Procesul primei fraude cu moneda electronică Bitcoin din România a încetat în faza de apel, dintr-un motiv trist. Prima instanță îl condamnase pe inculpat la 2 ani și 9 luni închisoare și îl obligase să plătească părții civile contravaloarea în lei la data plății a sumei de 78,5268 bitcoin. Un Bitcoin costă acum circa 7.200 de euro.

În martie 2017, făcea vâlvă știrea că un brașovean a fost arestat preventiv, fiind acuzat de operațiuni ilegale cu moneda electronică Bitcoin.

”În cursul lunii iunie 2016, prin intermediul sistemelor informatice şi a reţelei VPN – Virtual Private Network (Reţea Informatică Privată Securizată) aparţinând unei societăţi comerciale care produce şi comercializează echipamente electronice similare cu ATM-urile bancare ce permit tranzacţionarea de monedă electronică Bitcoin, inculpatul Niţă Sorin Ionuţ a transferat în mod neautorizat date informatice aferente portofelelor virtuale ale mai multor clienţi, utilizând credenţialele primite în baza atribuţiilor de serviciu”, se preciza în comunicatul DIICOT.

În 21 decembrie 2017, inculpatul a fost condamnat la 2 ani și 9 luni închisoare pentru faptele de acces ilegal la un sistem informatic, transfer neautorizat de date informatice și fraudă informatică. Se deducea din durata pedepsei aplicate perioada retinerii, arestarii preventive si a arestului la domiciliu începând cu 9 martie 2017 la zi.

Prima instanță a mai dispus: ”obliga inculpatul sa plateasca partii civile BITX ATM Technology SRL (fosta OCRMO Technology SRL ) contravaloarea în lei la data platii a sumei de 78,5268 bitcoin, reprezentând despagubiri civile si respinge restul pretentiilor formulate de partea civila ca nedovedite.”

De asemenea, s-a menținut sechestrul asigurator instituit pe mai multe bunuri ale inculpatului, între care și un autoturism Audi A5.

Inculpatul și societatea parte civilă din dosar au atacat sentința cu apel. Până la data când s-a înregistrat dosarul la Curtea de Apel Brașov, 30 ianuarie, a intervenit decesul inculpatului. Sorin Ionuț Niță, în vârstă de 25 de ani, se afla în arest la domiciliu la data decesului, 14 ianuarie.

Prin decizia din 12 aprilie, Curtea de Apel Brașov a dispus încetarea procesului din cauza decesului inculpatului.

Soluția Curții pe scurt: ”În temeiul art.421 pct.2 lit.a din Codul de procedură penală, admite apelurile formulate de către inculpatul Niţă Sorin Ionuţ şi partea civilă SC BITXATM TECHNOLOGY SRL împotriva sentinţei penale nr.240/S din 21.12.2017 a Tribunalului Braşov, pronunţată în dosarul penal nr.3246/62/2017, pe care o desfiinţează sub aspectul soluţionării cauzei.

Rejudecând în aceste limite, în baza art.16 alin.1 lit.f Cod procedură penală, încetează procesul penal pornit împotriva inculpatului Niţă Sorin Ionuţ pentru comiterea infracţiunilor de acces ilegal la un sistem informatic, prevăzută de art.360 alin.1, 2, 3 Cod penal, cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002, acces ilegal la un sistem informatic, prevăzută de art. 360 alin.1, 3 Cod penal, cu aplicarea art.35 alin.1 Cod penal şi art.19 din Legea nr.682/2002, transfer neautorizat de date informatice, prevăzută de art.364 Cod penal, cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002, şi fraudă informatică, prevăzută de art.249 Cod penal, cu aplicarea art.35 Cod penal (21 acte materiale) cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002, ca urmare a decesului inculpatului Niţă Sorin Ionuţ.

Constată că inculpatul a fost reţinut, arestat preventiv şi arestat la domiciliu începând cu data de 9.03.2017 până la data de 14.01.2018.

În baza art.25 alin.5 Cod procedură penală, lasă nesoluţionată acţiunea civilă promovată la data de 18.09.2017 de către SC BITXATM TECHNOLOGY SRL. În baza art.397 alin.5 Cod procedură penală, menţine sechestrul asigurător instituit prin: ordonanţa procurorului din data de 16.03.2017 asupra următoarelor bunuri: TV marca Philips model 55PUH6101/12 cu seria FZ1A1702033111, în valoare de 2700 lei; tastatură wireless Multimedia Logitech, în valoare de 200 lei; consolă Xbox Ones-1Tb, în valoare de 1449 lei; sistem audio marca Samsung, compus din două piese (soundbar şi subwofer), în valoare de 999 lei; un ceas de mână marca Diesel, în valoare de 1030 lei, – ordonanţa procurorului din data de 8.03.2017 asupra autovehiculului marca Audi A5, cu seria de şasiu WAUZZZ8T3CA049205, înmatriculat sub numărul BZ-20-RIN, pe numele lui Niţă Vasile. Măsurile asigurătorii încetează de drept în termen de 30 de zile de la data prezentei, dacă persoana vătămată nu introduce acţiune în faţa instantei civile.”

Motivarea deciziei penale, în care sunt redate motivele condamnaării din primă instanță, este cu siguranță interesantă și relevantă pentru lumea cryptocurrency.

Decizia Penală nr. 219/2018 – Curtea de Apel Brașov

Prin sentința penală nr.240/S din 21.12.2017 a Tribunalului Brașov s-a dispus în baza art. 360 alin.1, 2 și 3 din Codul penal cu aplic art. 19 din L 682/2002 condamnarea inculpatului Niță Sorin Ionuț la pedeapsa de 1 an și 6 luni închisoare pentru comiterea infracțiunii de „acces ilegal la un sistem informatic”.

2. În baza art. 364 Cod penal cu aplic. art. 19 din L 682/2002 a condamnat același inculpat la pedeapsa de 9 luni închisoare pentru comiterea infracțiunii de „transfer neautorizat de date informatice”.

3. În baza art. 360 al 1,3 Cp cu aplic art. 35 al 1 Cod penal cu aplic. art. 19 din L 682/2002 a condamnat același inculpat la pedeapsa de 1 an și 6 luni închisoare pentru comiterea infracțiunii de „acces ilegal la un sistem informatic” în formă continuată.

4. În baza art. 249 Cod penal cu aplic art. 35 al 1 Cod penal – 21 acte materiale cu aplicarea art. 19 din L 682/2002 a condamnat același inculpat la pedeapsa de 1 an și 6 luni închisoare și 5 ani interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal , respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator, pentru comiterea infracțiunii de „fraudă informatică” în formă continuată.

În baza art. 38 al 1 Cod penal a contopit pedepsele aplicate inculpatului în pedeapsa de 1 an și 6 luni închisoare și 5 ani interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator, la care adaugă o treime din restul pedepselor – de 1 an și 3 luni închisoare, în final inculpatul urmând a executa pedeapsa de 2 ani și 9 luni închisoare și 5 ani interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator.

Cu aplicarea art. 65, 66 lit a,b,g Cod penal, respectiv interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator.

