© Георги Кожухаров

За младото поколение социалното се е уравновесило с егоистичното. Крайният индивидуализъм, типичен за прехода, е на заден план. Това показва изследване на българската младеж, направено от "Галъп интернешънъл" по поръчка на фондация "Фридрих Еберт".

"Ако се питаме кога новите социални медии ще победят традиционните, при младите това вече се е случило. Интернет е победил телевизията. Защото там може да се споделя. Въобще поколението е наистина все по-споделящо", отбеляза на пресконференция изпълнителният директор на "Галъп интернешъл" Първан Симеонов.

Това се дължи в голяма степен и на факта, че младите живеят във все по-мрежово общество.

Какво мислят младите за емиграцията четете тук.

Коментар на социолога Първан Симеонов четете тук.

Промените в ценностните нагласи като цяло са в положителна насока. За младите личната независимост продължава да бъде приоритет (80%), но като най-актуална ценност в съвременното българско общество определят "да изглеждаш добре" (85%). Да имат кариера (75%) и да са отговорни (72%) идват на трето и четвърто място.

© Галъп Интърнешънъл Петър-Емил Митев (вдясно)

Повечето от запитаните не приемат неприемането на подкупите и недобросъвестността. Заслужава да се подчертае, че отношението към данъците не е еднозначно, като те можело да се плащат "при възможност". Тоест става дума не за страха от криминално наказание, а за гражданско съзнание. Тъкмо в този контекст отговорите показват относително висока степен на гражданска лоялност.

Голям дял от анкетираните показват отрицателно отношение към хомосексуалността. За българската традиция практиките на ЛГБТ обществото са ненормални и неприемливи. Отхвърлянето на хомосексуалността (45%) е по-голямо в сравнение с използването на връзки за услуги или работа (33%).

Първан Симеонов (вдясно)

Налице е по-голям оптимизъм по отношение на бъдещето на страната. Младите обаче не са готови да навлязат в политиката. Отношението към активността в политиката и към участието в граждански инициативи е твърде скептично.

"Политическото отчуждение е нараснало, това се отнася също за участието в изборите и политическата кариера. Само 3-4% от младежите проявяват такъв интерес", казва анализаторът на проучването Петър-Емил Митев. Той поясни, че има риск да се влоши качеството на политическия елит, защото към такива длъжности се ориентират не най-добрите и подготвени младежи.