Vi upphäver tyngdlagen sa statsminister Göran Persson i sitt öppningstal vid den socialdemokratiska partikongressen år 2000. Han jämförde Sverige med en humla som trots sin tunga kropp och alltför späda vingar – det vill säga höga skatter och stor offentlig sektor – lyfter mot nya höjder.

Problemet är att bilden inte är sann. Sverige lyder inte under några andra ekonomiska lagar än resten av världen.

Sverige har visserligen inte längre världens högsta skattetryck. Men skatterna är fortfarande så höga att de är direkt skadliga för tillväxten och kontraproduktiva när det gäller att dra in skatteintäkter.

När den rödgröna regeringen nu ökar skattebördan för personer med inkomster över 50 000 kronor i månaden handlar det i bästa fall om populistisk symbolpolitik. Men några ökade skatteintäkter leder det inte till enligt erfarenhetsbaserad forskning (se till exempel Långtidsutredningen, SOU 2011:11).

I sin bok Scandinavian Unexceptionalism visar samhällsdebattören och författaren Nima Sanandaji när och hur Sveriges välstånd uppstod.

Det var inte Socialdemokraternas högskattepolitik som byggde landet.

Mellan 1870 och 1936 hade Sverige den högsta tillväxten i den industrialiserade världen. Från 1936 till 2008 var tillväxttakten endast på plats 13 av 28 industrialiserade länder. Sverige föll från plats fyra i välståndsligan 1975 till plats 13 i mitten av 1990-talet.

Socialdemokratins skadliga radikala tredje vägens politik varade från tidigt 1970-tal fram till tidigt 1990-tal. Högskattepolitiken slog hårt mot företagandet. Endast två av de 100 mest framgångsrika svenska företagen startades efter 1970. Av de 100 företag med flest anställda har inget startat efter 1970.

Det är dags att ompröva Sveriges historieskrivning. Socialdemokraterna byggde inte landet. Sverige har de senaste 150 åren – bortsett från två decennier av misslyckad socialistisk politik – byggts av fri företagsamhet, fred, ekonomisk och personlig frihet, hög arbetsmoral och stor tillit mellan invånarna.

Det här är en opinionstext publicerad i Dagens Samhälle. Åsikterna som uttrycks i artikeln står skribenten/skribenterna för.