A dedus din durata pedepsei aplicate perioada reținerii, arestării preventive și a arestului la domiciliu începând cu 09.03.2017 la zi și în baza art. 399 Cod procedură penală a menținut măsura arestului la domiciliu față de inculpatul Niță Sorin Ionuț.

În baza art. 397 Cod procedură penală, a obligat inculpatul să plătească părții civile BITX ATM Technology SRL (fostă OCRMO Technology SRL ) contravaloarea în lei la data plății a sumei de 78,5268 bitcoin, reprezentând despăgubiri civile și a respins restul pretențiilor formulate de partea civilă ca nedovedite.

În baza art. 404 Cod procedură penală a menținut sechestrul asigurator instituit prin ordonanța procurorului din data de 16 martie 2017 asupra următoarelor bunuri TV marca Philips model 55PUH6101/12 cu seria FZ1A….. în valoare de 2700 lei; tastatură wireless Multimedia Logitech, în valoare de 200 lei; consolă Xbox Ones-1Tb, în valoare de 1449 lei; sistem audio marca Samsung, compus din două piese (soundbar și subwofer), în valoare de 999 lei; un ceas de mână marca Diesel, în valoare de 1030 lei, precum și sechestrul asigurator instituit prin ordonanța procurorului din data de 8 martie 2017 iul art. 330 din Codul de procedură penală și art. 249 alin. 1 din Codul de procedură penal, solicităm instanței de judecată menținerea sechestrului asigurător instituit prin ordonanța din data de 08.03.2017 asupra autovehiculului marca Audi A5, cu seria șasiu WAUZZZ8T3CA049205, înmatriculat sub numărul …, pe numele lui N.V., în vederea reparării despăgubirilor civile.

A respins cererea formulată de persoana interesată N.V. privind restituirea autovehiculului marca Audi A5, cu seria șasiu WAUZZZ8T3CA049205, înmatriculat sub numărul….

(…)

Pentru a dispune în acest sens, instanța a reținut următoarele.

Prin rechizitoriul D.I.I.C.O.T. – Serviciul Teritorial Brașov, nr.172D/P/2017 din 31 mai 2017, s-a dispus trimiterea în judecată a inculpatului Niţă Sorin Ionuţ cercetat pentru săvârșirea infracțiunilor de:

„acces ilegal la un sistem informatic”, prevăzută de art. 360 alin. 1, 2 și 3 din Codul penal,

„transfer neautorizat de date informatice” prevăzută de art. 364 din Codul penal,

„acces ilegal la un sistem informatic”, prevăzută. de art. 360 alin. 1 și 3 din Codul penal, cu aplicarea art. 35 alin. 1 din Codul penal și

„fraudă informatică”, prevăzută de art. 249 din Codul penal, cu aplicarea art. 35 alin. 1 din Codul penal (21 de acte materiale),

Starea de fapt ce formează obiectul cercetării consemnată în actul de sesizare, constă în următoarele:

Persoana vătămată OCRMO Technology SRL, în prezent BITX ATM Technology SRL, a formulat la data de 20.09.2016 o plângere penală prin reprezentant legal Gabriel Prodanescu, solicitând efectuarea de verificări privind pe Niţă Sorin Ionuţ, CNP xxxxxxxxxxxxx, fost angajat al societății care, în cursul lunii iunie 2016, utilizând fără drept credențialele primite în baza atribuțiilor de serviciu a accesat sistemul de operare al unor echipamente informatice ale unui client din Dallas – SUA, sustrăgând 40,63 bitcoini ce echivalau aproximativ 25.000 euro și i-a depozitat în contul al cărui titular este o platformă online: www.kraken.com, deținut de compania britanică Payward LTD, înregistrată la adresa 6th Floor, One London Wall, Londra, EC2Y 5EB, cu număr de înregistrare …

S-a învederat că BITX ATM Technology SRL produce și comercializează un gen de echipamente electronice similare cu A__-urile bancare, care permit tranzacționarea de monedă electronică Bitcoin. Despre Bitcoin s-a precizat că este un sistem de plată electronică descentralizat și o monedă digitală creată în 2009, care nu se bazează pe încrederea într-un emitent central; Bitcoin folosește o bază de date distribuită peste noduri ale unei rețele pentru a inventaria tranzacțiile și se folosește de criptografie pentru a furniza funcții de bază pentru securitate, cum ar fi asigurarea că bitcoinii nu pot fi cheltuiți decât de cel care îi deține și doar o singură dată.

Cu referire la moneda electronică, s-a precizat modalitatea de funcționare a sistemului de transfer bitcoin și se învederează că prin intermediul acestei monede se permite deținerea și transferul anonim de valoare, în condițiile în care bitcoinii pot fi salvați pe un computer personal sub forma unui fișier portofel (wallet.dat) sau pot fi stocați cu un serviciu de portofel al unei terțe părți (wallet on-line), iar în ambele cazuri bitcoinii pot fi trimiși prin intermediul internetului oricărei persoane cu o adresă Bitcoin.

Starea de fapt descrisă în actul de sesizare relevă că, în fapt, clienții BITX ATM Technology SRL beneficiază de servicii de administrare, securizare a echipamentelor tranzacționate, indiferent de zona geografică unde sunt folosite (state din UE , dar și din S.U.A., Japonia, Canada, Africa de Sud etc.), iar echipamentele funcționează într-o rețea privată, securizată V.P.N. – Virtual Private Network, accesul în această rețea se poate face doar prin câteva puncte de acces autorizate, folosindu-se adrese de IP predefinite. Aceste echipamente pot funcționa doar dacă sunt conectate la internet. În momentul în care sunt conectate online, echipamentele sunt preluate și autorizate în rețeaua V.P.N. și pot oferi publicului servicii de tranzacționare.

Clienții care au asemenea echipamente pot monitoriza tranzacțiile în conturile lor de administrare prin intermediul internetului. Acești clienți își alimentează echipamentele cu fonduri (Bitcoin și moneda locală) în vederea tranzacțiilor care sunt făcute la rândul lor de clienții acestora. În cazul alimentării cu bitcoini, aceste monede sunt trimise digital într-un “portofel” electronic, unic, aparținând echipamentului respectiv.

Se menționează că la începutul lunii iunie 2016 un client din Dallas S.U.A., care achiziționase două astfel de echipamente, a notificat persoanei vătămate faptul că echipamentele erau nefuncționale, în sensul că nu mai încărcau sistemul de operare, în condițiile în care niciodată până atunci persoana vătămată nu se mai confruntase cu acest gen de problemă tehnică, iar echipamentele clientului au funcționat normal mai multe luni de zile.

După unele investigații derulate în interiorul firmei, s-a ajuns la concluzia că unul dintre angajați ar fi acționat prin intermediul mijloacelor informatice pentru a împiedica încărcarea sistemelor de operare ale celor două echipamente și s-a constatat, totodată, lipsa de pe cele două echipamente a fondurilor de tip Bitcoin, ce aparțineau clientului, însumând 40,63 Bitcoini, sumă ce echivaleaza la momentul sesizării instanței cu aproximativ 80.000 euro.

