I hemmet kan en liten förändring få stor effekt. Inte minst går det att få en lite lyxigare känsla utan att det kostar särskilt mycket. Det kan räcka med en möbel, men när det inte är dyrt kan man kosta på sig lite mer.

Köket är för många hemmets viktigaste rum. Det har blivit populärt att lägga stora pengar på dyra kök, med gasspis eller induktionshäll, kylskåp i retrostil och rostfri espressomaskin. Men om man ska laga bra mat, vilket ju är vad ett kök är till för, så är det annat som är viktigare.

Det finns nog ingenting som förknippas så mycket med begreppet vardagslyx som en helg på spa. Idag finns dessa anledningar i hela landet, från norr till söder, och de blir ständigt fler. Marknaden är långt ifrån mättad.

Är vi för dåliga på att unna oss?

2013 gjordes en studie som visade att svenskar var de som var sämst i Europa på att unna sig saker. Dels lägger vi lite pengar på oss själva, och dels får vi dåligt samvete när vi gör det. Är det här så sunt egentligen?

När en svensk ska unna sig någonting kostar det i snitt 405 kr per gång, enligt en studie som det rapporterades om 2013. Snittet i Europa var 445 kronor, och i topp låg tyskarna, som spenderade hela 625 kronor per tillfälle på sig själva. Tyskarna utmärker sig också på ett annat sätt, enligt undersökningen: de har minst dåligt samvete för att de unnar sig saker. Om svenskarna ligger i botten när det gäller att lägga pengar på sig själva hamnar de högt upp, tillsammans med britterna, när det gäller att få dåligt samvete. Detta är dock betydligt mer utbrett bland kvinnor än bland män. Nästan dubbelt så många kvinnor som män får dåligt samvete av att spendera pengar på sig själva.

Beställare av undersökningen var betalkortsföretaget Mastercard, och en annan intressant sak som visade sig när resultaten presenterades var att synen på varför man unnar sig varierar mellan olika länder. Oftast handlar det om att man tycker att man är värd något extra, men de tyskar som tillfrågades i undersökningen resonerade inte så. De unnade sig saker för att de ansåg sig ha råd, helt enkelt. Endast fem procent av svenskarna som tillfrågades resonerade på samma sätt. I Sverige unnar man sig istället framför allt saker för att man behöver lite extra uppmuntran.

Inte bara onödigt

En ny undersökning på samma tema presenterades i januari 2015. Enligt den unnar sig 55 procent av svenskarna något minst en gång i månaden. Sex procent unnar sig däremot aldrig någonting, säger de i alla fall. Mest unnar vi oss på vintern, kanske är det traditionen att köpa julklappar som får oss att också köpa saker till oss själva. Att unna sig förknippas framför allt med shopping av saker som man inte behöver, godsaker av olika slag eller måltider på restaurang. Olika typer av lyx, helt enkelt. Men att sätta guldkant på tillvaron handlar inte bara om att köpa sådant man annars inte skulle ha köpt. Det kan också handla om att köpa det man skulle ha köpt ändå, men i en bättre version. Kvalitet lönar sig ofta i längden, men det kan också handla om att betala mer för design eller ergonomi. Den som behöver en skruvdragare kanske unnar sig en Festool istället för den billigaste varianten från Biltema. Och den som behöver nya skor till träningen kanske väljer ett par specialiserade skor för tyngdlyftning istället för vanliga, och billigare, löparskor. I annonserna i tidningarna dominerar priset som argument, nästan oavsett vad det gäller, men andra aspekter kan vara lika viktiga.

Uppmuntran är något vi alla kan behöva ibland, inte tu tal om den saken. Men svenskarna måste bli bättre på att unna sig saker. Det handlar inte om besinningslöst spenderande, utan om att sätta guldkant på tillvaron.