Har du endnu ikke fået dit første fuldtidsjob, så kan du godt forberede dig på, at du får smidt en IQ-test i hovedet, når du går på jobjagt.

Ifølge både Djøf og Videnscenter for Professionel Personvurdering bliver det mere og mere normalt, at danske arbejdsgivere bruger IQ-tests, når de skal ansætte nye folk.

Historien om intelligenstesten Det var den franske psykolog Alfred Binet, der i starten af 1900-tallet opfandt den første intelligenstest. Han var blevet hyret af den franske stat til at udvikle en måde at identificere, hvilke elever der havde brug for særlig hjælp i skolen. Han kom frem til den såkaldte Binet-Simon-test ved at stille eleverne en række opgaver, som de ikke lærte i skolen. Ved at sammenligne elevernes resultater fik han et gennemsnit, som alle blev målt op imod. Binet troede dog ikke på, at hans test kunne fortælle hele historien om en persons intelligens. Det gjorde englænderen Charles Spearman derimod. Han opdagede, at selvom du bad folk tage en række forskellige intelligenstests, så ville dem, der scorede højt i én også klare sig godt i alle de andre. Derfor mente han, at man kunne udregne en “generel intelligens” eller “g”, som han kaldte det. Intelligenstests blev siden et værktøj, som man bruger en række steder. Det danske forsvar tog eksempelvis i 1950’erne deres egen intelligenstest i brug - den såkaldte Børge Priens Prøve (BPP). En prøve, som alle 18-årige danske mænd stadig udsættes for i dag.

Helene Hoppe Revald, der er erhvervspsykolog og fagligt ansvarlig for udvikling af IQ-tests hos firmaet People Test Systems i København, oplever også, at der er sket en kæmpe udvikling de seneste år.

- Da jeg begyndte at arbejde med tests for 10-15 år siden, diskuterede vi, hvordan vi kunne overbevise folk om, at det ikke er uetisk at bruge en IQ-test. Nu bliver der brugt flere IQ-tests end personlighedstests. Og det plejede at være omvendt, siger hun.

Testen kan misbruges

Det lyder måske lidt intimiderende, at du bliver udsat for en IQ-test, når du søger et job. Og selvom testen er god til at forudsige ting om dig, kan den da også misbruges, forklarer Nanna Bak Skytte, der er psykometriker og udvikler IQ-tests hos People Test Systems.

- Der er masser af farer forbundet ved at bruge IQ-tests. Den primære fare ligger i at bruge testen forkert. Eksempelvis anbefaler vi aldrig, at vi virksomhederne bruger IQ-score til at sortere ansøgerne i første omgang. Der er ingen metoder, der er så stærke, at de kan sortere på den måde, siger hun.

Det er altså forkert at sortere udelukkende på baggrund af et tal, for så misfortolker man resultatet, fortsætter hun.

- Nogle ledere har en forestilling om, at de kun vil have medarbejdere, der scorer over et eller andet bestemt tal på IQ-skalaen. Men man skal passe på, at man ikke får sat barren så højt, at man får sorteret gode kandidater fra. Nogle er rigtig dygtige til at kompensere - og her spiller personligheden i høj grad også ind, siger hun.

IQ-skalaen Skalaen er konstrueret sådan, at gennemsnitsmennesket har en IQ på 100, men normalområdet ligger mellem 85 og 115. Alt under tyder på lav intelligens og alt over på høj. Her er en oversigt over, hvad de forskellige resultater betyder: 0-20 (idiot)

20-50 (imbecil)

50-70 (debil)

70-90 (sinke)

90-110 (middelbegavet)

110-130 (velbegavet)

130-150 (højtbegavet)

Over 150 (geni) Kilde: Videnskab.dk

Høj IQ er ikke lig med den rigtige medarbejder

I det hele taget har folk som Nanna Bak Skytte og Helene Hoppe Revald en udfordring i at overbevise lederne om, at de ikke skal gå efter den højeste IQ, når de søger en medarbejder.

- Det er en meget normal misforståelse, at jo højere en person scorer på en IQ-test, desto bedre vil han være til jobbet. Det er helt forkert. Det kommer an på stillingen, kollegerne og lederen, siger Helene Hoppe Revald og fortsætter:

- Man kan godt rekruttere en person med meget høj IQ til en stilling, der ikke kræver så meget, men så vil han typisk begynde at kede sig. Og der kan opstå konflikter og gnidninger, hvis personen er klogere end alle andre.

