Odense Kommunes kontrolgruppe har i samarbejde med boligorganisationerne udpeget 14 overfyldte lejligheder i to af Odenses såkaldte ghettoområder. Ud over at afsløre socialt bedrageri, kan det tvinge belastede beboere til at flytte.

Annonce

Den toværelses lejlighed er tilsyneladende populær. Ikke bare bor der to voksne, som forventet, nej hele fire andre har fortalt Folkeregisteret, at de bor her med en c/o-adresse. Problemet er bare, at det ikke er rigtigt. De bor andre steder i byen. - Men da folkeregisteradressen er adgangsbillet til alt fra opskrivning af børn til skoler til udbetaling af offentlige ydelser, er det vigtigt, at adressen er rigtig, siger Jesper Suhr Thomsen, afdelingsleder i Odense Kommunes kontrolgruppe, Vejledning og Kontrol. Folkeregisteradressen er samtidig også alfa og omega, når Danmarks Statistik trækker data ud til brug til den såkaldte ghettoliste. Her er to områder i Odense, Solbakken/Rising og Korsløkkeparken Øst, ude i et kampløb mod tiden for at komme af med det belastende ghettostempel. De risikerer begge i løbet af et til to år at ende som en såkaldt hård ghetto, og sker det, skal andelen af almene familieboliger i områderne reduceres til 40 procent inden 2030.

- Vi antager, at størstedelen af fraflytterne enten er tidligere straffet, har lav eller ingen indkomst eller har modtaget offentlige ydelser i så stort et omfang, at deres flytning mindsker områdets risiko for at havne på den hårde ghettoliste. Jesper Suhr Thomsen, afdelingsleder i Vejledning og Kontrol, Odense Kommune

Annonce

Kan hjælpe på ghettokriterierne

Derfor har kontrolgruppen i samarbejde med boligorganisationerne sat ind netop her med en ekstra indsats for at undersøge over 400 lejligheder. De overfyldte lejligheder kan nemlig godt vise sig at have betydning for det endelige regnestykke. - Vi antager, at størstedelen af fraflytterne enten er tidligere straffet, har lav eller ingen indkomst eller har modtaget offentlige ydelser i så stort et omfang, at deres flytning mindsker områdets risiko for at havne på den hårde ghettoliste, siger Jesper Suhr Thomsen. Indsatsen har indtil videre identificeret 14 overfyldte lejligheder, hvor boligforeningerne har bedt kontrolgruppen om præcise informationer: Hvem og hvor mange er egentlig tilmeldt folkeregisteret her? Hvis en boligorganisation finder ud af, at der bor fem voksne i en lejlighed, hvor kun to har tilladelse til at bo, kan den i henhold til lejeloven sende et varslingsbrev, som beder om at få forholdene bragt i orden inden for 14 dage. Ellers opsiger man lejemålet. Og så plejer det at gå det stærkt, hvis de rigtige beboere ønsker at blive boende. Ikke alle de overfyldte lejligheder er blevet gennemgået, men foreløbig har indsatsen resulteret i, at fem personer er flyttet.

Annonce

Selektiv udlejning

Kontrolgruppen er også involveret i den selektive udlejning, der efter loven finder sted i de udsatte områder med almene boliger i Odense. Overordnet bliver ledige lejligheder udlejet efter det, man kalder "fleksibel udlejning". Det betyder, at folk med arbejde og en vis indtægt kommer forrest i køen, såfremt de ikke har begået kriminalitet og har en uddannelse. Det har på det seneste givet anledning til en vis kritik, fordi danskere med fast job og ren straffeattest er blevet afvist, fordi de enten ikke tjener nok eller kun har en grundskoleuddannelse. Et problem blandt andet DR Fyn har gjort opmærksom på.

Annonce

Flere krav