Det er en god idé at undervise de danske soldater, der til årsskiftet skal udstationeres i Estland, i truslerne fra russisk misinformation og 'fake news' målrettet Nato-soldater i Baltikum.

Det mener Flemming Splidsboel Hansen, seniorforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier, om forsvarsminister Claus Hjort Frederiksens (V) initiativ.

I lyset af flere skræmmende falske historier med Nato-soldater i en uheldig hovedrolle, har han og Forsvaret nemlig aftalt at uddanne de danske soldater i netop den trussel. Det har ”topprioritet” for ministeren, forklarer han.

Læs også : Claus Hjort vil ruste 200 danske soldater i Baltikum mod fake news fra Rusland

Et eksempel med en falsk historie om en tysk soldat, der skulle have voldtaget en litauisk pige i februar, viser en del om de russiske motiver med desinformationen, siger Flemming Splidsboel Hansen:

- Det er et eksempel på, at man sådan kan forsøge skabe mistillid til de Nato-tropper, der er udstationeret i de forskellige lande, siger han.

Rusland forsøger at vende balterne mod Nato

Selv om Nato generelt har stor anseelse i de tre baltiske lande og Polen, hvor der også er Nato-soldater, foregår der nemlig en reel kamp om opinionen blandt de lokale, forklarer han:

- Generelt har Nato stor anseelse i de her lande. Men samtidig er der også modstand i landene mod deres tilstedeværelse, og der er modstand fra russerne, så der foregår lidt en kamp om den offentlige mening, og her kan Nato få ridser i lakken, siger han.

På den måde kan en fjer blive til en hel hønsegård. flemming splidsboel hansen, seniorforsker, diis

Historien fra Litauen i februar startede med, at der tikkede en mail ind hos politiet og formanden for det litauiske parlament – angiveligt fra en medarbejder på et lokalt børnehjem.

Medarbejderen skrev, at den tyske soldat skulle have voldtaget en mindreårig pige.

Læs også : 200 soldater sendes til Estland

Det viste sig, efter at historien havde bredt sig hurtigt på de sociale medier, at både medarbejderen og historien var opdigtet. Men sådan en historie vil forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen og Forsvaret forsøge at stoppe, før den breder sig, skulle danske soldater havne i en lignende situation.

Det skal ske med undervisning, men der arbejdes også på en form for beredskab, der skal overvåge og støtte de danske soldater mod misinformationen.

Svært at måle, hvad russerne får ud af det

Der er i den grad grund til at tage truslen alvorlig, mener Flemming Splidsboel Hansen, som har forsket i og skrevet videnskabelige artikler om russisk misinformation.

Men indtil videre er det svært at se, om russerne har succes med at søsætte de falske historier:

Læs også : Danmark sender fire F-16 fly til Baltikum

- De har succes på den måde, at vi taler rigtig meget om det. Mange er bekymrede for det. Men det er meget svært for os at måle effekten af det.

- Vi har jo mange eksempler efterhånden, hvor man forsøger at påvirke holdninger ved at komme med de her opdigtede historier. Men det er altså svært for os at vurdere, hvad effekten faktisk er, siger han.

Soldaterne skal passe på sig selv

Når de danske soldater fra årsskiftet får base nær byen Tapa, kan de først og fremmest hjælpe sig selv ved at holde deres sti helt ren. Være dydsmønstre i trafikken, være dydsmønstre når de holder fri og for alt i verden ikke ende i slagsmål med de lokale.

En fjer kan let blive til en hel hønsegård, påpeger Flemming Splidsboel Hansen og fastslår, at der ikke må være det mindst hold i de russiske skræmmehistorier om Nato-soldaterne:

- Der kan eksempelvis opstå et slagsmål, eller der kan være nogle danske soldater, der opfører sig uhensigtsmæssigt, og på den baggrund kan der så brygges videre med nye historier, og på den måde kan en fjer blive til en hel hønsegård. Det kan blive problematisk.

Men uanset hvor meget Forsvaret, forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen og de danske soldater prøver, anser seniorforskeren det for umuligt ikke at blive mål for de falske nyheder fra den anden side af grænsen mellem Estland og Rusland:

- Vi kan ikke punktere dem alle sammen, men vi skal fokusere på at punktere de historier, der kan få konsekvenser. Derfor mener jeg også, det er en god idé at have en form for beredskab. På den måde har man en plan med det samme, så man ikke skal holde krisemøder, når historierne kommer, siger Flemming Splidsboel Hansen.