



În Franța, Germania, Belgia, Italia, Olanda, Austria, Slovacia, România, Grecia, Cehia și Polonia, majoritatea respondenților sunt de părere că destrămarea Uniunii Europene este o "posibilitatea reală", în următorii 10 până la 20 de ani, arată sondajul realizat de compania YouGov la comanda Consiliului European pentru Relații Externe.





Dintre cele 14 țări incluse în sondajul YouGov, cel mai mare procent al celor care cred că UE se apropie de colaps s-a înregistrat în Slovacia (66%), pe locul doi figurând Franța și România (ambele cu 58%).





Doar în Suedia (44%), Danemarca (41%) și Spania (40%) s-au înregistrat procente mai mici de 50% în ceea ce privește predicțiile privind sfârșitul Uniunii Europene.



























La aproape 70 de ani de la punerea bazelor Uniunii Europene prin constituirea Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului care a reuni Franța, Germania, Italia, Belgia, Olanda și Luxemburg, trei din 10 cetățeni europeni cred că există posibilitatea unui conflict între statele membre.





O treime dintre alegătorii din Franța și Polonia cred că există riscul unui război. Cei care cred acest lucru sunt, în mare parte, cei care intenționează să nu participe la scrutinul european din 23-26 mai sau vor să voteze extremiști.





O altă îngrijorare exprimată de cetățenii europeni se referă la prosperitatea UE. Potrivit studiului citat de Guardian o treime dintre germani și un sfert dintre italieni și francezi declară că nu rămân cu bani de la un salariu la altul pentru cheltuieli neprevăzute.





Datele studiului arată un tablou destul de sumbru înaintea alegerilor pentru Parlamentul european, în condițiile în care tot mai mulți lideri europeni sunt îngrijorați de guvernele populiste din anumite state europene.





Macron a dorit să se legitimeze ca liderul european anti-populist care se opune unor forțe precum cea din Italia, țară condusă în prezent de extrema dreaptă a lui Matteo Salvini, în vreme ce președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a avertizat asupra riscului ca alegerile pentru PE să fie folosite de unii prilej pentru a-și exprima nemulțumirile, votând extremiști.





La toate acestea se adaugă criza Brexit. Astfel, deși cele 27 de state membre au dat dovadă de unitate în ceea ce privește negocierile cu partea britanică, totuși există diviziuni între vest și est, între statele occidentale și statele provenite din fostul bloc comunist, care au intrat în UE mai târziu.





Guvernele din România, Polonia și Ungaria au intrat deja în vizorul Comisiei Europene și al Parlamentului European ca urmare a încălcării valorilor statului de drept, mai notează Guardian.





Astfel, de-a lungul Europei, trei sferturi dintre alegători consideră că există probleme politice mari fie la nivel național, fie la nivelul UE, sau ambele. Spre exemplu, în Franța doar 15% dintre cetățeni cred că sistemul politic funcționează.