Persoana vătămată ar fi reconstituit întregul traseu al fondurilor sustrase până la depozitarea lor într-un cont aparținând unei platforme online, din care pot fi transformate într-o monedă convențională, valoarea rezultată urmând să fie virată într-un cont bancar obișnuit. Astfel, înainte de a ajunge în contul platformei www.kraken.com fost virate în alte cinci sub-conturi, după cum urmează:

1JNJuS5g9WRLkTFFrQe5XUYYMYmtM9AhnK – 0,39 bitcoini;

CfD396siEBPyiyip7TMVAV6qis6xY64Gn – 6 bitcoini;

JsJqB7U3N9K1gBVoPimNWK5FtRgSKC4P9 – 30,6068 bitcoini;

1CA5yN4GznSoZ1DHt7XLtVelSQoDueLpXU – 2 bitcoini;

1BqJaNhNCj5LhKpDMAVdvy1pmPbUzHQGtq – 1,17 bitcoini.

Se menționează că pentru deschiderea unui asemenea subcont se parcurg formalități similare deschiderii unui cont în sistemul bancar, ceea ce poate permite identificarea titularului. Persoana suspectată de persoana vătămată a fost Niţă Sorin Ionuţ.

Se învederează că ulterior efectuării fraudei, angajatul Niță Sorin Ionuț a început să se laude că ar fi câștigat substanțial la jocurile electronice, prezentându-se cu haine noi, scumpe, ceas nou, valoros, precum și cu o mașină marca Audi A5. Pe calculatorul utilizat doar de către Niță la scrierea softurilor pentru cititoarele de bancnote a fost descoperită o aplicație client – bitcoin. Aceasta fusese instalată în luna martie 2016, iar la data de 04.08.2016 a mai fost instalată o altă versiune de aplicație client-bitcoin – ELECTRUM, care are și o versiune portabilă, existența acestora nefiind justificată în respectivul mediu de stocare de date, cu ajutorul lor Niță Sorin având posibilitatea să își facă transferul banilor în conturile sale bitcoin. Ulterior concedierii acestuia, persoana vătămată nu l-a mai putut contacta.

Se menționează că inculpatul Niță Sorin Ionuț a fost angajat la BITX ATM Technology SRL, la recomandarea unui fost angajat L. Ș, având următoarele atribuții: „configurare hardware pentru ATM-urile care trebuiau livrate, configurare servicii pentru a asigura mentenanța ATM-urilor, asigurarea conexiunii între ATM-uri în rețeaua VPN.” Se susține că inculpatul Niță avea „acces la portofelele digitale ale clienților”, în sensul că putea să vadă ce sumă se afla în ele, însă nu putea efectua tranzacții pentru că datele erau criptate.

În urma verificărilor efectuate de către organele de cercetare penală asupra HDD-ului marca Western Digital,, folosit de către Niță Sorin Ionuț, pus la dispoziție de către reprezentantul persoanei vătămate, s-a reușit recuperarea unor fișiere informatice ce au fost șterse și care se susține că ar indica instalarea și rularea în sistemului informatic a unei aplicații client-bitcoin, ce permitea efectuarea de operațiuni în rețeaua bitcoin denumită ELECTRUM. Totodată, se precizează că a fost identificat un fișier text ce cuprinde detalii cu privire la portofelele electronice, încărcat în aplicația bitcoin, rulat pe sistemul informatic. Aceste detalii conțin informații unice și private pentru fiecare portofel electronic, ce îi permit deținătorului să dispună de fondurile bitcoin proprii. Deoarece tranzacțiile în rețeaua bitcoin sunt publice, iar identificarea lor se poate face după diverse elemente cum sunt: adresa bitcoin care a trimis/primit bitcoini, valoarea hash a adresei, hash … 160 sau IPv4, se prezintă faptul că s-au efectuat verificări cu privire la adresele bitcoin identificate, putându-se stabili că din aceste adrese au fost transferate fraudulos fonduri bitcoin în perioada 11.06.2016 – 04.08.2016.

Totodată, se susține că s-a reușit realizarea unei scheme a tranzacțiilor și a circuitului fondurilor de bitcoin transferare fraudulos (proces-verbal din data de 16.11.2017), rezultând că suma de 40,1668 bitcoini a fost împărțită inițial în două adrese: 37 bitcoini (la data de 11.06.2016) și 3,1716 bitcoini (la data de 04.08.2016), acestea fiind ulterior distribuite, pentru a li se pierde urma, prin intermediul mai multor adrese, până au ajuns în final la cele cinci, mai sus descrise, din care au fost virate în contul platformei www.kraken.com__ data de 03.08.2016 martorul P. împreună cu Gabriel Prodanescu, reprezentantul persoanei vătămate și cu un alt coleg au plecat la Cluj-Napoca, la Festivalul Untold, unde ar fi trebuit să vină și Niță Sorin care s-a răzgândit în ultimul moment, astfel că la data de 04.08.2016, anterior menționată, la firmă au rămas Niță Sorin împreună cu N.C și O.C. Analizându-se comunicările de la BCR a rezultat că la data de 04.08.2016, ora 15:49, în contul lui Niță a fost virată suma de 4.424,92 lei de către BTR EXCHANGE SRL. La data de 08.08.2016, ora 11:41, în același cont și din partea aceleiași societăți a intrat suma de 2.626,57 lei.

Din verificările efectuate de către organele de cercetare penală a rezultat că BTR EXCHANGE SRL ar deține platforma Bitcoin România care, prin intermediul site-ului trade.bitcoinromania.ro oferă servicii de vânzare-cumpărare on line de monedă virtuală bitcoin. BTR EXCHANGE SRL a comunicat faptul că suma de 40,1668 bitcoini a fost virată astfel: 3,17 bitcoini în contul BCR RO40RNCBxxxxxxxxxxxx0001 al lui Niță Sorin Ionuț în cursul lunii august 2016 (în două tranșe: 2 bitcoini la data de 04.08.2016 și 1,17 bitcoini la data de 05.08.2016, în total echivalentul sumei de 7051,49 lei) și în contul BCR RO91RNCBxxxxxxxxxxxx0001 al lui IC.D._ în cursul lunii iunie 2016 (în trei tranșe: 0,39 bitcoini la data de 14.06.2016, 6 bitcoini la data de 20.06.2016 și 30,6068 bitcoini la data de 28.06.2016, în total echivalentul sumei de 97.986 lei).

S-a reținut că în perioada 22.09.2016 – 16.10.2016, prin intermediul BTR Exchange, au fost efectuate schimburi de 19,15 bitcoini (în 14 tranșe), fiind virată suma totală de 44.515,64 lei în contul deschis la ING Bank al inculpatului Niță Sorin Ionuț

BITX ATM Technology SRL a arătat că sumele de bitcoini transferate în cursul lunii septembrie și octombrie 2016 proveneau din portofele virtuale ale ATM-urilor nr. 6, 10, 17, 29 și 35 aflate în administrarea firmei.

S-a mai reținut că în perioada 10.02 – 14.02.2017, prin intermediul BTR Exchange, au fost efectuate schimburi de 6,19 bitcoini (în 4 tranșe), fiind virată suma totală de 26.004,12 lei în contul deschis la ING Bank al inculpatului, iar la data de 07.02.2017 inculpatul Niţă Sorin Ionuţ_ a retras de la bancomatul BTR Exchange din municipiul București, .._, sector 3, suma de 3.200 lei, echivalentul a 0,7975 bitcoini (proces-verbal din data de 29.05.2017).

