

KONAČNO je i službeno potvrđeno da se Hrvatima ukidaju radne vize za Njemačku. Kako se navodi u obavijesti na stranicama njemačke vlade, hrvatski stručnjaci popunit će rupe u njemačkim firmama. Napominju kako je samo u 2014. godine 93 tisuće hrvatskih državljana bilo prijavljeno na njihovo socijalno osiguranje. Dodaju, kako se većinom radi o mladima. Od 1. srpnja, godišnje očekuju deset tisuća mladih Hrvata!

"Njemačka od 1. srpnja ukida sva ograničenja pristupu njemačkom tržištu rada za hrvatske državljane, a hrvatske tvrtke mogu isto tako bez ograničenja slati svoje radnike na rad u Njemačku", priopćila je njemačka vlada nakon svoje redovite sjednice.



"Njemačka vlada će Europskoj komisiji priopćiti kako Njemačka više neće ograničavati pristup radnoj snazi i uslugama za građane Republike Hrvatske", priopćila je vlada.



U priopćenju se nadalje navodi kako 30. lipnja završava prijelazna faza ograničenog pristupa njemačkom tržištu rada za hrvatske državljane. Njemačka vlada neće iskoristiti mogućnost produljenja ograničenja (3+2 godine), dodaje se u priopćenju.



I dosad su u prvoj fazi ograničenja za hrvastke državljane postojala mnoga izuzeća. Tako je i dosad u Njemačkoj bio omogućen pristup tržištu rada za akademski obrazovane građane RH koji su pronašli zaposlenje shodno svojoj struci. A isto tako je tržište rada od samog ulaska Hrvatske u Europsku uniju 1. srpnja 2013. bilo otvoreno i za znanstvenike te sezonske radnike.



Početkom ove godine ograničenja su dodatno ublažena pa je tako bilo omogućeno zapošljavanje i onim radnicima iz Hrvatske sa stručnom spremom za koju su se školovali "najmanje tri godine". Za ove radnike poslodavac je doduše kod lokalnog ureda za zapošljavanje i dalje bio dužan isposlovati radnu dozvolu, ali, s obzirom da je ukinuta klauzula po kojoj je izdavanja dozvole bilo moguće jedino ako poslodavac nije pronašao adekvatnog radnika iz Njemačke ili ostatka Europske unije, radne dozvole su izdavane bez ograničenja.



Ograničenja su jedino postojala za hrvatske tvrtke iz građevinske branše i iz tvrtki koje se bave čišćenjem objekata u Njemačkoj i koje su u Njemačkoj htjele zaposliti radnike iz Hrvatske.

I oni bez stručne naobrazbe mogu u Njemačku



Ukidanjem ograničenja od 1. srpnja je njemačko tržište rada otvoreno i za posljednju kategoriju radnika, onih bez stručne naobrazbe. Od tog datuma i hrvatske tvrtke u Njemačkoj mogu neograničeno zapošljavati hrvatske radnike. Ove tvrtke se pri zapošljavanju, kako se izričito navodi, moraju držati njemačkih zakona.



"Zakonom propisana minimalna satnica koja je u Njemačkoj na snazi od početka godine vrijedi i za tvrtke iz Hrvatske", navodi se u priopćenju vlade.



U priopćenju se ističe kako je stanje u njemačkom gospodarstvu i na tržištu rada stabilno te da je moguće prihvatiti nove radnike iz Hrvatske.



"Mnogi hrvatski državljani su već 2013. i 2014. došli u Njemačku. Oni su dobro integrirani i rade uglavnom u onim sektorima u kojoj je primjetan manjak radne snage: građevinarstvu, te zdravstvu i socijalnoj skrbi", stoji u priopćenju.



Godine 2014. je 93.000 hrvatskih državljana u Njemačkoj bilo zaposleno na radnim mjestima sa socijalnim davanjima u punom obujmu.

Godišnje odljev od 10 tisuća ljudi



Njemačka vlada računa da će iz Hrvatske godišnje u Njemačku na rad odlaziti 10.000 ljudi, ali i da bi taj broj mogao varirati ovisno o stanju u Hrvatskoj.



"Hrvatska i sama računa s gospodarskim rastom i rastom mogućnosti zapošljavanja. Dosad su hrvatski državljani dolazili na rad u Njemačku i Austriju kako bi izbjegli visoku nezaposlenost u Hrvatskoj", stoji u priopćenju.



"Hrvati koji rade u inozemstvu su dobit i za hrvatsko gospodarstvo. Njihove doznake poboljšavaju prihode obitelji kod kuće i time jačaju kupovnu moć građana".



Ukidanje ograničenja za građane Hrvatske već nakon dvije godine je presedan jer je to prvi put da Njemačka pri proširenju Europske unije ne koristi svoje pravo uvođenja ograničenja od punih sedam godina.

Njemačka ministrica: Radujem se Hrvatima

"Radujem se što današnjom odlukom hrvatskim građankama i građanima možemo omogućiti punu slobodu kretanja radnika. Pravo da možemo raditi i gospodarski djelovati u nekoj drugoj članici EU-a neprocjenjiva je prednost Europske unije", izjavila je njemačka ministrica rada i socijalnih poslova Andrea Nahles.

