Iako u Vladi već počinju razgovori o rebalansu ovogodišnjeg proračuna, ministar financija poručuje da su državne financije pod kontrolom. Kako je ova godina za državu čak desetak milijardi kuna teža od 2013. u pogledu potreba financiranja, ministar Slavko Linić podsjetio je da je Vlada prodajom dolarskih obveznica još u studenome (1,75 milijardi USD) “riješila” prvih šest mjeseci ove godine. Objasnio je usput da je “stanje na tržištima kapitala u svijetu problematično zbog krize”. No, stanje na tržištima već je neko vrijeme, pa i trenutačno, problematično samo za zemlje s problematičnim ekonomskim pokazateljima i izgledima, a to je ovih dana zorno pokazao i primjer Slovačke.

Investitori hrle u Slovačku

Već su prošli tjedan slovački ministar financija Peter Kažimir i tamošnja agencija za upravljanje javnim dugom testirali apetite međunarodnih investitora i na kraju bez problema odradili zaduženje na rok od čak 15 godina za 1,5 milijardi eura, i to uz prinos investitorima od samo 3,65 posto. Potražnja u knjizi predbilježbi premašila je 4 milijarde eura i 170 investitora, a oko 80 posto izdanja prodano je europskim ulagateljima iz više od 20 zemalja, izvijestili su iz Erstea koji je bio savjetnik u toj operaciji. Naravno, i savjetnicima je lakši posao prodavati dug zemlje s kreditnim rejtingom investicijskog ranga “A”, kakav je slovački, negoli onih s nižim ili neinvesticijskog ranga u kakvom je Hrvatska već godinu dana. Slovačka, usto, već nekoliko godina bilježi rast BDP-a, a ove joj godine predviđaju ubrzanje na 1,7 do 2,1 posto. Lani je deficit smanjila sa 4,5 na 3 posto BDP-a, što je upola niža razina nego kod nas. Komfornija joj je situacija i u pogledu razine i dinamike javnog duga, što joj i u planiranoj privatizaciji (manjinskog udjela u glavnom telekom operateru) daje bolje pregovaračke pozicije.

Na financijskom tržištu te se pozicije jasno očituju u niskim premijama osiguranja od kreditnog rizika (CDS). Na petogodišnji dug Slovačke CDS iznosi samo 83 tzv. bazna boda, što znači da investitori traže samo 0,8 postotnih bodova veći prinos nego na usporedivi njemački dug. Premija rizika za Hrvatsku na taj rok trenutačno iznosi 3,24 postotna boda.

Bolja i Bugarska

Nažalost, prošle su nas godine i zemlje koje su imale sličnu ili lošiju percepciju investitora prestigle. Na mađarski petogodišnji dug CDS je na 236 bodova, na slovenski 221, rumunjski 183, bugarski 122. Skori ulazak u postupak za prekomjerni deficit (EDP) bit će ujedno i novi test odlučnosti i vjerodostojnosti Vlade koji će odraz imati i u tom barometru premija rizika.