Fra flere sider kritiseres det, at et politisk flertal skelner mellem danskere og efterkommere af indvandrere. Uhyggeligt, lyder det fra De Radikale

Vi gør opmærksom på, at denne artikel er fra 2017, men pludselig bliver delt og læst meget igen.

Hvornår er man dansker? Handler det om værdier, kultur, sprog eller statsborgerskab? Ifølge et forslag i Folketinget, der i går blev vedtaget med 55 stemmer mod 54, angives det, at det handler om noget helt femte: din slægt og dit ophav. Kun hvis dine forfædre er fra vestlige lande, er du at betragte som dansker.

Sådan lyder det i et netop vedtaget forslag stillet af Martin Henriksen (DF), Jakob Engel-Schmidt (V), Laura Lindahl (LA) og Naser Khader (K) omhandlende andelen af danskere i boligområdet Brøndby Strand.

I forslaget lyder det nemlig:

”Folketinget konstaterer med bekymring, at der i dag er områder i Danmark, hvor andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande er over 50 pct. Det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.”

Allerede før forslaget blev behandlet klokken 10 i går formiddags, havde den formulering fået flere politikere til tasterne.

Heriblandt De Radikales politiske leder, Morten Østergaard, der i et opslag på Facebook kaldte forslaget decideret uhyggeligt: ”Der er meget at gøre for integration og boligpolitik, social- og uddannelsespolitik i mange dele af Danmark. Men løsningen er da ikke, som flertallet angiveligt vil, at vedtage i Folketinget, at ’efterkommere fra ikke-vestlige lande’ ikke kan være danskere. Hvordan skal vi nogensinde opnå god integration, hvis man på forhånd har sagt, at etnisk baggrund forhindrer, at man kan tælles som dansk. Der er ikke trivielt ordkløveri. Det er uhyggeligt, er det!”

Ifølge en artikel i Information foreslog han sammen med Søren Egge Rasmussen (EL), at formuleringen blev ændret. Denne opfordring blev dog ikke fulgt, og i kølvandet på vedtagelsen af forslaget skrev Enhedslistens politiske ordfører, Pernille Skipper:

”Det er én af de mest voldsomme opdelinger i ’dem og os’, jeg længe har set. Og så med stemmerne fra en såkaldt liberal regering. Det er godt nok langt ude.”

Ifølge professor i statskundskab ved Aalborg Universitet Christian Albrekt Larsen er der dog ikke noget nyt ved den vedtagne formulering. Opdelingen mellem indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande på den ene side og danskere på den anden har været udbredt praksis indenfor både statistik og politik længe:

”Man har fundet ud af, at når man laver statistik ud fra denne opdeling, så får man en overrepræsentation indenfor nogle områder, som man kan lave politik ud fra, og så optræder den her ret arbitrære statistiske kategori pludselig i lovforslag. Det er et stort system, der kører cirkulært rundt,” siger han og medgiver, at det er en mærkværdig opdeling:

”Det bedste, jeg kan sige om den, er, at det er en pænere kategori end muslimsk/ikke-muslimsk og hvid/ikke-hvid. Der har det en mere neutral klang over sig at opdele i ikke-vestlige indvandrere og efterkommere og danskere. Men spørgsmålet er jo, hvor mange generationer man skal gå tilbage, før en person ikke længere kategoriseres som ’efterkommer’, men som ’dansker’ i statistikkerne? Når vi kommer ud i at kategorisere folk, hvis bedsteforældre kom til landet som efterkommere fremfor danskere, bliver det jo nødt til at stoppe. Men hold da op en social konstruktion, vi har fået bygget op,” siger han.