For Helene Hoppe Revald er IQ simpelthen ligesom sprog. Hvis du har en høj IQ, taler du ikke det samme sprog, som folk med en lav. Og det kan give gnidninger.

- Hvis du ligger i hver ende af skalaen, så taler du ikke helt samme sprog. Og så ligger der noget stolthed hos lederen. Vil han arbejde med en, der ligger højere end ham selv? Han kan let føle sig intimideret, så det handler også om, hvad lederen kan magte, siger hun.

Den sproglige del af en IQ-test vil typisk teste dit ordforråd. Og dit ordforråd er kulturelt betinget. Vokser du op i middel- eller overklassen, lærer du nogle helt andre ord, end hvis dine forældre er ufaglærte. Thomas Teasdale, forsker i intelligens ved Københavns Universitet

Kan sortere de forkerte fra

Et andet problem ved IQ-tests er, at de kan give et forkert resultat, fordi alle tests tager udgangspunkt i den kultur, som testpersonerne tilhører. Har personen en anden kulturel baggrund - han kan eksempelvis have indvandrerbaggrund - viser testen måske slet ikke hans sande “intelligens”.

Det forklarer Thomas Teasdale, der i mange år har forsket i IQ-tests på Københavns Universitet.

- Den sproglige del af en IQ-test vil typisk teste dit ordforråd. Og dit ordforråd er kulturelt betinget. Vokser du op i middel- eller overklassen, lærer du nogle helt andre ord, end hvis dine forældre er ufaglærte, siger han.

Det problem er Nanna Bak Skytte og Helene Hoppe Revald meget opmærksomme på. Deres tests er eksempelvis oversat til andre sprog - herunder svensk og engelsk. Og der er simpelthen sproglige spørgsmål som, hvis de oversættes direkte, ikke har samme sværhedsgrad på tværs af sprogene.

- Et ord som nonsens er et fremmedord på dansk, men et helt almindeligt ord på engelsk. Så på engelsk bliver spørgsmålet om ordets betydning så nemt, at det ikke har samme vægt som på dansk. Desuden kan der være spørgsmål, som rammer skævt i forhold til sociale lag og alder. Eksempelvis kan det være, at de unge aldrig har hørt ordet, siger hun.

IQ-tests er det mest præcise redskab

Men så længe man er opmærksom på, at der en række farer ved at bruge en IQ-test, er den faktisk det mest præcise værktøj til rekruttering af nye medarbejdere, forklarer Helene Hoppe Revald.

- Når vi udvikler en test, handler det om at give arbejdsgiveren de bedst mulige forudsætninger for at lære kandidaterne til jobbet at kende på kortest mulig tid. Så lander medarbejderen i det rigtige job i stedet for i en stilling, som han slet ikke egner sig til, siger hun.

Og IQ-testen er det værktøj, der er bedst til at få placeret folk på den rette hylde, siger Nanna Bak Skytte.

- Skal du kun vælge én metode, så er IQ den bedste. Den er næsten lige så god til at forudse, hvordan folk arbejder, som hvis du havde dem ansat på prøve i tre måneder. IQ-tests har simpelthen den største forudsigelseskraft, siger hun.

Anna Vedel, der er postdoc på Aarhus Universitet og forsker i, hvordan personlighedstræk og intelligens spiller ind på eksempelvis akademisk succes, er enig.

- De fleste, der arbejder med intelligens, vil sige, at en IQ-test helt klart har en værdi. Det er empirisk velunderbygget, at den her generelle intelligens betyder noget for, hvordan vi klarer os i livet, siger hun.

For jurister er IQ-tests særligt udbredte - både i det private og det offentlige. I det hele taget har det offentlige taget testene til sig i de senere år. Nanna Bak Skytte, testudvikler hos People Test Systems

Bruges kun i nogle brancher

Inden du sætter dig ned og begynder at tage IQ-tests som en gal for at øve dig, skal du lige være opmærksom på, at testen ikke bliver brugt i alle brancher.

Ifølge Nanna Bak Skytte bruger de kreative fag eksempelvis ikke IQ-tests.

- Arkitekter, journalister og andre fag, hvor du har produkter at vise frem, bruger ikke vores tests i særlig høj grad. Det samme gælder for fag, hvor du har din egen klinik, såsom fysioterapeuter eller frisører, siger hun.

Sigter du derimod efter at blive ansat i en stor virksomhed eller som embedsmand i kommuner og ministerier, så kan du godt forberede dig på at blive testet, forklarer hun.