Det er flere måneder siden, at de runde skilte med en rød kant og tallet 80 blev skiftet ud med nogle, der fortæller, at bilister kan sætte farten op til 90 kilometer i timen.

Hastighedsgrænsen blev sat op på udvalgte landeveje af den tidligere borgerlige regering, men forskellen har ikke været stor.

85,4 kilometer i timen er den gennemsnitlige fart i dag, viser en aktindsigt hos Vejdirektoratet.

Før kørte bilisterne i snit 83,7 kilometer i timen, så med en forskel på 1,7 kilometer i timen, er det begrænset, hvor meget hurtigere de kommer fra A til B.

Og det overrasker ikke afdelingschef i Vejdirektoratet Ivar Sande, for bilisterne kører først og fremmest efter forholdene.

- Vores erfaring viser, at den kørte hastighed ikke ændres ret meget, når man ændrer hastighedsgrænsen, siger han.

Større sikkerhed

Vejdirektoratet og politiet valgte med omhu 150 kilometer landevej forskellige steder i landet, og de blev udstyret med rumleriller, autoværn, og nye skilte.

52 millioner kroner har det kostet skatteyderne. Det svarer til 350.000 kroner per kilometer asfalt.

Alligevel er det en positiv historie, mener Torben Lund Kudsk, afdelingschef i FDM.

- Folk kommer lidt hurtigere frem, og de gør det på en mere sikker måde, siger han.

- En 90 km/t-vejstrækning er mere sikker, end en vejstrækning, hvor man må køre 80. Og vælger man at køre under hastighedsgrænsen, opnår man altså en større sikkerhed, end hvis man kører helt op til grænsen, forklarer Torben Lund Kudsk.

Han påpeger desuden, at selv den lille stigning i hastigheden er en god forretning for samfundet, fordi transporttiden bliver kortere.

Ingen røde tal

De nye, højere hastighedsgrænser, skal netop ses i en større sammenhæng, lyder det fra Vejdirektoratets afdelingschef, Ivar Sande.

- Når hastigheden stiger, og man kører hurtigere, så øger man også mobiliteten, hvilket har været formålet med de her strækninger.

Læs også : Partier om vanvidsbilister: Politiets kontroltryk skal styrkes

Selvom gennemsnitsfarten tilsyneladende ikke er vokset så meget, som de nye regler giver mulighed for, er der ikke røde tal på bundlinjen, mener han.

- Vi bruger den teoretiske forskel, når vi udregner samfundsøkonomi, og det kan godt vise sig, at den faktiske hastighedsændring er mindre – men der er stadig en positiv gevinst, siger Ivar Sande.

Også transportminister Benny Engelbrecht (S), ser gevinster i investeringen.

- Uanset hastighedseffekten mener jeg, at det er fornuftigt, at pengene er blevet brugt til trafiksikkerhedsforbedrende tiltag på de pågældende strækninger som autoværn og rumleriller, udtaler han i et skriftligt svar.

Han ønsker ikke at stille op til et interview.

Skal give mening for bilisterne

I Rådet for Sikker Trafik mener pressekonsulent Jeppe Gudmandsen ikke, at der er grund til at juble over, at bilister før ændringen af fartgrænsen kørte lidt for stærkt, men nu holder sig pænt under fartgrænsen.

- 1,7 kilometer i timen lyder ikke af så meget, men det er faktisk en hel del, og grundlæggende er for høj fart en af de allerstørste dræbere, vi har i trafikken i dag, siger han.

Han vil dog godt bakke op om i højere grad at lade hastighedsgrænsen afhænge af forholdene på de enkelte vejstrækninger.

- Øget hastighed, hvor man kan klare det, hvis man til gengæld sænker hastigheden på strækninger, hvor den åbenlyst er for høj, kan samlet set give god mening, siger Jeppe Gudmandsen.

Ifølge FDM's afdelingschef Torben Lund Kudsk bør netop den tilgang til hastighedsgrænser fylde meget mere.

- Der er ingen tvivl om, at for at få bilister til at overholde hastighedsgrænserne skal de have en fornemmelse af, at der lokalt er taget stilling til, hvor hurtigt det er forsvarligt at køre, lyder det fra Torben Lund Kudsk.