S-a precizat că în cursul lunii noiembrie 2016, în baza unei înțelegeri avute cu PO și ACA, inculpatul Niţă Sorin Ionuţ a primit de la aceștia sumele de 3000 lei (de la A) și suma de 8 bitcoini (de la P.P). Suma de 8 bitcoini a fost tranzacționată de către inculpatul Niță prin intermediul BTR Exchange (patru operațiuni) în cursul lunii noiembrie 2016, înțelegerea fiind ca inculpatul Niţă Sorin Ionuţ să tranzacționeze sumele de bani primite de la cei doi în rețeaua Bitcoin, urmând a împărți profitul cu aceștia.

Întrucât Niţă Sorin Ionuţ_ nu restituise lui PO și ACA sumele promise și nici nu mai reușeau să ia legătura cu el, în perioada decembrie 2016 – ianuarie 2017 A.C.A și P.O au intrat în posesia unui memory-stick ce-i aparținea inculpatului, prin intermediul lui P. F– coleg de apartament cu Niță – pe care se aflau datele informatice sustrase de inculpat de la persoana vătămată; deși au accesat datele informatice, A.C.A și P.O. nu aveau cunoștințele necesare pentru a efectua transfer de bitcoini, aceștia necunoscând proveniența informațiilor în posesia cărora ajunseseră. Astfel, au decis să ia legătura cu inculpatul N___, căruia i-au cerut să-i însoțească la București în vederea restituirii sumelor de bitcoini datorate.

Astfel, în perioada 04 – 07 februarie 2017, în timp ce se afla la București, folosind sistemul informatic al lui ACA, pe care fuseseră stocate datele de pe memory-stick-ul anterior menționat, inculpatul a transferat suma totală de 13,02 bitcoini în adresa: 159QS8ZbmZV9xzxAq7K6EkVd2JbZehHnFP, apoi în alte două adrese, astfel: în adresa 1BL5KUo5LDvAbYcRsZ7ANsc5Rfv6vyao9q suma de 10,3 bitcoini, iar în adresa 1jaJwiNryNSsuXr6G4vbtTcUvxyuqMbL1 suma de 2,xxxxxxxx bitcoini (proces-verbal din data de 03.03.2017); suma a fost transferată la adresa aparținând lui PO.

În cursul urmăririi penale s-a stabilit că asupra HDD Western Digital aparținându-i lui ACA a fost identificat un fișier tip portofel bitcoin, prin intermediul căruia s-a realizat transferul sumei de 0,8102 bitcoini, care a ajuns finalmente în adresa pe care inculpatul Niţă Sorin Ionuţ a tranzacționat-o la ATM-ul din București, …, sector 3 (procese-verbale din datele de 24.05.2017 și 29.05.2017); ulterior BITX ATM Technology SRL a arătat că sumele de bitcoini transferate în cursul lunii februarie 2017 proveneau din portofele tipărite ale ATM-ului nr. 34 aflat în administrarea firmei.

Urmare perchezițiilor informatice efectuate asupra mijloacelor de stocare ale inculpatului Niţă Sorin Ionuţ, precum și asupra sistemelor informatice ale lui ACA și IC folosite de către inculpat, a fost identificat un portofel virtual bitcoin în care au fost încărcate adresele fraudate în cursul lunilor iunie și august 2016, portofelul din care s-au efectuat tranzacțiile din lunile septembrie – octombrie 2016 și portofelul din care s-au efectuat operațiunile din cursul lunii februarie 2017.

La data de 20 iulie 2017 s-a dispus începerea judecății în cauză, constatându-se legalitatea sesizării instanței, a probelor și a actelor derulate în cursul urmăririi penale.

La primul termen de judecată, inculpatul Niţă Sorin Ionuţ a precizat că dorește să urmeze procedura abreviată însă, în cuprinsul declarației sale, a precizat că avea „posibilitatea legală” de a accesa calculatorul colegului său, inclusiv informațiile aflate pe acest mijloc de stocare a datelor, mai puțin cele personale ale colegului său; a susținut că a transferat pe stick din greșeală și un folder conținând BTX-Atm. Instanța a constatat că în cadrul declarației oferite inculpatul nu recunoaște decât o parte din starea de fapt descrisă în actul de sesizare, negând împrejurarea că a accesat fără drept calculatorul colegului său, afimând că din eroare a copiat folderul cu date conținând BTX-Atm. Restul declarației inculpatului corespunde stării de fapt din actul de sesizare.

S-a procedat la audierea martorilor propuși prin rechizitoriu. Examinând coroborat probele administrate în cursul urmăriri penale și în faza judecății, Tribunalul reține următoarea stare de fapt:

OCRMO Technology INC S.R.L. funcționează în Romania din anul 2011, având ca obiect de activitate consultanță în domeniul tehnologiei informației, în relațiile comerciale fiind folosit logo-ul BitXatm; în România firma produce aparatele ATM si softurile aferente, martorul PB ocupându-se efectiv de partea software pe care o coordonează alaturi de o echipa formata din 6 persoane (specialisti IT din domeniul programarii, web design si retelistica) – vol I filele 63-66 dosar urmărire penală.

Martorul ȘL a fost angajat al OCRMO Technology INC S.R.L. din 2013 până în noiembrie 2015, iar la momentul demisionării martorul P i-a solicitat să găsească un înlocuitor, astfel că Ș. a postat un anunț pe site-ul olx.ro la care a răspuns inculpatul Niță Sorin. Susținerea martorului Ș (volumul I, fila 185-187 dosar urmărire penală) este confirmată prin depoziția inculpatului din faza de urmărire penală (vol. volumul I, fila 13-19 dosar urmărire penală), declarația martorului PB

În luna iunie 2016 martorul P a adus la cunoștință reprezentantului persoanei vătămate – martorul P că exista o reclamatie de la un client din SUA, DFW Bitcoin, privitor la nefunctionarea a doua echipamente, astfel că au fost trimise clientului doua SSD-uri cu sistemul de operare, iar cele defectate urmau a fi trimise firmei din România pentru verificări. La momentul sesizărilor privind defecțiunile constatase de clientul din SUA, la birou se aflau martorii NC, OC și inculpatul Niță Sorin

OCRMO Technology INC S.R.L. a procedat la efectuarea de verificări, iar în perioada de după iunie 2016 inculpatul Niță a început să absenteze mai des de la serviciu și a început să povestească colegilor că a câștigat la jocuri de noroc ”sume de peste ….. lei, că tatăl său i-a cumpărat un Audi A5” și a împrumutat martorul P. cu suma de 1000 de lei. (declarația martorului P).

Urmare a verificărilor efectuate în interiorul firmei, martorul P afirmând că doar din interior sistemul s-a defectat, martorul B P a identificat ca din contul bitcoin al clientului DFW Bitcoin din SUA a fost sustrasa suma de 40,63 bitcoin, echivalent a aproximativ 24.000 euro la acel moment. S-a procedat la efectuarea de verificări printre angajații societății, fiind considerați suspecți aproape toți angajații societății, inclusiv inculpatul Niță care din luna august 2016 nu a mai lucrat la societate (declarația inculpatului din curul urmăririi penale, declarația martorilor P și P). Martorul NC observase și el transferul fondurilor din contul clientului DFW Bitcoin.

