Iako u doslovnom prijevodu s engleskog znači “štreber”, kada se za nekog ili nešto kaže da je “geek”, sugerira se da je stručan, pametan, tehnološki napredan… A što je onda geekatolik? Zapravo baš ono što sama riječi kaže. Termin su osmislili tehnološki entuzijasti i stručnjaci za digitalnu komunikaciju, društvene mreže i marketing koji su u isto vrijeme aktivni u katoličkoj zajednici.

Nazvali su se geekatolicima te 2015. godine otvorili Facebook stranicu za dijeljenja savjeta katoličkim zajednicama, udrugama i župama. U posljednje su dvije godine podijelili stotine savjeta i preporuka, pokrenuli su prvi repozitorij katoličkih fotografija na internetu, a sada organiziraju i prvu Geekatolik konferenciju na kojoj će se govoriti o “digitalnim tehnologijama i online komunikaciji za širenje evanđelja“. Okupljaju se danas na Hrvatskom katoličkom sveučilištu, a iako konferencija kod mnogih na prvu izaziva čuđenje, Davor Trbušić, jedan od stručnjaka koji će na njoj održati predavanje, tvrdi upravo suprotno – sasvim je logično da Crkva prati trendove u modernoj tehnologiji.

Vjeroučenici se zabrinuli

– Ako se povijesno gleda, Crkva je uvijek bila važna za razvoj inovacija. Sjetimo se, primjerice, izuma tiskarskog stroja i koja je bila prva tiskana knjiga. Odgovor je Biblija – govori Davor Trbušić te dodaje kako ni danas nije drugačije te da Crkva i dalje želi biti ukorak s trendovima. Ističe i da je još papa Ivan Pavao II. bio izrazito osviješten po tom pitanju te je govorio o važnosti korištenja moderne tehnologije za potrebe Crkve. Ipak, pionirima u korištenju interneta smatraju se protestanti, dok je Vatikan svoju prvu web stranicu pokrenuo 1995. godine. I papa Benedikt XVI. je isticao kako su “društvene mreže vrata istine i vjere“, a papa Franjo danas govori kako “digitalne mreže moraju biti mreže ljudi, a ne žica“.

– Sve to dokazuje da je Crkva i te kako svjesna važnosti moderne tehnologije, no kada se ona koristi za potrebe Crkve razlika je u tome što je onda njezina primarna zadaća da naviješta evanđelje – kaže Davor Trbušić, koji od 2012. godine radi u Tiskovnom uredu Zagrebačke nadbiskupije, u kojoj je zadužen za odnose s javnošću i odnose s medijima, a na konferenciji će govoriti o svojim iskustvima u radu te izazovima s kojima se suočava. Konferencija se priprema već mjesecima, a teme o kojima će se govoriti odabrali su sami korisnici Geekatolik stranice. Da je interes golem, potvrđuje činjenica da su kvote za predavanja doslovno planule, a svoj su dolazak potvrdili brojni svećenici, redovnici, časne sestre, ali i laici.

– Jako je važno educirati sve one koji su uključeni u rad Crkve o važnosti digitalne tehnologije, društvenih mreža i marketinga jer ne možete evangelizirati ljude ako niste među ljudima, a danas su ljudi na Facebooku, Twitteru... – ističe Trbušić, koji smatra da su društvene mreže danas ključne za dolaženje do ljudi. On je u sklopu svog posla zadužen upravo za upravljanje društvenim mrežama Zagrebačke nadbiskupije, koje su im izrazito važne. Internetsku stranicu su redizajnirali 2013. godine kada su otvorili i profil na Facebooku. Godinu dana poslije pridružili su se Twitteru, zatim su otvorili i YouTube kanal, a prošle je godine lansirana i posebna multimedijalna stranica o blaženom Alojziju Stepincu.

– Kada smo tek stigli na društvene mreže, reakcije su bile podijeljene. Neki su komentirali da nam je već bilo i vrijeme, dok su neki smatrali, i još uvijek smatraju, da Crkvi nije mjesto na društvenim mrežama – napominje Trbušić te dodaje kako je najteže nositi se s komentatorima koji na stranice Nadbiskupije dolaze kako bi Crkvu ideološki napadali, a skrivaju se iza anonimnosti koju im osiguravaju društvene mreže. Ipak, bilo je i puno simpatičnih situacija, napominje, pa se tako prisjeća priče jedne vjeroučiteljice koja je učenicima predložila da “lajkaju“ Nadbiskupiju na Facebooku.

– Oni su se pak zabrinuli da će kardinal čitati što pišu i da će se naljutiti na njih – kroz smijeh prepričava Trbušić koji, unatoč tome što javnost ima podijeljeno mišljenje, smatra da je za vjernike jako važno da imaju kontakt s Crkvom i preko interneta. Stoga misli da bi svaka nadbiskupija, biskupija, pa i župa trebala koristiti digitalne tehnologije jer je danas sasvim normalno da ljudi na taj način dolaze do informacija. Zato bi na stranicama svoje župe trebali moći naći kada su mise, ispovijedi, posvete... Ipak, Trbušić priznaje da je situacija u Hrvatskoj daleko od idealne i da je sve još u povojima. Tiskovni ured Zagrebačke nadbiskupije kao poticaj župama čak je izdao i “Vodič za pastoralnu komunikaciju na društvenim mrežama” u kojemu im se savjetuje otvorenost prema vjernicima i redovito komuniciranje s njima putem društvenih mreža. Također, jako je važno da objavljeni sadržaj bude kvalitetan.

– Mnogi se u Crkvi boje interneta, no mi im pokušavamo pokazati da ne trebaju izmišljati nikakav novi sadržaj, samo prenositi poruke mira koje inače govore s oltara – ističe 27-godišnjak te dodaje da mladi članovi katoličke zajednice, poput geekatolika, imaju veliku ulogu u približavanju Crkve i modernih tehnologija. Ističe kako zapravo uopće svećenici ne moraju voditi društvene mreže župe, nego je uobičajeno da delegiraju pomoćnike za to.

Novo lice Crkve

U Hrvatskoj je ipak tek nekoliko biskupija i nadbiskupija od njih 17 aktivno na društvenim mrežama, a dubrovački biskup Mate Uzinić jedini je na Twitteru. S druge strane, gotovo je nemoguće naći kardinala u Sjedinjenim Američkim Državama koji nema profil na toj društvenoj mreži. A nadbiskupija u Los Angelesu, primjerice, baš je nedavno osnovala digitalni tim koji vodi 12 mladih stručnjaka.

– Važno je ljudima pokazati da Crkva nije građevina, nego da je ona živa, a danas se živi i na društvenim mrežama – govori mladi doktorand koji smatra velikim pomakom to što je Crkva shvatila koliko joj znači pomoć vanjskih stručnjaka u tom području. On je sam autor nekoliko istraživanja na tu temu, među kojima je i “Novo lice Katoličke crkve u digitalnom dobu“. Za potrebe istraživanja analizirao je Twitter profil pape i trojice kardinala te zaključio koliko su važne društvene mreže prožete evanđeljem. Kada je pak ispitivao imidž katoličkih medija u Hrvatskoj, zaključio je da vjernici smatraju da nisu dovoljno prisutni na društvenim mrežama.