Satsningen lärarlönelyftet är tänkt att gå till särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger med syftet att premiera erfarenhet och de lärare som vill utveckla undervisningen.

Men det har inte alltid varit helt tydligt vilka som ska tilldelas pengar från den statliga satsningen. I och med att förordningen är uppbyggd på så sätt att det ska vara stort friutrymme för huvudmannen att anpassa lärarlönelyft i den organisation man har, så har det uppstått fall där många lärare blivit upprörda.

Skolvärlden har tidigare skrivit om två rektorer på en friskola i Märsta som valt att ta av pengarna för lärarlönelyftet och ge sig själva rejäla löneökningar – hela 6 300 kronor var i månaden.

Enligt siffror från Skolverket tar flera rektorer del av lärarlönelyftet runt om i landet. I Stockholms kommun har 47 skolledare tagit del av lärarlönelyftet och i Täby kommun har 26 rektorer valt att ta av pengarna för lärarlönelyftet.

På Christinaskolan i Lidingö har rektorn Åsa Johansson fått en löneökning på 10 000 kronor i månaden och 85 200 kronor totalt under perioden 1 juli och 31 december, enligt Skolverket.

– Det har vi gjort för att vi har två lärare som kommer tillbaka i januari som ska pengar samt två lärare som ska ta ut sin legitimation och som inte hade den under hösten, säger Åsa Johansson.

– Två lärare hade missat att ta ut legitimationen så det kändes surt att de skulle missa lärarlönelyftet för det. Vi får kompenserade dem på andra sätt helt enkelt.

Andreas Spång, chef för statsbidragsenheten på Skolverket, säger till Skolvärlden att det låter tveksamt att man kan hantera lärarlönelyftet på det sättet.

– Det här är någonting som vi behöver kolla närmare på. Det låter konstigt i mina öron. Det kanske är en gråzon, men det är ändå intressant att kolla, säger han.

Enligt Andreas Spång är det inte helt tydligt om det har begåtts något misstag i fallet med Christinaskolan.

– Det beror lite på när de här lärarna ska ta del av de här 10 000 kronorna. Att man kommer tillbaka från ledighet den 1 januari innebär att man har möjlighet att vara med och få lärarlönelyftet från 1 januari i den nya rekvisitionen som kommer under våren. Då låter det konstigt varför man skulle parkera pengarna hos en rektor och söka på det sättet när det faktiskt finns möjlighet att söka igen under januari.

Åsa Johansson tycker att svaret är enkelt:

– Pengarna vi får i höst försvinner annars och hade varit borta om vi inte hade sökt nu. Jag tycker att om det finns pengar så ska man ta ut dem, så att det kommer lärarna till hjälp. Det vore synd annars, säger hon.

– Lärarna (utan lärarlegitimation) får inte lärarlönelyftet, för det kan vi inte ge, utan vi kompenserar dem på andra sätt under hösten.

Andreas Spång säger att det inte är något fel som rektor att ta 10 000 kronor för att sedan lägga ut pengarna på lärarna under våren.

– Man kan lägga pengarna på vad som helst egentligen. Men att man skulle stå som någon målvakt för att ge pengar till sådana som inte har lärarlegitimation, då bryter man mot förordningen. Det är glasklart.

Visar det sig att pengarna är använda på fel sätt kommer Skolverket att kräva tillbaka pengarna.

– Vi kommer som sagt att behöva kolla närmare på detta. De personer som är angivna i rekvisitionen och som ska få pengarna är ju också de som vi kommer följa upp för att se om de faktiskt har fått pengarna. Pengarna ska inte gå till någon annan.

Skolverket kommer i början av 2017 att påbörja en granskningsprocess av hur lärarlönelyftet har fallit ut.