Martorul PB a identificat traseul bitcoinilor, dar și niste tentative de acces cu user-ul Sorin Niță la interfata publica pe cont de administrator pe site-ul https://primo.bitheus.com pe care îl folosea doar inculpatul pentru scrierea softurilor pentru cititoarele de bancnote, avand sistemul de operare Windows, a fost identificată o aplicație client bitcoin care fusese instalată de societate în luna martie 2016 și care nu avea ce sa caute pe acel sistem, inclusiv o alta versiune de aplicație client bitcoin, Electrum, care avea și o versiune portabilă (declarații martorilor P, P, declarația inculpatului Niță).

Anterior identificării problemelor reclamate de clientul din SUA, inculpatul îl ajutase pe colegul său – martorul PB – într-o problemă de serviciu, accesând unul dintre cele două calculatoare folosite de acesta și care nu avea instalată o parolă; pe calculatorul folosit de martorul P și pe care se aflau datele de interes pentru accesarea portofelelor virtuale, inculpatul nu a avut acces (declarații martori P., P; declarația martor O în fața instanței potrivit căreia exista o rețea de date comune care se putea accesa de toți angajații astfel că nu era posibilă folosirea calculatorul altui coleg, iar parola de pe calculatorul fiecărui angajat era cunoscută doar de acela).

Potrivit declarației martorului P acesta a solicitat la un moment dat inculpatului să-i repare calculatorul care însă nu conținea datele copiate de inculpat; martorul a susținut că avea două calcultoare pe care le utiliza, iar pe cel din care au fost copiate datele de către inculpat avea parolă, parolă ce nu a fost comunicată inculpatului; mai mult, martorul a afirmat că inculpatul nu avea nevoie să umble în calculatorul pe care se aflau datele portofelelor virtuale, iar calculatorul pentru care a cerut ajutorul inculpatului Niță nu era parolat; în alte ocazii martorul nu a permis inculpatului să acceseze vreunul dintre calculatoarele sale. Aceste aspecte sunt confirmate și de martorul O, astfel că inculpatul a profitat de faptul că i s-a solicitat sprijinul de a utiliza unul din calculatoarele folosite de martorul P, cel neparolat și a copiat din cel de al doilea calculator datele conținând portofele electronice.

Această situație, de acces al calculatorului neparolat al martorului P., a fost realizată de inculpatul Niță Sorin anterior identificării problemelor sesizate de clientul din SUA, existând neclarități dacă inculpatul este cel care ar fi defectat sistemul și apoi ar fi sustras moneda electronică. Inculpatul a precizat că în cursul lunii iulie 2016 ar fi avut mai multe probleme personale și avea nevoie de bani; această situație nu a fost însă probată de inculpat în niciun mod, fiind evidentă încercarea de justificare a faptelor sale doar începând de la această dată. Aceste suspiciuni sunt legate și de faptul că anterior, în cursul lunii ianuarie sau februarie 2016, inculpatul s-a exprimat în prezența numitului AC în sensul că urmează a-și lua mașină până în vară.

Inculpatul a precizat că a observat ulterior accesării unuia dintre calculatoarele lui PB că a copiat din calculatorul martorului, date la care nu avea acces. Reamintim că martorul P B utiliza două calculatoare, iar pe cel care conținea date informatice cu date restricționate nu i-a permis niciodată inculpatului să-l utilizeze; accesul inculpatului a fost permis la cel de-al doilea calculator, aspect confirmat de martor, însă inculpatul a copiat cu știință un alt back-up necriptat pe același ATM, datat anterior, cu o lună sau două în urmă; acest back up, la jumătatea lunii iulie 2016, inculpatul l-a copiat pe PC-ul de serviciu, pe care se află sistemul de operare Linux; pe sistemul de la serviciu susține inculpatul că exista instalată o aplicație client de bitcoin, „bitcoin core”, în care a importat cheile private extrase din back-up (aferente atât tranzacțiilor efectuate cât și a tranzacțiilor ce urmau să fie efectuate, în limita de 2000). Din aplicația client, inculpatul a precizat că a generat transferuri de bitcoini către o adresă bitcoin a wallet-ului telefonului său mobil (portofel virtual), în valoare de aproximativ 34 de bitcoini. Din suma transferată, inculpatul a schimbat 0,8 bitcoini, încasând în numerar suma de aproximativ 1500 lei, din contul său deschis la BCR, iar ulterior a efectuat alte trei tranzacții la perioade diferite, transformând bitcoini în lei și retrăgându-i cash prin intermediul contului BCR al lui IC

Inculpatul a susținut că a fost nevoit să apeleze la IC întrucât își pierduse portofelul cu tot cu cardul BCR, astfel că ar fi transferat suma de bani în contul lui IC de unde a extras apoi suma de aproximativ 90.000 lei. datele de la dosar nu confirmă o înțelegere între inculpat și martorul IC. Însă inculpatul nu a făcut dovada că a pierdut cardul BCR, astfel că reținem ca motiv al apelării la martorul IC faptul că inculpatul nu a dorit ca numele său să fie identificat în caz de verificare a dispariției sumelor din portofelele virtuale.

Aspectele precizate de inculpat se coroborează cu declarațiile martorului IC, declarațiile martorilor PB, OC_, proces-verbal din data de 27.04.2017 de efectuare a percheziției informatice asupra mediilor de stocare de date ridicate de la ICD (volumul II, fila 222-223 dosar urmărire penală), proces-verbal din data de 26.04.2017 de efectuare a percheziției informatice asupra mediilor de stocare de date ridicate de la ICD

Despre modalitatea în care inculpatul a procedat la copierea datelor din calculatorul martorului P, acesta din urmă a susținut că doar cineva din interiorul societății putea proceda în acest sens, având acces la Atm-uri și la codul sursă al programului pe care el le-a creat. Pentru a avea acces la codul sursă al programului în forma aflată pe A__ erau necesare cunoștințe avansate, iar pentru forma aflată pe calculatorul martorului erau necesare cunoștințe elementare, precum și cunoașterea parolei calculatorului, care nu era una complexă; martorul nu știe dacă vreo persoană cunoștea parola sa. În fața instanței martorul P. a afirmat că inculpatul posibil să fi folosit un dispozitiv tip cheie de accesare prin care determina ce parolă se folosea.

Indiferent de modalitatea în care a accesat sistemului informatic pentru a sustrage date, se constată că inculpatul nu a avut acces la cel de-al doilea calculator, folosit doar de martorul P.B.; cunoscând atribuțiile martorului, faptul că acesta era singurul care putea accesa contul portofelului virtual folosind o parolă prelucrată pentru utilizare de un program informatic creat de către martor și după o metodă pe care doar acesta o cunoștea, inculpatul a accesat fără acordul vreunei persoane din cadrul societății calculatorul personal al lui P.B., transferând ulterior moneda virtuală în conturi pe care le controla.

Susținerea inculpatului, în sensul că din eroare a copiat datele și apoi le-a folosit, nu are susținere probatorie, cu atât mai mult cu cât acesta nu a avut acces și nu i s-a permis accesul la calculatorul personal al martorului P, ci doar la cel de-al doilea calculator al acestui martor și pentru rezolvarea unor probleme de serviciu.

