Det är svårt att hänga med i alla turer kring Nya karolinska sjukhuset, men det kan inte finnas någon som inte tycker att allvarliga misstag har begåtts och att skattepengar slösats bort. Socialförsäkringsminister Annika Strandhäll (S) har kallat det för ”det största vårdhaveriet i svensk modern historia” och regeringen har tillsatt en haverikommission för att reda ut vad som gått fel. Trots det påbörjas nya sjukhusbyggen som ser ut att bli minst lika kostsamma för skattebetalarna som NKS. Än så länge har de inte fått lika mycket uppmärksamhet. Ett bra exempel är Skånes Universitetssjukhus i Malmö, som till och med ser ut att bli ännu dyrare för skattebetalarna än NKS.

Region Skåne investerar nu i ett nytt vårdblock på Skånes Universitetssjukhus i Malmö. Med tanke på att väntetiderna – särskilt för den som behöver en operation – har ökat de senaste åren är det säkerligen vårdplatser som gör nytta för verksamheterna. När Skåne började planera för ett nytt sjukhus talade man om en byggkostnad på sex miljarder. Men redan innan första spadtaget tagits hade kostnaderna mer än fördubblats och notan för det nya sjukhuset väntas nu landa på 12,3 miljarder när sjukhuset står klart om sex år. För de pengarna får skåningarna 102 000 kvadratmeter sjukhusyta och vårdutrymmen för 240 patienter i enkelrum.

I den politiska debatten har det slängts många siffror kring vad notan för NKS egentligen landar på. Inte sällan hör man att NKS kostat skattebetalarna 61 miljarder, som är totalkostnaden för att bygga och driva sjukhuset fram till 2040. Det är enormt mycket pengar, men då ingår framtida underhåll och renoveringar vilket gör att siffran inte direkt kan användas för att jämföra med andra sjukhusbyggen i landet. Notan för att bygga och utrusta NKS landade däremot på 22,8 miljarder kronor. Knappast småpengar det heller, och för det fick skattebetalarna ett sjukhus på 330 000 kvadratmeter med plats för 630 patienter i enkelrum.

Hur står sig då Universitetssjukhuset i Malmö kostnadsmässigt i jämförelse med NKS? Enligt kostnadsberäkningarna ser det faktiskt ut att bli 75 procent dyrare än NKS per kvadratmeter och drygt 40 procent dyrare per vårdplats när det står klart runt 2024, om nu bara budget och tidplan håller. Nu är ju tyvärr inte helt ovanligt att den här typen av projekt både drar ut på tiden och blir betydligt dyrare än vad politikerna tänkt från början. Med tanke på hur mycket man har kunnat läsa om NKS i tidningen de senaste åren kan man tycka att det borde vara fler som granskar Skånes regionpolitikers nya prestigeprojekt. Skattebetalarna i Skåne ser trots allt ut att få betala ännu mer än vad de fick göra i Stockholm och man skulle därför kunna kalla det nya vårdblocket på Skånes Universitetssjukhus för ett ännu värre slöseri än NKS.

På bara fyra år har vårdköerna i landet fördubblats. I stället för att försöka flytta fokus från de växande vårdköerna med en granskning av haveriet på NKS är det hög tid att regeringen tillsätter en haverikommission för sjukvården i Sverige i stort – utan ideologiska skygglappar. I dag skenar kostnaderna samtidigt som köerna bara växer. Det är en utveckling som vi inte kan blunda för.

En haverikommission bör identifiera framgångsrika exempel i vården oavsett om det är i privat eller offentlig regi och därtill se över hur vården organiseras och vem som ska vara ansvarig för vilka delar. Det är långt ifrån självklart att dagens uppdelning med över tjugo landsting och regioner är det bästa sättet att organisera vården på. Vården är inte bara en viktig utan också en kostsam del av den offentligt finansierade välfärden. Vi skattebetalare har rätt att kräva att varje skattekrona ger mesta och bästa möjliga vård. Pengar som ska gå till sjukvård ska inte slösas bort. Det är som den gamle socialdemokratiske ministern Gustav Möller en gång sa: ”Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket”.

Johan Gustafsson

Chef för Slöseriombudsmannen

Skattebetalarna