Antisemitismen har blivit synligare i Sverige och många svenska judar känner sig otrygga.

"Jag önskar Hitler hade dödat dig också", har svenskjudiska lärare fått höra av skolungdomar. "Din äckliga jude" eller "judehora" är glåpord som både judiska lärare och elever är vana att höra, enligt en rapport om de antisemitiska hatbrottens utveckling som Brottsförebyggande rådet (Brå) publicerade i maj.

I Sverige är antisemitism ett problem bland annat i Malmö. Flera Malmöskolor skickar nu lärare till Jerusalem för att specialutbildas till att bekämpa antisemitismen i svenska skolor, rapporterade Dagens Nyheter i helgen. I artikeln berättar två judiska lärare om vardagen i skolorna: "I kartböckerna rev de ut Israel. De skilde inte på judar och Israel. Vi skulle bara bort".

– Antisemitismen blomstrar i tider av social och politisk oro. Vi lever i en tid av polarisering, populism och ökad nationalism. En tid där demokratin blir ifrågasatt och allt det vi byggt upp under efterkrigstiden är i gungning, säger Ingrid Lomfors, historiker och överintendent vid Forum för levande historia.

Vittnesmålen i stil med dem i DN:s artikel är vanliga, säger Lomfors.

– Vi har hört lärare vittna om svårigheter tidigare. Nu har fler trätt fram och berättat. I Malmö har man ignorerat problemen under en lång tid, redan för tjugo år sedan vittnade människor om antisemitism men man såg inte allvaret i det.

Antisemitismen har djupa rötter och försvann inte efter Förintelsen, men insikten om att den är ett problem också i Sverige och Norden kom på allvar först i och med attentaten mot judiska mål i Europa, säger Lomfors. Bland dem attentatet mot militärer och en judisk skola i Frankrike 2012, mot judiska museet i Bryssel 2014 och mot en judisk synagoga i Köpenhamn 2015.

Antisemitism är mer utbredd bland personer som identifierar sig som muslimer än bland kristna eller icke-religiösa, visar en undersökning av Forum för levande historia från 2006. En relativt ny undersökning av HL-senteret (Holocaustcentret) i Norge pekar på samma resultat.

– Om man kommer från länder som har en statsunderstödd antisemitism är sannolikheten större att man hyser antisemitiska fördomar. Men det är viktigt att komma ihåg att antisemitism fanns i Malmö även före den muslimska invandringen, säger Lomfors.

Malmö har en stor andel invandrare från länder i Mellanöstern, där antisemitism varit legitimt och ofta propagerats både av regimer och inflytelserika medier.

Men antisemitism förekommer i många olika grupper, även inom delar av vänstern och då ofta i sammanhang som rör Israel-Palestinakonflikten, säger Henrik Bachner, forskare med inriktning på antisemitism. Antisemitismen har blivit mer påtaglig, säger även han.

– Till en del sker det genom sociala medier och spridningen via nätet där man ser mer av konspirationsteorier mot judar, men det finns också politiska grupper – främst högerextrema och islamistiska – som driver en allt mer aggressiv antisemitism, säger han.

En skillnad jämfört med tidigare är att vissa former av antisemitism som förut mest förekom i vit makt-grupper nu attraherar nya grupper. Vissa antisemitiska idéer tränger in i en bredare högernationalistisk sfär, säger Bachner. Myten om invandring och mångkultur som ett verk av en judisk världskonspiration anammas av allt fler.

– Till exempel målar Ungerns premiärminister Viktor Orbán upp invandring från Mellanöstern till Europa som en konspiration som orkestreras av (juden) George Soros. Det är en propaganda man också ser i Sverige. Även enstaka SD-politiker torgför myten om Soroskonspirationen.

Också den extrema islamismen, inklusive terrorsekten IS, sprider antisemitisk propaganda och pekar ut judar som en måltavla. För Akilov, terroristen som dödade fem personer på Drottninggatan i Stockholm 2017, låg en judisk synagoga högt upp på listan över tänkbara mål.

Trots att man i Norden arbetar hårt för att utbilda och sprida kunskap om Förintelsen har hat och fördomar levt kvar och under senare år blivit synligare. Tyvärr motverkar kunskap om folkmordet på judar inte automatiskt antisemitism, säger Bachner.

– Jag tror att det är en väldig förenkling. Det som krävs är att vi erbjuder kunskaper om den samtida antisemitismen. Hur den tar sig uttryck, hur dagens konspirationsteorier om judar ser ut.

Läs också:

Trots hat och attacker – rabbin och imam vill öka förståelsen för varandra