În cursul urmăririi penale inculpatul a procedat la o reconstituire a activității infracționale, fiind încheiat procesul-verbal din data de 23.05.2017 (volumul I, filele 147-151 dosar urmărire penală); situația prezentată se coroborează cu răspunsurile entităților financiare interogate în cauză (filele 230-272 vol I dosar urmărire penală). Urmare a perchezițiilor informatice efectuate asupra mijloacelor de stocare date ridicate de la inculpatul Niță Sorin și de la numiții ACA_ și IC , inculpatul utilizând și sisteme de operare date informatice folosite de aceștia, a fost identificat un portofel virtual bitcoin în care au fost încărcate adresele fraudate în cursul lunilor iunie și august 2016, portofelul din care s-au efectuat tranzacțiile din lunile septembrie – octombrie 2016 și portofelul din care s-au efectuat operațiunile din cursul lunii februarie 2017 (filele 229 251 vol II, dosar urmărire penală).

Potrivit materialului probatoriu de la dosar, prin coroborarea declarațiilor inculpatului și ale martorilor audiați în cauză, inclusiv declarațiile date în calitate de suspecți de P, P și A, procese verbale de investigații, percheziții informatice, se constată că fondurile sustrase de inculpat din portofele virtuale au fost virate în alte cinci sub-conturi:

1JNJuS5g9WRLkTFFrQe5XUYYMYmtM9AhnK – 0,39 bitcoini;

CfD396siEBPyiyip7TMVAV6qis6xY64Gn – 6 bitcoini;

JsJqB7U3N9K1gBVoPimNWK5FtRgSKC4P9 – 30,6068 bitcoini;

1CA5yN4GznSoZ1DHt7XLtVelSQoDueLpXU – 2 bitcoini;

1BqJaNhNCj5LhKpDMAVdvy1pmPbUzHQGtq – 1,17 bitcoini.

Urmare a verificărilor HDD-ului marca Western Digital, folosit de către Niţă Sorin Ionuţ,, s-a reușit recuperarea unor fișiere informatice ce au fost șterse și care indică instalarea și rularea în sistemului informatic a unei aplicații client-bitcoin, ce permitea efectuarea de operațiuni în rețeaua bitcoin denumită ELECTRUM; s-a identificat un fișier text ce cuprinde detalii cu privire la portofelele electronice încărcat în aplicația bitcoin, care permit deținătorului să dispună de fondurile bitcoin proprii. S-au efectuat verificări cu privire la adresele bitcoin identificate, constatându-se că din adresele verificate au fost transferate fraudulos bitcoini în perioada 11.06.2016 – 04.08.2016. Totodată s-a realizat o schemă a tranzacțiilor și a circuitului fondurilor de bitcoin transferate fraudulos, schemă din care reiese că suma de 40,1668 bitcoini a fost împărțită inițial în două adrese: 37 bitcoini (la data de 11.06.2016) și 3,1716 bitcoini (la data de 04.08.2016), acestea fiind ulterior distribuite, pentru a li se pierde urma, prin intermediul mai multor adrese, până au ajuns în final la cele cinci, mai sus descrise, din care au fost virate în contul platformei www.kraken.com_ modul de operare folosit de inculpat reiese în mod evident că a fost nevoit să apeleze la martorul IC pentru a putea extrage sume de bani, astfel încât să nu fie identificată persoana incupatului; această acțiune scoate în evidență nu doar intenția evidentă de fraudare, dar și faptul că inculpatul încearcă să minimalizeze faptele prin indicarea unei “erori” de copiere a datelor.

Din conduita inculpatului avută imediat după constatarea fraudei, reiese că acesta nu a intenționat să returneze datele și sumele sustrase, ci a dorit să se folosească de ele în scopuri personale. Urmare a comunicării de către entitățile financiar bancare a tranzacțiilor financiare efectuate pe conturile deținute de către Niţă Sorin Ionuţ s-a constatat că la data de 04.08.2016, ora 15:49, în contul lui Niță deschis la BCR a fost virată suma de 4.424,92 lei de către BTR EXCHANGE SRL, iar la data de 08.08.2016, ora 11:41, în același cont și din partea aceleiași societăți a intrat suma de 2.626,57 lei.

BTR EXCHANGE SRL deține platforma Bitcoin România care, prin intermediul site-ului trade.bitcoinromania.ro oferă servicii de vânzare-cumpărare on line de monedă virtuală bitcoin; s-a constatat că suma de 40,1668 bitcoini a fost virată astfel: 3,17 bitcoini în contul BCR RO40RNCBxxxxxxxxxxxx0001 al lui Niţă Sorin Ionuţ în cursul lunii august 2016 (în două tranșe: 2 bitcoini la data de 04.08.2016 și 1,17 bitcoini la data de 05.08.2016, în total echivalentul sumei de 7.051,49 lei) și în contul BCR RO91RNCBxxxxxxxxxxxx0001 al lui ICD în cursul lunii iunie 2016 (în trei tranșe: 0,39 bitcoini la data de 14.06.2016, 6 bitcoini la data de 20.06.2016 și 30,6068 bitcoini la data de 28.06.2016, în total echivalentul sumei de 97.986 lei). S-a descoperit și faptul că în perioada 22.09.2016 – 16.10.2016, prin intermediul BTR Exchange, au fost efectuate schimburi de 19,15 bitcoini (în 14 tranșe), fiind virată suma totală de 44.515,64 lei în contul deschis la ING Bank al inculpatului Niţă Sorin Ionuţ; s-a constatat că adresele bitcoini de la care s-au efectuat tranzacțiile anterior menționate în cursul lunii septembrie și octombrie 2016 proveneau din portofele virtuale ale A__-urilor nr. 6, 10, 17, 29 și 35 aflate în administrarea societății persoana vătămată. De asemenea, s-a constatat (proces verbal din 03.03.2017 și anexele acestuia filele 137-143 vol I dosar urmărire penală) că în perioada 10.02 – 14.02.2017, prin intermediul BTR Exchange, au fost efectuate schimburi de 6,19 bitcoini (în 4 tranșe), fiind virată suma totală de 26.004,12 lei în contul deschis la ING Bank al inculpatului Niţă Sorin Ionuţ. Se constată că la data de 07.02.2017 inculpatul Niţă Sorin Ionuţ a retras de la bancomatul BTR Exchange din municipiul București,…, sector 3, suma de 3.200 lei, echivalentul a 0,7975 bitcoini (filele 252-255 vol II, dosar urmărire penală).

La individualizarea judiciară a pedepselor aplicate inculpatului instanța a avut în vedere modalitatea în care s-a comis fapta, dar și elementele de circumstanțiere ale persoanei inculpate.

În primul rând este de remarcat că inculpatul a acționat profitând de încrederea acordată de angajator, existând indicii că încă de la începutul anului 2016 ar fi intenționat să folosească metoda tranzacționării de bitcoin pentru a obține sume de bani (declarație AAC_) prin utilizare datelor la care avea acces, dar și urmare a accesării fără drept a calculatorului persoanei care deținea date de interes pentru inculpat – martorul PB; observăm că inculpatul deși cunoștea că se fac verificări în societate cu privire la fraudarea unor portofele virtuale, a lăsat să planeze suspiciunile de fraudă asupra altor colegi; suma de bani sustrasă de inculpat în modalitatea mai sus descrisă este una extrem de importantă și se constată că inculpatul a continuat să folosească date accesate la momentul la care era angajat și ulterior plecării din societate, mai precis până în luna februarie 2017.

