Vattkoppor drabbar nästan alla barn före 12 års ålder. För de flesta är det bara obehagligt.

Men 1 till 3 av 1.000 barn blir så sjuka att de hamnar på sjukhus, och ett barn om året dör faktiskt i sjukdomen. De flesta av dem hade redan en svår, underliggande sjukdom som försvagade deras immunsystem.

– De flesta får bara kliande utslag, säger Cecilia Chrapkowska, barnläkare på Huddinge barnmottagning, men det är ungefär 300 personer varje år som blir inlagda på sjukhus och det kan vara till exempel att de får bakterieinfektioner som kan sprida sig till en allvarlig blodförgiftning, eller bli en vattkopps-lunginflammation eller vattkopps-hjärnhinneinflammation och det kan bli riktigt allvarligt.

Skulle minska lidande

Vattkoppsvaccin har funnits sedan 70-talet och har använts under 25 år i Japan. 1995 godkändes det i USA och mer än 50 miljoner doser har getts. I USA har antalet barn som sjukhusvårdas för vattkoppor sjunkit med mer än 80 procent. I Sverige ingår det inte i det allmänna programmet, utan föräldrar måste betala för att barnen ska få vattkoppsvaccin.

I en studie av barn under fem år med vattkoppor, som publicerades i Läkartidningen, rekommenderade läkarna redan för åtta år sedan allmän vaccination. ”Förutom minskat lidande skulle allmän vaccination vara ekonomiskt lönsam för samhället” menade de.

Utredning på väg

Men i år startar Folkhälsomyndigheten en ordentlig utredning om vaccinet ska ges till alla barn.

– Vi kommer under hösten att starta upp en utredning om vattkoppor och bältros i kombination, som sedan utreder det här under 2018, berättar Ann Lindstrand, enhetschef på Folkhälsomyndigheten till SVT Nyheter.

Hur kommer det sig att det har dröjt så här länge innan ni har utrett det här?

– Vi har en prioriteringslista på vaccin som vi har tagit fram i samråd med referensgruppen för nationella vaccinationsprogram, där myndigheter och representanter för alla berörda vårdprofessioner och organisationer ingår.

Om sedan utredningen kommer fram till att vaccinet är tillräckligt bra och att det är lönande för samhället, eftersom man kan spara på sjukhusvård och vabbande föräldrar, så kommer de att rekommendera det till regeringen.

Ordnar kalas för att sprida sjukdomen

Men Folkhälsomyndighetens Ann Lindstrand tycker inte att föräldrar ska känna att de själva måste se till att vaccinera sina barn medan de här utredningarna pågår.

– Jag tror på nationella program, inte minst från jämlikhetsaspekten, det kanske finns de som inte har råd att vaccinera själva.

Under tiden finns det föräldrar som ordnar så kallade vattkoppskalas, för att se till att barnen har haft sjukdomen, och slipper drabbas som vuxna. Barnläkaren Cecilia Chrapkowska tycker att det är problematiskt, och onödigt, eftersom det finns vaccin.

– Om det inte hade funnits ett vaccin, då finns det någon sorts rationalitet i att ge det till yngre. Men man vet aldrig vem som får svår sjukdom och jag tänker att det uppkommer rätt trista skuldkänslor om man med mening smittar sitt barn med sjukdom och det är det barnet som får hjärnhinneinflammation.