Priopćenje iz njemačkog veleposlanstva

"Današnjom odlukom kabineta njemačke savezne vlade završava dvogodišnje prijelazno razdoblje koje je Njemačka koristila nakon pristupanja Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.



Njemačka savezna vlada već je tijekom prijelaznog razdoblja za hrvatske državljane pri ulasku na njemačko tržište rada primjenjivala opsežne olakšice i time stekla dobra iskustva.



Njemačka savezna ministrica rada i socijalnih poslova Andrea Nahles tim je povodom izjavila:

"Radujem se što današnjom odlukom hrvatskim građankama i građanima možemo omogućiti punu slobodu kretanja radnika. Pravo da možemo raditi i gospodarski djelovati u nekoj drugoj članici Europske unije neprocjenjiva je prednost Europske unije.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Zahvaljujući olakšicama u pristupu tržištu rada koje smo već primjenjivali u posljednje dvije godine, danas u Njemačkoj radi i ima socijalno osiguranje oko 93.000 građana i građanki iz Hrvatske, i to prije svega u zdravstvu, socijalnoj skrbi i prerađivačkoj djelatnosti. To je Europa u praksi! A s jedinstvenom minimalnom plaćom konačno možemo spriječiti dampinško smanjivanje plaća u slobodnom kretanju radnika".



Potpuna sloboda kretanja je uz slobodan promet roba, usluga i kapitala jedno od temeljnih sloboda Europske unije. Ona znači da se svaki građanin Europske unije u pravilu može slobodno kretati i gospodarski djelovati u Europskoj uniji. Pristupni ugovor Europske unije s Republikom Hrvatskom omogućava da se sloboda kretanja radnika ograniči na najviše sedam godina. Tu je mogućnost njemačka savezna vlada iskoristila u prvoj fazi koja traje do 30. lipnja 2015. Njemačka je vlada već tijekom tog prijelaznog razdoblja primjenjivala opsežne olakšice za kvalificirane posloprimce, naučnike i sezonske radnike prilikom njihova ulaska na njemačko tržište rada.



Današnjom odlukom hrvatski državljani više ne moraju imati radnu dozvolu. Pretpostavljamo da će se radnici iz Hrvatske i nadalje dobro integrirati u njemačko tržište rada.", stoji u obavijesti iz njemačkog veleposlanstva u Zagrebu.



HGK: Nakon otvaranja tržišta Hrvatska neće imati dovoljno radnika



ODLUKA njemačke vlade da od 1. srpnja ukida sva ograničenja pristupu njemačkom tržištu rada za hrvatske državljane imat će pozitivne i negativne učinke, smatraju u Hrvatskoj gospodarskoj komori.



Pozitivno je da hrvatski radnici dobivaju priliku da kao i ostali državljani EU slobodno odabiru mjesto za rad i život što je i bio jedan od ciljeva našeg ulaska u EU. Jednako tako i priliku za zaposlenje na poslovima s višim plaćama, boljim radnim uvjetima, a za nezaposlene, naročito one dugotrajne, da uopće rade.

Kada je riječ o hrvatskom gospodarstvu onda učinci odluke njemačke vlade neće biti pozitivni. Nastavit će se trend odlaska mladih i stručnih radnika koji već sada nedostaju na hrvatskom tržištu rada, a još će ih više nedostajati kada jače krene oporavak.

Osim stručnjaka i kvalificiranih radnika pojavit će se i problem nedostatka radnika nižih kvalifikacija posebno u nekim radno intenzivnim gospodarskim granama, te je izvjesno da će Hrvatska vrlo brzo kako zbog tih razloga tako i zbog krajnje pesimistične demografske situacije morati osmisliti učinkovitu imigracijsku politiku, čiji će sastavni dio biti i politika zadržavanja ljudi.

Hrvatski radnici zbog male brojnosti sasvim sigurno neće preplaviti veliko njemačko tržište rada jer su i do sada bez ograničenja primali visokoobrazovane i visokokvalificirane radnike. Njemačkom gospodarstvu trajno nedostaju radnici koje bez imigracije ne mogu pronaći. Postojeći hrvatski radnici u Njemačkoj prisutni su pola stoljeća i dobro su integrirani. Sasvim sigurno da će utjecaj hrvatskih migranata na tržište rada Njemačke biti zapravo zanemariv ili vrlo mali, navode iz HGK.

Trend iseljavanja upućuje na alarmantnu situaciju

"Trend iseljavanja hrvatskog stanovništva upućuje na alarmantnu situaciju i potrebu suočavanja s pravom istinom o stvarnom stanju našega gospodarstva, njegovoj konkurentnosti, ali i funkcioniranju svih društvenih sustava. Nadamo se da će sve ovo potaknuti mobilizaciju cijeloga društva na konačnom poduzimanju reformi o kojima svi govore, a malo tko ih poduzima", zaključuju u HGK.