S-a reținut că inculpatul nu a avut niciun moment intenția de a restitui sumele de bani – bitcoin sau contravaloarea acestora – pentru a acoperi prejudiciul cauzat, astfel cum a susținut și a folosit produsul infracțional pentru a duce un stil de viață superior, afișându-se cu sume de bani în fața cunoscuților, a practicat jocuri de noroc, a locuit la hoteluri etc, mimând apoi în fața autorităților o situație de temere ce ar fi fost generată de diverse persoane care i-ar fi împrumutat diverse sume de bani.

Inculpatul este în vârstă de 25 ani, a urmat cursurile Universității Transilvania Facultatea de Inginerie și Știința Calculatoarelor însă nu a absolvit și a repetat de anul II și anul III de facultate. S-a observat că inculpatul a susținut, în fața consilierului de probațiune, că primise o suma de bani de la tatăl său pentru a-și achiziționa o mașină însă a pierdut banii la jocurile de noroc practicate și fiindu-i rușine de părinți a împrumutat sume de bani cu dobânzi mari de la persoane al căror nume nu l-a indicat; această situație nu a fost dovedită de inculpat și se constată că stilul de viață afișat după comiterea faptei nu denotă că inculpatul ar fi restituit parte din sumele sustrase altor persoane. Inculpatul a susținut însă că a constatat că, săvârșind aceste fapte, a identificat o metodă facilă de a face rost de bani, cunoștințele necesare comiterii faptelor fiind deprinse la școală și la locul de muncă (referatul de evaluare – fila 25 dosar instanță).

(….)

La individualizarea judiciară a sancțiunilor complementare aplicate instanța a avut în vedere natura infracțiunilor comise, dar și împrejurarea că inculpatul a comis faptele profitând de cunoștințele obținute la locul de muncă.

În baza art. 38 al 1 Cod penal a contopit pedepsele aplicate inculpatului în pedeapsa de 1 an și 6 luni închisoare și 5 ani interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator, la care a adăugat o treime din restul pedepselor – de 1 an și 3 luni închisoare, în final inculpatul urmând a executa pedeapsa de 2 ani și 9 luni închisoare și 5 ani interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator.

La aprecierea modalității de executare a pedepsei instanța a avut în vedere atât modalitatea concretă de comitere a faptei, durata activității infracționale, prejudiciul important produs persoanei vătămate, împrejurarea că inculpatul a înțeles să utilizeze la comiterea faptelor informații obținute la locul de muncă, dar mai ales că există un risc mediu de reluare a conduitei infracționale.

Pe durata executării pedepsei s-au interzice inculpatului drepturile prevăzute de art 66 lit a,b,g Cod penal, respectiv interzicerea drepturilor prevăzute de art. 66 al 1 lit a,b g Cod penal, respectiv dreptul de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice; dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat; dreptul de a ocupa funcții sau de a exercita profesii/meserii ce implică accesul și gestionarea de date informatice având caracter confidențial sau secret stabilit de angajator.

S-a constatat că inculpatul a fost arestat preventiv din 9 martie 2017, iar prin încheierea din data de 20 iulie 2017 s-a dispus plasarea acestuia în arest la domiciliu. Măsura arestării preventive s-a dispus și menținut în conformitate cu dispozițiile legale, după punerea în mișcare a acțiunii penale și aducerea la cunoștința inculpatului a drepturilor procesuale. Măsura preventivă a fost verificată în termenele prevăzute de lege și menținută ca fiind necesară pentru buna derulare a pricinii, în vederea audierii martorilor din lucrări, dar și pentru a preîntâmpina comiterea de noi fapte penale; lăsarea inculpatului sub o măsură procesuală mai puțin drastică la acest moment procesual nu este justificată, în condițiile în care există un risc mediu de reluare a activității infracționale; de asemenea, se are în vedere și soluția pronunțată cu privire la latura penală. Având în vedere aspectele de circumstanțiere ale cauzei mai sus descrise, dar și împrejurarea că inculpatul a deținut pentru o perioadă mai îndelungată de timp un stick cu date informatice sustrase de la persoana vătămată, constatăm că se impune și la acest moment procesual menținerea măsurii preventive ca fiind legală și temeinică. În temeiul art. 404 Cod procedură penală s-a dedus din durata pedepsei aplicate perioada reținerii, arestării preventive și a arestului la domiciliu începând cu 09.03.2017 la zi și în baza art. 399 Cod procedură penală s-a menținut măsura arestului la domiciliu față de inculpatul Niţă Sorin Ionuţ.

În ceea ce privește latura civilă a cauzei, instanța a constatat că persoana vătămată BITX Atm TehcnologySRL (fostă OCRMO Technology SRL ) s-a constituit parte civilă cu suma de 7.661.400,63 lei , sumă constituită din contravaloarea în lei la data de 18 septembrie 2017 a celor 78,5268 bitcoin sustrași de inculpat și a contravalorii soft-ului de funcționare și gestionare a rețelei ATM.

Instanța a constatat că există legătură de cauzalitate între fapta inculpatului și prejudiciul creat persoanei vătămate, persoană care administra portofele virtuale din care au fost sustrași 78,5268 bitcoin, prejudiciul fiind creat în modalitatea mai sus descrisă. Inculpatul a recunoscut că a sustras suma în bitcoin învederată în actul de sesizare. În ceea ce privește suma solicitată cu titlu de prejudiciu de către persoana vătămată constituită parte civilă, instanța a reținut că prejudiciul produs acesteia este reprezentat de sustragerea unor monede virtuale, acceptate ca atare de comunitatea internațională; prin urmare, suma la care a fost obligat inculpatul este cea care rezultă din dosar, respectiv contravaloarea acesteia la data plății, în moneda statului român. Nu se poate dispune obligarea inculpatului la plata contravalorii monedei la o anumită dată, aleasă aleatoriu de persoana vătămată, întrucât prejudiciul trebuie să fie cert, aspect care se raportează la data cauzării acestuia – 78,5268 bitcoin, urmând ca la momentul efectuării plății efective să poată fi achiziționată același tip de monedă prin utilizarea contravalorii acesteia, astfel încât să nu se ajungă nici la o îmbogățire fără just temei a persoanei vătămate și nici la prejudicierea acesteia.

În ceea ce privește restul sumelor de bani solicitate cu titlu de daune materiale de partea civilă – contravaloarea soft-ului, se constată că partea civilă nu a făcut dovada achiziționării unui astfel de produs; partea civilă nu a făcut nici dovada modificării soft-ului, a necesității acestei operațiuni, iar existența pe piață a unor soft-uri ce ar putea fi achiziționate de partea civilă, în lipsa unei necesități de acest tip, nu constituie un prejudiciu cert.

