Mens regeringen på den ene side lovpriser væksten i det økologiske landbrug, lægger den samtidig op til at spare en række støtteordninger væk.

I sit finanslovsforslag har regeringen omprioriteret de såkaldte landdistriktsmidler fra EU for at finansiere blå bloks landbrugspakke. Og det går blandt andet ud over støtteordninger til økologien, som beskæres med mindst 76 millioner kroner allerede fra næste år.

»Det, man fjerner her, er mange af de ting, som skaber ny viden, nye markeder og samarbejder, der fremmer økologi. Der er tale om en gradvis afmontering af den politik, som har gjort Danmark til verdens førende økologination, både i forhold til salg, omstilling i offentlige køkkener og forskning. Så det er bestemt ikke en positiv udvikling,« siger direktør i Økologisk Landsforening Paul Holmbeck.

Væk er blandt andet 30 millioner kroner årligt i investeringsstøtte til ny teknologi og innovationshjælp i små økologiske virksomheder. Og bevillingerne til både økologiforskning og erhvervsudvikling stopper efter i år.

Ifølge Paul Holmbeck er sidstnævnte pulje på 15 millioner kroner årligt tidligere blevet brugt på blandt andet at afprøve nye plantesorter og nye strategier i staldene.

»Det giver simpelthen ny viden. Og det har vi brug for. Økologisk landbrug er meget vidensintensivt, og vi har i år 500 nye økologer, der skal komme godt fra start,« siger Paul Holmbeck.

Hvile på laurbærrene

Besparelserne står ifølge kritikere i kontrast til regeringens udmeldinger om, at man ser et stort potentiale i økologien. Mens det konventionelle landbrug er kriseramt, ser situationen nemlig lysere ud for økologerne. Danskernes køb af økologi er tredoblet på ti år.

I varegruppen mælk, ost og æg udgør de økologiske produkter nu en tredjedel af det samlede salg. For frugt og grønt er det en fjerdedel. Og de højere priser på økologi betyder, at mange økologer driver en god forretning.

Ifølge landbrugets videncenter SEGES opnåede de økologiske mælkebønder sidste år et resultat på 865.000 kroner i snit, mens de konventionelle havde et minus på 77.000 kroner.

Da miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen for nylig nedsatte et såkaldt ’økologisk erhvervsteam’, der skal komme med anbefalinger til initiativer, som kan understøtte væksten i det økologiske landbrug, sagde han:

»Selv om økologien har gode dage i Danmark, og salget brager derudad, skal vi ikke hvile på laurbærrene.«

I blå bloks aftale om landbrugspakken står der desuden, at »en konkurrencedygtig økologisk fødevareproduktion kan fremme vækst og arbejdspladser i landdistrikterne og vil samtidig øge nogle af de positive miljø- og natureffekter, som økologisk produktion leverer«.

Af samme grund er det paradoksalt, at man skærer netop på økologien, mener Paul Holmbeck. »Der foregår et meget kvalificeret arbejde i Erhvervsteamet, men initiativer, der kræver penge, kan kun komme fra finanslovsforhandlinger.«

Fremtidens landbrug

Enhedslistens landbrugsordfører Maria Gjerding er kritisk over for besparelserne.

»Økologi er fremtiden for det danske landbrug. Og alligevel står det klart, at regeringen entydigt prioriterer nogle tiltag, der vil gavne det konventionelle landbrug på bekostning af økologien,« siger hun.

I et svar på et folketingsspørgsmål stillet af Maria Gjerding påpeger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen, at partierne bag landbrugspakken til gengæld har afsat 52,6 mio. kr. mere til økologisk arealtilskud frem mod 2019, end hvad der var budgetteret med i sidste års finanslov.

Arealtilskuddet er et støttebeløb pr. hektar jord, som økologiske landmænd har krav på. Men det formilder ikke Enhedslistens ordfører.

