Se lucrează la foc automat în zona Carasuhat, care aparţine de localitatea tulceana Mahmudia. Aici a fost mereu un loc cu vegetatie, peşte şi pasari.

"Era salbatică, era plină de stuf, de sălcii, de apă, de peşte. Era cum este în restul Deltei Dunarii? Absolut!", a spus un localnic.

Asta până la începutul anilor 1980, atunci când Nicolae Ceauşescu a hotărât ca cele peste 900 de hectare trebuie asanate şi date spre folosinţă în agricultură.

Pământul nu a permis culturilor să se dezvolte, iar până anul trecut, bucata de pământ de pe malul opus al Dunării a fost un islaz, folosit doar pentru creşterea animalelor. Situaţia se va schimba peste două luni, atunci când acest spaţiu va reveni Deltei. Lucrarile sunt ample şi costă, în total 2,5 milioane de euro, bani europeni.

Paul Greavu, reporter Digi24 Constanţa: Canalul principal la care se lucreaza in momentul de fata pleaca din bratul Sf. Gheorghe si se va uni cu alti peste 8 km de canale. Întreg sistemul va inunda o zona de aproape 1.000 de hectare.

Vasile Cahul, şef de şantier: Se face o reconstructie ecologica, la care lucram de aproximativ un an de zile: excavatii, relee, idiguiri, decolmatari canale.

În maxim trei ani zona de se va dezvolta la capacitatea naturală. Bălţile vor fi pline de peşte, păsările migratoare îşi vor găsi locul în noua bucată de Deltă, iar stuful şi sălciile tipice zonelor dunărene vor fi la maturitate. Toate aceste elemente vor aduce un plus pentru Mahmudia, localnici şi turism.

Vasile Cahul, şef de şantier: Va fi o circulatie cu barci de agrement, apa nu va mai fi statatoare deci se va infiinta din nou zona piscicolă.

Gheorghe Demidov, manager de proiect din partea Primăriei Mahmudia: Procentajul este în jur de 80%. Termenul de finalizare, cu o prelungire de 60 de zile este 30 octombrie anul ăsta. S-a identificat o posibilă instalare a cel puţin 18 habitate.

Delta Dunării ocupă o suprafaţă de peste 500.000 de hectare, iar suprafaţa ei creşte treptat, anual, datorită depunerilor de aluviuni.

reporter: Paul Greavu

operator: Cătălin Vârban