Alle midler tages i brug i kampen om EU’s paralyserede CO2-kvotesystem. Nu gør den industrielle lobbyorganisation Business Europe forsøg på at få ændret Europa-Parlamentets beslutningsproces i håb om at forsinke og i sidste ende forhindre en beslutning om at stramme op i kvotesystemet, som foreslået af EU’s klimakommissær Connie Hedegaard.

Det fremgår af et brev sendt fra Business Europes generaldirektør Markus Beyer til medlemmerne af parlamentets præsidium. Samtidig tøver den danske regering fortsat med at melde støtte til Hedegaards plan. Det skaber irritation hos såvel hjemlige aktører som blandt andre EU-lande.

Brevet fra Business Europe lander umiddelbart før en planlagt afstemning i dag i Europa-Parlamentets miljøudvalg, som vil kunne sætte skub i processen. Af brevet fremgår det, at Business Europe i stedet for en afstemning i miljøudvalget ønsker sagen sendt direkte til afstemning i Parlamentets plenum, fordi chancerne her er større for at få kvote-opstramningen nedstemt.

»Hvis man ender med at stemme nej, er jeg nervøs for, at man dermed har begravet kvotemarkedet,« siger Ulrich Bang, EU-chef hos Dansk Energi, brancheorganisation for danske energiselskaber.

Samme melding kom i går fra analyseselskabet Point Carbons senioranalytiker Marcus Ferdinand: Et nej »vil få de aktuelle, historisk lave CO2-priser til at falde yderligere to-tre euro pr. ton og forblive helt i bund i adskillige år og gøre EU’s kvotesystem irrelevant som klimapolitisk redskab indtil mindst 2020«.

En vittighed

Kvotesystemet, der skal sikre en reduktion af CO2-udledningerne fra EU’s industrier og energiselskaber og samtidig stimulere investeringer i grøn omstilling, er lammet af alt for lave priser på CO2-kvoterne.

Et stramt kvoteloft skulle fra starten have sikret, at én kvote – retten til at udlede ét ton CO2 – kostede omkring 30 euro eller mere og dermed var dyr nok som incitament til CO2-reduktion og grøn omstilling. Men loftet blev sat for højt, og samtidig har den økonomiske krise dæmpet den forventede vækst i udledninger. Derfor er markedet nu oversvømmet af kvoter, og prisen faldet fra de 30 euro – et kort øjeblik i sommeren 2008 – til den nuværende pris på tre-fem euro.

For nylig var prisen helt nede på 2,80 euro pr. ton – et niveau hvor kvotesystemet »er en vittighed, hele verden griner af«, som det for nylig blev udtrykt over for Reuters af chefen for det tyske energiselskab E. ON, Johannes Teyssen.

»Ingen investerer mere. Signalet er, at i de næste 10-15 år er der ingen grund til at investere i klimavenlig teknologi,« sagde Teyssen, der støtter opstramningen.

Det samme gør 30 store virksomheder omfattende bl.a. Shell, General Electric, Unilever, Statoil samt DONG Energy og Vestas foruden 81 europæiske pensionskasser og andre investeringsselskaber i koalitionen Institutional Investors Group on Climate Change, der også tæller danske ATP og PKA.

Både virksomhederne og investeringsselskaberne har netop sendt breve til Europa-Parlamentets miljøudvalg med opfordring til vedtagelse af forslaget fra Kommissionen og Connie Hedegaard.

Benspænd

Forslaget, kaldet ’backloading’, går ud på at lægge 900 mio. CO2-kvoter i mølpose indtil 2019-20 for dermed for en tid at skabe en vis knaphed og en vis prisstigning på det europæiske kvotemarked.

Business Europe, der bl.a. har Dansk Industri som medlem, ser en øget kvotepris som en belastning af europæisk industris konkurrenceevne. Derfor har organisationen længe ført kampagne for at få ’backloading’-forslaget væltet.