»Det ville man jo under alle omstændigheder være nødt til, fordi der er mange landmænd, der godt kan se fordelene ved økologi og derfor gerne vil lægge om. Men det ændrer jo ikke på, at hvis vi skal blive ved med at være førende i verden på økologi, og hvis vi skal være med til at udvikle sektoren, så bliver vi nødt til at sætte ind på alle mulige andre fronter og ikke bare give et arealtilskud,« siger Maria Gjerding.

R: Prioritet i forhandlingerne

Også hos Radikale Venstre er man kritisk over for besparelserne. Derfor vil partiet forsøge at redde en del af støtteordningerne i forbindelse med forhandlingerne om finansloven.

»De her markedsudviklingsordninger har virkelig haft en effekt i forhold til at få forbrugerne til at vælge økologi. Så vi havde gerne set dem bevaret. Man får virkelig meget for pengene,« siger fødevareordfører Andreas Steenberg.

I Radikale Venstres finanslovsudspil, som endnu ikke er offentliggjort, har partiet derfor fundet penge til en økologipakke på 27 millioner kroner årligt frem mod 2020, fortæller han.

»Vores to hovedfokusområder ved forhandlingerne bliver uddannelse og det grønne. Og under det grønne hører økologien,« siger Andreas Steenberg.

–Men det går jo godt for økologerne. Hvorfor skal de overhovedet have støtte?

»Det er rigtig glædeligt, at der er fremgang, men der er et men. For hvis man går ned i tallene, er der store forskelle fra vare til vare. Med for eksempel havregryn og gulerødder er det lykkedes rigtig godt at få forbrugerne til at vælge økologi. Men så har du kød, hvor der ikke er sket så meget endnu. Derfor er der stadig behov for at udvikle nogle markeder.«

– 27 millioner årligt er jo ikke lige så meget, som det ser ud til, at der vil blive sparet. Hvordan kan det være, at I ikke spiller ud med mere?

»Vi har fundet nogle penge til grøn udvikling, og der er så gået noget til økologi, noget til klima og noget til andre ting. Der er mange ulykker, og det er ikke det hele, vi kan få taget i ét hug,« siger Andreas Steenberg.

Hos Dansk Folkeparti er man ikke umiddelbart med på Radikale Venstres forslag.

»Økologi er fantastisk, og vi har selv i Dansk Folkeparti været med til at skaffe penge til mange af de her ting i sin tid. Men på et tidspunkt må man også sige, at man skal begynde at kunne klare sig selv. Og det går jo heldigvis rigtig godt på det her område,« siger finansordfører René Christensen.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.

Besparelser på økologi i den nye finanslov Økologivisionen, investeringsstøtte: På sidste års finanslov var der budgetteret med 21 millioner kroner i 2017 og 18,5 millioner i 2018 til investeringer, der forbedrer produktivitet, dyrevelfærd og biodiversitet. Ordningen bortfalder helt i regeringens nye finanslovsforslag. Økologisk investeringsstøtte til kvæg og svin: Der var budgetteret med 30 millioner kroner i 2017 og 2018, men ordningen bortfalder helt i regeringens nye finanslovsforslag. Kvalitetsfødevarer, økologi og netværksaktiviteter: Der var afsat 45 millioner kroner til »fremme af produktion og afsætning af økologiske fødevarer«, »en værdiskabende produktion af et mangfoldigt udbud af kvalitetsfødevarer« og »mindre fødevareproducenters afsætning af fødevarer« i 2019, som nu bortfalder. Økologisk udvikling: Der var afsat 10 millioner i 2017 og 5 millioner i 2018, som nu bortfalder. Økologisk Fødevarerådgivning: En bevilling på 4,8 mio. kr. i 2016 til Økologisk Fødevarerådgivning, som har hjulpet mindre virksomheder med produktudvikling og adgang til supermarkedets hylder, er bortfaldet, og der er ingen midler til indsatsen i 2017. Erhvervsudviklingsmidler: Der var afsat 15 millioner kroner årligt til økologi, som nu bortfalder. Økologiforskning: Har fået 30-60 millioner kroner årligt de senere år, fik 20 millioner kroner i 2016, og bortfalder helt i 2017.