Instanța a avut în vedere că suma reprezentată de prejudiciul cauzat este una semnificativă, se ridica la peste 250.000 euro la data începerii judecății, astfel că s-a admis solicitarea DIICOT – ST Brașov formulată prin rechizitoriu și s-a menținut sechestrul asigurator instituit prin ordonanța procurorului din data de 16 martie 2017 asupra următoarelor bunuri care aparțin inculpatului: TV marca Philips model 55PUH6101/12 cu seria FZ1Axxxxxxxxxx, în valoare de 2700 lei; tastatură wireless Multimedia Logitech, în valoare de 200 lei; consolă Xbox Ones-1Tb, în valoare de 1449 lei; sistem audio marca Samsung, compus din două piese (soundbar și subwofer), în valoare de 999 lei; un ceas de mână marca Diesel, în valoare de 1030 lei, precum și sechestrul asigurator instituit prin ordonanța procurorului din data de 8 martie 2017 asupra autovehiculului marca Audi A5, cu …….. șasiu WAUZZZ8T3CA049205, înmatriculat sub numărul………, pe numele lui N. V.., în vederea reparării despăgubirilor civile.

Instanța a avut în vedere că autoturismul a fost achiziționat de inculpat pentru sine; în acest sens sunt toate probele de la dosar: atât declarația inculpatului și a martorilor audiați care au confirmat că acesta primise bani de la părinți, pe care i-a folosit însă la „jocuri de noroc”; prin urmare sumele de bani folosite de inculpat la momentul achiziționării autoturismului nu erau același ca cele primite de la părinți, ci au fost utilizate efectiv sume de bani obținute din tranzacționarea de bitcoin. Apoi, chiar înscrisul depus la dosar de către tatăl inculpatului – persoana interesată N… V… – la fila 38 dosar instanță denotă faptul că autoturismul a fost achiziționat de inculpat, care apoi la comercializat fictiv către tatăl său, pentru a ascunde astfel produsul infracțiunii. Mai mult, potrivit chiar susținerii lui N. V. – fila 202 volum II dosar urmărire penală – autoturismul ridicat de organele judiciare aparține fiului său care l-a achiziționat în vara lui 2016. Așa fiind, cererea formulată de persoana interesată, de restituire a bunului reprezentat de autoturism s-a respins, constatându-se că acesta aparține inculpatului; nu se poate dispune confiscarea acestui bun întrucât în cauză persoana vătămată s-a constituit parte civilă. Pentru aceleași motive – existența unei constituiri de parte civilă, nu s-a dispus confiscarea sumelor de bani ce au intrat efectiv în contul inculpatului – 178.757,25 lei.

Mijloacele materiale de probă au rămas atașate dosarului.

Împotriva acestei hotărâri au formulat apel, la data de 28.12.2017 și, respectiv, 9.01.2018, inculpatul Niță Sorin Ionuț_ și partea civilă BITX Atm Tehcnology

Apelul formulat de către inculpatul Niță Sorin Ionuț nu a fost motivat în scris.

Partea civilă BITX Atm Technology a criticat hotărârea primei instanțe sub aspectul nepronunțării instanței de fond asupra sechestrului asigurător privind sumele de bani ce au intrat efectiv în contul inculpatului în cuantum de 178.757,25 lei, dobândite ca urmare a infracțiunilor pentru care a fost condamnat. Totodată, instanța de fond nu s-a pronunțat asupra cheltuielilor de judecată reprezentând onorariu de avocat.

Până la înregistrarea cauzei în calea de atac a apelului (30.01.2018), la data de 14.01.2018 a survenit decesul inculpatului (fila 10 dosar nr…../a6).

În calea de atac a apelului nu au fost administrate alte mijloace de probă.

Analizând hotărârea atacată prin prisma criticilor invocate, luând în considerare întreg materialul probatoriu administrat în cauză, precum și principiile enunțate de Codul de procedură penală în art.417 și art.418, Curtea de Apel reține următoarele.

Din actele depuse la dosar (fila 10 dosar nr. 3246/62/2017/a6) rezultă că la data de 14.01.2018 a survenit decesul inculpatului Niță Sorin Ionuț

În raport de acestea, se constată că acțiunea penală pornită împotriva inculpatului încetează conform art.16 alin.1 lit.f Cod procedură penală, motiv pentru care, admițându-se căile de atac promovate în cauză, se va dispune încetarea procesului penal pentru comiterea infracțiunilor de acces ilegal la un sistem informatic, prevăzută de art.360 alin.1, 2, 3 Cod penal, cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002, acces ilegal la un sistem informatic, prevăzută de art. 360 alin.1, 2, 3 Cod penal, cu aplicarea art.35 alin.1 Cod penal și art.19 din Legea nr.682/2002, transfer neautorizat de date informatice, prevăzută de art.364 Cod penal, cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002, și fraudă informatică, prevăzută de art.249 Cod penal, cu aplicarea art.35 Cod penal (21 acte materiale) cu aplicarea art.19 din Legea nr.682/2002.

Corelativ acestei soluții, se va constata că inculpatul Niță Sorin Ionuț a fost reținut, arestat preventiv și arestat la domiciliu în perioada 9.03.xxxxx…18.

Referitor la modalitatea de soluționare a acțiunii civile promovată de către ………., în raport de dispozițiile art.25 alin.5 Cod procedură penală, se observă că în situația dispunerii unei soluții de încetare a procesului ca urmare a decesului inculpatului acțiunea civilă este lăsată nesoluționată.

În considerarea dispozițiilor legale menționate, având în vedere și prevederile art.397 alin.5 Cod procedură penală, se va menține sechestrul asigurător instituit prin:

– ordonanța procurorului din data de 16.03.2017 asupra următoarelor bunuri: TV marca Philips model 55PUH6101/12 cu seria FZ1Axxxxxxxxxx, în valoare de 2700 lei; tastatură wireless Multimedia Logitech, în valoare de 200 lei; consolă Xbox Ones-1Tb, în valoare de 1449 lei; sistem audio marca Samsung, compus din două piese (soundbar și subwofer), în valoare de 999 lei; un ceas de mână marca Diesel, în valoare de 1030 lei,

– ordonanța procurorului din data de 8.03.2017 asupra autovehiculului marca Audi A5, cu seria șasiu WAUZZZ8T3CA049205, înmatriculat sub numărul……. , pe numele lui N. V.

Raportat la aceleași prevederi, măsurile asigurătorii vor înceta de drept în termen de 30 de zile de la data prezentei, dacă persoana vătămată nu introduce acțiune în fața instanței civile.

Față de criticile invocate de către partea civilă, Curtea observă că acestea țin de modalitatea în care prima instanță a soluționat acțiunea civilă alăturată celei penale, însă, față de situația obiectivă intervenită până la sesizarea instanței de apel, nu se mai poate supune analizei cererile adresate, acțiunea penală stingându-se ca urmare a survenirii decesului inculpatului.

În raport de cele menționate, Curtea va admite căile de atac promovate, hotărârea primei instanțe urmând a fi desființată sub aspectul soluționării acțiunii penale și al lăsării nesoluționate a acțiunii civile.

Raportat la soluția ce se va dispune, în conformitate cu dispozițiile art.275 alin.3 Cod procedură penală, cheltuielile judiciare ocazionate de derularea procesului penal în fond și în apel vor rămâne în sarcina statului.

Comments

comentarii