Jurnaliştii Ioana Lupea şi Dan Marinescu au dezbătut, alături de ministrul Şova, cele mai sensibile subiecte ale momentului: proiectul minier de la Roşia Montană, dar şi teme politice fierbinţi, precum pactul de coabitare dintre Victor Ponta şi Traian Băsescu sau relaţiile tensionate din interiorul USL.

Cele mai importante declaraţii ale ministrului:

Sunt patru exploatări de aur care funcţionează. Există la Certej o licenţă suspendată de Ministerul Mediului şi se judecă în instanţă, dar există în preajma localităţii Roşia Montană alte trei exploatări cu cianură.

M-a surprins refuzul unora dintre cei care se pronunţă împotriva proiectului de a avea un dialog raţional. Nu s-a venit cu propuneri concrete şi, din păcate, oameni chiar de prestigiu dintre cei care s-au pronunţat au făcut referire la situaţia proiectului dinaintea apariţiei acestei propuneri legi. Am spus şi eu că dacă cineva vrea să facă proiectul în forma actuală, şi eu votez împotrivă, pentru că nu există eliminarea poluării istorice, care este foarte gravă. Dacă ar vrea cineva să facă proiectul în condiţiile actuale, aş fi împotrivă.

Am spus să îndreptăm aceste lucruri şi am propus o reglementare legală în spatele căreia se află şase luni de muncă. Acum, comisia parlamentară va decide.

Contribuţia ministerului pe care îl conduc se concretizează în trei articole.

Contribuţia noastră efectivă se referă la trei articole care au legătură cu modul de funcţionare a societăţii Roşia Montană. In rest, este contribuţia celorlalte ministere, iar noi am fost gazda care a organizat întâlnirile specialiştilor.

A fost o întâlnire între cei de la Academia Română şi cei de la ANRM. Eu sunt avocat de profesie, mă puteam pronunţa cu privire la chestiuni concrete, dar nici eu nu m-am pronunţat, am adus experţi. Este foarte greu să te pronunţi în probleme de ecologie sau geologie, cât timp specialiştii au opinii diferite. Facultatea de Geologie şi ANRM au o opinie, IGR – după ce a avizat favorabil proiectul, Academia Română aveau altă opinie. Nu numai că toţi au aceeaşi specializare, dar toţi au aceleaşi rapoarte, merg pe teren şi văd acelaşi lucru. Dacă specialiştii nu reuşesc să se înţeleagă, normal că este greu pentru mine ca om politic.

Din studiul geologic rezultă că nu există elemente rare acolo. Cu toate acestea, noi am pus asta în lege, am dat interdicţie de exploatare a altor elemente, presupunând că sunt. Raportul pe care îl are ANRM se bazează pe mii de foraje. Statistic vorbind, raportul ANRM este cel mai complet care există în istoria geologică a României.

Tot ceea ce noi am reglementat în lege şi în Acord, numai în favoarea statului, mi s-a părut nedrept şi comic să spună cineva că s-a făcut lege pentru RMGC. Licenţa care le-a fost dată le permitea să exploateze în orice fel de condiţii, nu aveau nevoie de o lege. De lege şi de Acord a avut nevoie statul român.

Licenţa le expiră în 2019 şi, conform Art. 20 din Legea 85/2003 a minelor, pot prelungi această licenţă din cinci în cinci ani. Prevederile stabilesc clar că licenţa se prelungeşte cu cinci ani la simpla cererere a deţinătorului licenţei, formulată cu 60 de zile înainte de expirarea termenului. Dacă RMGC nu doreşte să plece din perimetrul minier, nu vor putea fi daţi afară.

Noi am impus cele mai dure condiţii de mediu din UE. Dacă statul român va dori singur să exploateze, trebuie să se ia în considerare că trebuie să elimine poluarea istorică şi să deschidă mina în aceleaşi condiţii în care impunem şi unui investitor privat – să investească 1,9 miliarde de dolari. Astea sunt condiţiile care se impun şi unui operator al statului român, şi unui investitor privat. Condiţiile de exploatare sunt aceleaşi.

Problema de mediu există deja de zeci de ani. Dacă nu se începe exploatarea, din informaţiile pe care le am, statul român nu deţine resursele financiare pentru a realiza exploatarea de la Roşia Montană. Să facem patrimoniu UNESCO? Poate exista această discuţie, dar există nişte condiţii şi ele ţin de păstrarea integrală a unui anume sit. Or, galeriile romane au fost distruse de exploatarea făcută în timpul comunismului. În proiectul de lege, sunt trei porţiuni de galerie romană care pot fi vizitate şi sunt emblematice. Se organizează un parc arheologic de peste 18 hectare. De asemenea, s-au angajat la nivelul celei mai dure legislaţii europene, ce se întâmplă în cazul în care se descoperă situri arheologice.

