Hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu Biljana Borzan u nekoliko je navrata, akcijama koje možda izgledaju banalno, ali doista imaju smisla, ukazala kako posao parlamentarca u Europskoj uniji može biti koristan velikom broju građana. Skrenula je pozornost europskim političkim ocima na činjenicu da državljani dobrog dijela Unije nemaju ni istu kvalitetu hrane, niti drugih artikala u trgovinama, iako im je to zapakirano u isto pakiranje kao i na Zapadu, potom se izborila da hrvatski građani plaćaju istu naknadu za dostavu proizvoda kupljenih u e-trgovini, ali i upozorila aktualne hrvatske vlasti da baš i ne vode računa o hrani koja se, po njezinim riječima, baca u ogromnim količinama. O tim svojim inicijativama eurozastupnica Borzan govori za Al Jazeeru.

- Nažalost, moguće je. Na razini Europske unije godišnje se baci 88 milijuna tona hrane, a Hrvatska tu doprinosi s najmanje 400.000 tona. Prema podacima Ujedinjenih naroda, od ukupne količine hrane, koja se proizvede u svijetu svake godine, bacamo jednu trećinu. Zašto se hrana baca u ogromnim količinama? Odgovor je kompleksan jer se to događa na više razina. Poljoprivrednici ne mogu prodati, pa plodove zaoravaju ili puste da trunu. Prerađivači koriste samo dio sirovine, a ostatak bace. Trgovci ne uspiju prodati robu, a komplicirano im je donirati, pa bace. Građani loše planiraju kupnju namirnica, pa im se višak pokvari. U svakom od tih stadija potrebno je pokušati ili spriječiti bacanje ili hranu usmjeriti u donacije, životinjsku ishranu, kompostiranje, proizvodnju energije, itd.

- Prema procjenama iz istraživanja Europske komisije, čak 53 posto bačene hrane u EU dolazi iz kućanstava, što govori u prilog tome da su naše potrošačke navike jedan od glavnih uzroka problema. Prerađivački sektor doprinosi s 19 posto, ugostiteljstvo s 12 posto, proizvođači s 11 posto, a trgovački sektor s pet posto.

Manje od polovice građana EU razumije značenje "upotrijebiti do" i "najbolje upotrijebiti do". Čim istekne datum odmah bacaju, iako u ovom drugom slučaju hrana može biti dobra još danima. Tražimo od Europske komisije da preispita pravila označavanja, ali i slučajeve u kojima prerađivači namjerno stavljaju prekratke datume kako bi prodali više robe.

Da bi EU do 2030. godine smanjila bacanje hrane za 50 posto, prvo mora znati koja joj je početna pozicija, koliko se sada baca. Da bi to znali moramo imati opće prihvaćen i ujednačen način kako se na razini EU mjeri količina bačene hrane. To ne možemo bez toga da se u svim državama članicama bačena hrana definira na isti način. Dok se ne ispune ti uvjeti, napori EU i država članica će biti parcijalni i nedovoljni za rješenje ovog problema.

- Humanitarne udruge ističu kako izvan Zagreba humanitarne udruge često nemaju načina za prevesti i zaprimiti donacije. Nedostaje infrastruktura u vidu kamiona, skladišta, hladnjača, zato donacije nisu ravnomjerno raspodijeljene po državi i socijalne samoposluge u manjim gradovima su često prazne. Tu ulazi FEAD, fond EU koji dopušta sufinanciranje takvih mjera. Nažalost, naša ministarstva takvu mjeru nisu uključila u operativni program za taj fond. Članak 9. regulative o FEAD-u dopušta izmjenu operativnih programa. Stoga pozivam predstavnike ministarstava da krenu u to. Time bi se rješavao gorući problem s doniranjem u Hrvatskoj.

- Naravno, prije svega je krivica na proizvođačima. Nakon mog istraživanja uglavnom su tvrdili kako je riječ o različitoj recepturi. To i ja tvrdim, ali ako je različita receptura, nemojte nam onda te proizvode upakirati i oglašavati isto kao i njemačkim potrošačima jer nisu isti. Odgovor iz Hippa, u kojem tvrde da je riječ o preferenciji potrošača, smatram pomalo komičnim. Sigurno male bebe u Hrvatskoj nisu odlučile kako baš žele jesti kašice s manje povrća i s manje omega 3 masnih kiselina koje su važne za zdravlje i razvoj djece.

- Samo dva tjedna nakon što sam poslala rezultate u Komisiju, predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker je u svom obraćanju Europskom parlamentu u godišnjem govoru o stanju Unije po prvi put s najviše razine EU osudio problem različite kvalitete proizvoda za tržišta novijih i starijih država članica EU.

We cannot accept that in parts of Europe, lower quality food is sold despite identical packaging. #DualFoodQuality #ConsumerSummit pic.twitter.com/rLGJ5NZ3pO

— European Commission (@EU_Commission) October 13, 2017