Da den iranske journalist Ahmad Jalali Farahani tilbage i 2009 blev anholdt, blev han konfronteret med indholdet i sine private mails. På trods af at han havde oprettet en mail i et andet navn, vidste de iranske sikkerhedsstyrker fuld besked. Han blev fængslet og udsat for tortur. Sådan fortæller han selv i dag.

»Den Republikanske Garde følger fuldstændig med i, hvad folk skriver i deres mails, på Facebook og på Twitter,« siger Ahmad Jalali Farahani.

Indtil han blev anholdt, arbejdede han for det officielle nyhedsbureau Mehr. Han modtog oplysninger fra hele landet om protester og demonstrationer. Oplysninger, der var for kontroversielle til, at han kunne bruge dem i nyhedsbureauets officielle arbejde, men som han i stedet fik ud via andre kanaler. Eksempelvis gennem Facebook. Men efter valget i juni 2009, hvor folk gik på gaden i protest mod Ahmadinejads valgsejr, blev det klart for de iranske oppositionsfolk, at internettet på ingen måde var sikkert.

»Næsten 4.000 mennesker blev anholdt alene på baggrund af overvågning af deres private internetfærden,« siger Ahmad Jalali Farahani.

Dansk støtte til Iran

Nu ser det ud til, at det danske firma RanTek hjælper det iranske styre med overvågning af den iranske befolkning. Dagen før jul kunne nyhedsbureauet Bloomberg fortælle, hvordan det danske it-firma ompakker og videresælger overvågningsudstyr til Iran.

Ironisk nok kommer udstyret oprindeligt fra den israelske fabrikant Allot Communications, hvilket betyder, at israelerne via den danske mellemhandler har hjulpet deres dødsfjender.

Allot siger til den israelske avis Haaretz, at de ikke kender til videresalget, og at det er et brud på kontrakten med det danske firma.

Udstyret går under navnet NetEnforcer og består af en boks, som gør det muligt at styre datatrafikken, så båndbredden udnyttes optimalt, eksempelvis ved at prioritere mails højere end netsurfing. RanTeks danske direktør, Morten Kolind, har ikke svaret på henvendelser fra Information, men afviser i en pressemeddelelse, at udstyret kan bruges til undertrykkende formål.

»Med NetEnforcer kan man ikke se indholdet af datatrafikken,« oplyser Morten Kolind.

Men det passer ikke, siger flere eksperter, Information har talt med.

Overvågning

Udstyret NetEnforcer gør det muligt at skille de forskellige typer data fra hinanden. Og når man kan gøre det, kan man også se indholdet, forklarer Marcin de Kaminski, internetforsker ved Lunds Universitet og aktiv i tænketanken Juliagruppen, der forsøger at fremme et frit internet.

Marcin de Kaminski kender ikke den specifikke model, der er tale om, men forklarer, at selv om evnen til at se indholdet i datatrafikken ikke er fremhævet i udstyret, så kan det sagtens bruges til den slags.

»Med en dygtig tekniker og eventuelt noget ekstra hardware findes der alverdens muligheder for at bruge NetEnforcer til at overvåge indholdet i datakommunikationen,« siger Marcin de Kaminski.

Med udstyret kan man lokalisere, hvor i netværket bestemte individer befinder sig, og hvilken type software der bruges.

»Måske NetEnforcer ikke kan gøre det hele alene, men sammen med andet udstyr og knowhow kan det helt sikkert bruges til at overvåge datatrafikkens indhold,« siger Marcin de Kaminski.

Spionage

Den vurdering bakkes op af en anden ekspert på området, hackeren Jacob Appelbaum.

»De her løsninger bruges til fuldbyrdet spionage,« siger Jacob Appelbaum til Information. Han har stået for at udvikle det såkaldte TOR, verdens mest brugte anonymiseringssoftware, der giver sikkerhed for dissidenter verden over.

Udstyr som NetEnforcer kan netop bruges til at blokere for brugen af TOR, hvilket kan gøre det umuligt at skjule ens identitet på nettet.

»Sagen er jo, at man ved at trykke på et par knapper kan bruge det her udstyr i langt videre grad, end loven tillader i de lande, det bliver solgt fra. Udstyret bliver måske solgt til et harmløst formål, men bruges til en række andre,« siger Jacob Appelbaum.

Han kritiserer, at Danmark tillader, at den slags udstyr sælges til lande som Iran.

»Disse overvågningssystemer kan sammenlignes med galger eller raketudstyr. Hvorfor skulle vi så meget som et øjeblik tro, at det ender godt for de folk, de rettes imod? Det her udstyr bruges til at myrde folk, og vi bør ikke se den anden vej,« siger Jacob Appelbaum.