De som pratar om att sänka lönerna är inne på fel spår, var beskedet från Stefan Löfven när han mötte pressen i Davos. Men tidigare finansministern Anders Borg varnar för att det kan leda till en ökad arbetslöshet.

– Det kommer att bli hög arbetslöshet under en längre tid och förmodligen ökade sociala spänningar, säger Borg som förutser att den generella lönenivån kommer att behöva sänkas i servicesektorn.

Statsministern slår ifrån sig tankarna med att

Det är inte så att alla jobb i Sverige kräver väldigt lång utbildning och hög kvalifikation. Men däremot ska lönerna sättas av arbetsmarknadens parter. När de håller på med det där språket, vilka menar de egentligen. Vilka löner ska sänkas och hur ska de göra det? Tror de att de kan göra det? Den där lönesänkarlinjen är direkt fel, vi ska stå upp för löntagares möjlighet att i samråd, i diskussion och förhandling med arbetsgivarna sätta lönerna men vi ska inte ha någon allmän linje att sänka lönerna.

Det finns goda skäl att invända mot resonemanget samt peka på den kattlucka eller motsägelse som Stefan Löfvens resonemang innebär. Inledningsvis säger han det LO och hans väljare vill höra, sedan säger han något annat. Han pekar på

“i samråd, i diskussion och förhandling med arbetsgivarna sätta lönerna“.

Statsministern frisäger sig i praktiken allt ansvar för lönestrukturerna och sysselsättningen med detta uttalande.

Sverige har idag en av världens mest automatiserade arbetsmarknader. En arbetsmarknad där det i praktiken krävs fullgjort gymnasium för de enklaste arbetsuppgifterna. Står du dessutom utan körkort eller inte behärskar svenska i tillräcklig omfattning är steget ännu längre in på arbetsmarknaden.

Av den läkar- och vårdpersonal som vår nuvarande och förra regering lät förstå kom i tusental var 41 läkare inskrivna i Arbetsförmedlingens etableringsprogram 2015. 2014 erhöll 53 sjuksköterskor från tredje land svensk legitimation. Med tredje land inbegreps även Indien, USA, Canada, Kina och Ryssland. Arbetsförmedlingen definierar dessutom svetsare som en postgymnasial kompetens. Det finns idag en mycket begränsad arbetsmarknad för svetsare då detta arbetsmoment i allra högsta grad är ersatt med robotar.

Det är inte den lilla delen med en adekvat kompetens för svensk arbetsmarknad som är utmaningen, det är den stora delen utan arbetsmarknadsadekvat utbildning som är det. En syrier i arbetsför ålder har i snitt 7,1 års skolunderbyggnad, en somalier 1,8 år.

Marknaden, den marknad där varor och tjänster byter ägare eller utförs, är ännu hårdare. Det är alltid kunden som i slutändan reglerar de löner som ett bolag klarar av att betala ut. Är kunden bara beredd att betala 75 kronor för enklare städ- eller trädgårdsarbete per timme istället för att utföra det själv så är det den lön som arbetstagaren till slut tvingas acceptera. Finns det ingen betalningsvilja till högre löner så finns det ingenting att förhandla om. Lika lite som regeringen bör intervenera i lönesättningen med sänka löner kan de inte heller höja löner. Löner sätts utefter vad marknaden kan klara av i relation till vad kunderna är beredda att betala.

Så enkelt är det. Skall vi klara av att inkludera de nyanlända på arbetsmarknaden inom rimlig tid, förslagsvis inom maximalt fem år efter ankomst, så kommer vi behöva förändra vår syn på en lågavlönad servicesektor.

Stefan Löfven kan nu, till slut, ha insett detta, det är sannolikt därför han öppnade kattluckan nu. Statsministern förbereder sig för att koppla bort vagnen som LO åker med på. Verkligheten, i form av marknad och begränsningarna som statens och kommunernas budgetar utgör, kommer snarare än vi anar göra sig påminda.