În doar 24 de ore, trei incendii au avut loc în Parcul Natural Văcărești, o zonă de o biodiversitate uimitoare, locul în care natura a reușit cumva în ultimii 26 de ani să recâștige o parte dintr-un oraș aglomerat și poluat.

Cristian Lascu, unul dintre fondatorii Asociației Parcul Natural Văcărești, vorbește despre pericolul în care se află Delta din spatele blocurilor, tocmai acum când a fost declarată arie protejată și când ar fi trebuit să fie mai în sguranță decât oricând.



„Dacă, la un moment dat, au loc mai multe incendii și o parte importantă din zonă este mistuită de foc, asta înseamnă că biodiversitatea de acolo, cea mai importantă, dispare. Rămân nevertebratele, fauna acvatică care mai scapă și atât. Norocul nostru a fost că în timpul acestor incendii nu a bătut vântul, lucrurile puteau fi mult mai grave”, spune Lascu.

În unele cazuri, incendiile din Delta Văcărești pornesc de la pescarii care mai aprind câte un foc. În altele de la cei care adună metal și care dau foc la cablurile găsite, pentru a scăpa de plasticul de pe ele. Însă Cristian Lascu crede că există „suspiciuni rezonabile” că focul ar fi putut fi pus cu bună știință de persoane rău intenționate. De-a lungul timpului, a întâlnit în Delta Văcărești oameni de toate felurile. Piromani. Braconieri. Oameni care puneau capcane pentru păsări. Oameni care adunau broaște țestoase ca să le vândă mai departe. „Doi saci de țestoase adunase unul. Doi saci, când l-am prins și le-am eliberat”, își amintește Lascu.

Cioloș: „Sunt situații când omul nu are dreptul să distrugă a doua oară ceea ce natura a reparat deja”

Într-un răspuns la o postare pe Facebook a jurnalistului Ciprian Muntele, care vorbea despre incendiile din Deltă, premierul Dacian Cioloș a scris că bănuiește ce se întâmplă acolo, dar că nu poate acuza, bazându-se doar pe supoziții. „Înainte de a vă cere ajutorul trebuie sa utilizez eu toate mijloacele pe care le am la dispoziție pentru a înțelege ce se întâmplă acolo. Cam bănuiesc eu, dar nu pot acuza bazându-mă doar pe supoziții. Oricum, de un lucru fiți sigur: când am pus semnătura mea pe acea hotărâre de guvern care facea din "groapă" un parc natural, am făcut-o din convingere. Și o să fac tot ce ține de mine pentru ca lucrurile să evolueze în direcția lor naturală acolo. Sunt situații când omul nu are dreptul să distrugă a doua oară ceea ce natura a reparat deja.”



Cristian Lascu spune că, pentru a proteja zona, Ministerul Mediului ar trebui să se grăbească să demareze procedura de dare în administrare a Parcului Natural Văcărești, care ar fi trebuit să înceapă în luna iunie. Până la ora publicării acestui articol, Ministerul Mediului nu a dat un răspuns referitor la calendarul acesteia.

Cel care va ajunge să administreze aria protejată va purta o responsabilitate uriașă și va decide practic dacă lucrurile vor evolua înspre conservarea sau degradarea mediului. „Deși vorbim despre un monument istoric de valoare națională, Parcul Herăstrău poate foarte ușor deveni un studiu de caz despre cum un grup infracțional organizat - cu tentacule în administrație, politică, crimă organizată chiar - a reușit să se extindă și să înghită zone largi de spațiu verde construind terase gălăgioase, parcări, pontoane, distrugând astfel prin încălcarea repetată a legii nu numai parcul, ci și o întreagă tradiție a sporturilor nautice. Există un mare risc similar și pentru Văcărești!”, declara recent, într-un interviu pentru Republica.ro Dan Bărbulescu, director executiv al Asociației Parcul Natural Văcărești.

Este ultimul pas important într-un proces care începea în urmă cu patru ani, când speologul Cristian Lascu și fotograful Helmut Ignat publicau în national Geographic articolul „Delta dintre blocuri”, în care dezvăluiau lumii biodiversitatea uimitoare a zonei. Alături de ei au venit Florian Stoican, de numele căruia se leagă crearea Parcului Național Buila Vânturarița și Dan Bărbulescu, care a condus în trecut Asociația Salvați Dunărea și Delta.

„Am început din 2012 o luptă pentru salvarea acestei zone și asta a însemnat un volum de muncă de neimaginat. Noi am făcut studiul pe baza căruia Academia a putut să dea avizul pentru declararea ariei protejate, pentru că Academia nu dă acest aviz pe o cerere de două-trei pagini. Este o lucrare cât o teză de doctorat, cu capitole, cu nevertebrate, de mamifere, de moluște, de reptile și amfibieni, floră. Au fost foarte exigenți. Au recunoscut că diversitatea este remarcabilă. După care au spus: ea este remarcabilă, dar nu știm dacă ne încadrăm la categoria parc natural. Și ne încadrăm. Nu că o spunem noi, ci o spune cel mai important for în conservarea naturii din Europa și chiar din lume Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (IUCN). Un șef IUCN ne-a trimis un mesaj de îmbărbătare și ne-a spus: Vă încadrați perfect la categoria 5 IUCN”, povestește Lascu.