Forslaget skal både godkendes af Europa-Parlamentet og af EU-landenes regeringer i Ministerrådet.

For nylig stemte Parlamentets industriudvalg imod forslaget, men det er miljøudvalget, der er besluttende instans i sagen, og udvalget skal i dag tage stilling, herunder til om Parlamentet skal indlede den såkaldte trialog-proces med Kommissionen og Ministerrådet om forslagets godkendelse og realisering.

I brevet fra Business Europe argumenterer Markus Beyer imidlertid for, at denne sag er for vigtig til at følge den normale procedure med beslutning via udvalget.

»Skønt miljøudvalget er det ansvarlige udvalg for backloading, finder vi, at en høring af alle Europa-Parlamentets medlemmer i plenum er afgørende for så vigtig og politisk en debat,« hedder det i brevet, der gentager, at Business Europe er imod backloading.

Usikkerhed til det sidste

EU-kommissærerne har i morgen, onsdag, en første intern drøftelse af indholdet i et kommende udspil fra Kommissionen til EU’s langsigtede klimamål og -strategi frem til 2030.

Hvis dagens drama i Parlamentet om kvotesystemet ender med miljøudvalgets afvisning af backloading eller trækker i langdrag via overflytning af beslutningen til det samlede parlament, så vælter Kommissionens tidsplan for 2030-strategiens udformning.

Også selve indholdet af den langsigtede klimastrategi vil blive svækket, hvis kvotesystemet bryder definitivt sammen efter en eventuel afvisning i Parlamentet.

I skrivende stund er der usikkerhed om holdningen i miljøudvalget, ligesom det er usikkert hvor mange lande, der i Ministerrådet bakker Kommissionen og Connie Hedegaard op.

I miljøudvalget vil Socialdemokraternes medlem Dan Jørgensen stemme for Connie Hedegaards forslag, men der var i går endnu ikke klarhed om den samlede socialdemokratiske gruppes holdning, ligesom der er tvivl om graden af enighed i den liberale og den konservative gruppe i miljøudvalget.

Joris van Blanken, der følger sagen tæt for Greenpeace’s EU-kontor, vurderer chancerne for forslagets vedtagelse til fifty-fifty.

Også Ulrich Bang fra Dansk Energi mener, at »det er et meget tæt løb«.

Tyskland tøver – og Danmark

Når det gælder medlemslandenes holdning, skal der et kvalificeret flertal i Ministerrådet til for at opnå godkendelse.

Ifølge en aktuel status fra Greenpeace er Polen, Grækenland og Cypern imod backloading, mens der er opbakning til at lægge de 900 mio. kvoter i skuffen indtil 2019-20 fra Østrig, Belgien, Finland, Holland, Spanien, Italien, Irland, Slovakiet, Estland, Letland og Litauen.

Også den svenske regering har nu meddelt sin støtte, og Storbritannien er med, men ønsker mere end de 900 mio. kvoter sat til side samt en tidsplan for kvoteoverskuddets permanente tilbagetrækning fra systemet.

Hvis kvoterne i 2019-20 kastes ind i systemet igen, betyder det bare et nyt, massivt prisfald til den tid, argumenterer briterne.

Storbritannien har i øvrigt på eget initiativ besluttet fra april at indføre en egen, national bundgrænse for CO2-kvoternes pris på ca. 19 euro pr. ton, dvs. langt over dagens niveau på blot tre-fem euro.

Fraværende på listen er endnu Frankrig, der imidlertid ventes at ville stemme for, samt Tyskland, hvor økonomiminister Philipp Rösler og miljøminister Peter Altmaier er uenige.

Kansler Angela Merkel er på vej mod et valg, og mens Tyskland på den ene side har brug for højere CO2-priser for at holde sin grønne omstilling i gang, er kansleren under pres for ikke at belaste den energitunge tyske industri og forbrugerne med noget, der kan ende som højere energipriser.

Fraværende på listen er også Danmark, hvor regeringen fortsat træder vande.