreldreskap har vært rettsnorm i Sverige siden 1998, og Danmark innfører en slik lov i mars 2019.

Det er ingen grunn til at vi skal leve i unntakstilstand i vårt land.