Mens de studerende går på barrikaderne i protest over regeringens varslede nedskæringer på uddannelsesområdet, mærker de ansatte på Københavns Universitet ikke meget til, at der er økonomisk smalhals.

I hvert fald ikke når det handler om de såkaldte engangsvederlag, som universiteterne kan vælge at give for ‘en særlig indsats ud over det sædvanlige’.

Siden 1. januar 2014 har Københavns Universitet udbetalt 63 millioner kroner i engangsvederlag til ansatte, og flere medarbejdere har fået engangsvederlag i størrelsesordenen 300.000, 400.000 og 500.000 kroner.

Det viser en gennemgang af udbetalte engangsvederlag på Københavns Universitet, som Radio24syv har lavet.

Eksperter: Det er meget højt

Udbetalinger i størrelsen 300.000, 400.000 og 500.000 kroner er ‘eksorbitant høje’, mener to eksperter, som Radio24syv har talt med.

- Hvis det handler om en professorløn, så er det jo tæt på en tredjedel eller en fjerdedel oven i lønnen. Så det er meget, meget store beløb, siger Flemming Ibsen, der er arbejdsmarkedsforsker og professor ved Aalborg Universitet, til Radio24syv.

Han pointerer, at der skal en rigtig god begrundelse til, før man kan retfærdiggøre så store engangsbeløb.

Samme pointe har Peder Larsen, der er formand for Statsrevisorerne og udpeget af SF.

- Det lyder lidt voldsomt, og det afhænger selvfølgelig af baggrunden for at have fået det, men sådan nogle engangsvederlag op mod en kvart og en halv million kroner lyder af meget, siger statsrevisor Peder Larsen, som nu vil tage fat i Rigsrevisionen for at høre, hvad de kender til engangsvederlagene på Københavns Universitet.

Meget mindre på andre universiteter

Af Radio24syvs aktindsigt fremgår det, at Københavns Universitet i 2014 og 2015 udbetalte engangsbeløb på mellem 300.000 og 500.000 til 14 ansatte.

Til sammenligning er det højeste engangsvederlag Aalborg Universitet har udbetalt i samme periode på 144.500 kroner, mens DTU højst har udbetalt engangsvederlag på 100.000 kroner til ansatte.

Universitetsdirektør på DTU, Claus Nielsen, kan ikke forestille sig, at udbetalinger af engangsvederlag på 500.000 kroner, ville kunne finde sted på DTU.

- Folk skal passes ind på det lønniveau, hvor de kvalifikationsmæssigt er. Og så kan man ikke bryde det med engangsvederlag, der fuldstændig bryder den lønstruktur, udtaler han til Radio24syv.

Aalborg Universitet oplyser, at man udfører kontrol med udbetaling af engangsvederlag ved at samle udbetalingerne et sted i den centrale HR-afdeling. Udmøntning af engangsvederlag over 75.000 kroner skal desuden forhåndsgodkendes af rektor.

KU: Nødvendigt for at få de bedste

På Københavns Universitet erkender man, at de 63 millioner er et stort tal, men at udbetalingerne sker for at kunne rekruttere markedets klogeste.

- Beløbet kan lyde stort, men samlet udgør de udbetalte engangsvederlag én procent af KU’s årlige lønsum. 86% af tillæggene er under 50.000 kr. De få store tillæg er bl.a. givet til internationalt anerkendte forskere, hvor KU konkurrerer på det internationale marked for viden og skal tiltrække og fastholde de bedste hoveder, siger Lisbeth Møller, som er vicedirektør i HR og Organisation på Københavns Universitet.

Men ifølge arbejdsmarkedsforsker og professor ved Aalborg Universitet, Flemming Ibsen, har en analyse af statens lønpolitik fra Rigsrevisionen vist, at der ikke var nogen præcis sammenhæng mellem, hvad folk præsterede, og de tillæg, de fik.

- Det, der motiverer forskere, er jo ikke, at de har udsigt til et eller andet engangstillæg. Det der er drivkraften er, at man ønsker at generere ny viden, siger Flemming Ibsen til Radio24syv.