Mai mult, s-a spus că dacă preţul la uncia de aur ajunge la 1500 de dolari – în acest moment proiectul e conceput la 1200 de dolari – dacă se duce la 1500, investiţia în patrimoniul cultural creşte cu încă 50 de milioane de dolari. Ministrul Culturii dădea nişte date, potrivit cărora investiţia în patrimoniul cultural a RMGC depăşeşte investiţia statului în patrimoniu de la 1914 încoace.

Conflictul de interese este o infracţiune, conform Codului Penal. Nu există niciun conflict moral, pentru că nu a existat vreodată o negociere între mine şi RMGC. Este o discuţie absurdă. Din câte ştiu, am 30 de plângeri pe tema asta. Dacă exista cel mai mic conflict, mă retrăgeam. Când face cineva o asemenea informaţie spune că domnul Şova şi doamna Diculescu sunt infractori. Eu nu sunt infractor, lucrez ca ministru şi doar pentru interesele statului român.

Eu am întrebat cu umor la un moment dat: dintre toţi cei care spun să facem turism la Roşia Montană, intenţionează cineva să îşi facă un concediu acolo?

E chiar comic când cineva spune că s-a dat o lege pentru Roşia Montană.

RMGC nu are nevoie de o lege, licenţa de exploatare le permite să facă exploatare fără să aibă grijă de mediu. Li s-a dat aurul să îl ia şi să plece cu el în cârcă. Aşa e licenţa.

Transferul de licenţă de la Minvest la RMGC a fost cercetat de trei ori de DNA. Am spus la Comisia Roşia Montană că cedarea cu titlu gratuit a licenţei este o greşeală majoră din punct de vedere patrimonial. Dar nu a dat Minvest licenţa, s-a dat prin ordin de ministru. Minvest trebuia să aibă 80% în RMCG. Core-ul acestui proiect este licenţa. În acest moment, dacă e un simplu abuz în serviciu, e prescris deja. Dacă ne uităm la documente, oamenii au licenţă până în 2019 şi o pot prelungi câte cinci ani de o sută de ori.

Nu există niciun alineat care să fie în favoarea companiei. Autorităţile române nu au obligaţia de a da aviz, ci de a da un răspuns. Toate avizele sunt prevăzute în legile existente acum. Problema este că autorităţile române nu au răspuns.

Acesta este un proiect de interes deosebit, de interes naţional. Este un proiect de interes naţional deosebit. Nu l-am declarat noi, sunt două legi care îl declară aşa. Noi am reiterat doar. Dacă citiţi două articole din Legea minelor, 33 şi 34, veţi vedea cum se suspendă o licenţă de exploatare.

Eu trebuie să fac rapid exproprieri la Sebeş-Turda. Dacă mie mi-ar face acum exproprieri autorităţile locale amestecate cu Ministerul de Finanţe, le-aş face în cinci ani. Pentru că am dreptul să fac formalităţile la CNADNR,le fac eu cu agenţi privaţi. Acelaşi lucru e şi la Roşia Montană. Exproprierea se face de Guvern prin H.G. .

Despre proteste: Indiferent ce informaţii primim, nu pot spune dacă am primit pe această temă. Pot spune însă că, din punctul meu de vedere, cei care protestează faţă de Roşia Montană şi gazele de şist, am convingerea că mulţi sunt de bună-credinţă şi îşi exprimă îngrijorări justificate, dar în momentul în care au venit la Comisia Roşia Montană nu au fost deschişi să discute cu specialiştii.

Comisia Europeană spune că nu există probleme de mediu cu acest proiect. Eu sunt rezervat în a mă pronunţa, dar dacă cineva ar vrea să facă proiectul acum, aş vota cu două mâini împotrivă.

Institutul Geologic Român a avizat acest proiect în 2011. A venit domnul Marincea şi nu am înţeles în numele cui a vorbit. Ministerul Mediului, Facultatea de Geologie, Comisia Europeană spun că e OK. Academia Română şi domnul Marincea spun că nu e OK proiectul. E o contradicţie între specialişti. Nu îmi poate cere mie cineva să spun că e OK sau nu. Dacă nu ai încredere în instituţiile statului, e o problemă. Dacă nu aveţi încredere în general în instituţiile statului român, nu înţeleg cum puteţi ieşi în stradă.

Reprezentanţii uneia dintre cele mai mari companii de exploatare a aurului au ajuns la închisoare pentru că au corupt în Africa. Toate companiile miniere care fac exploatări în Europa sunt puternice, dar sunt supuse unui regim drastic de respectare a mediului.

Noi avem trei exploatări aurifere care merg. Nu s-a pus problema corupţiei. Avem exploatări de cărbune. Avem cele mai mari bogăţii minere raportat la suprafaţă. Eu tot încercând să aduc argumente pentru un discurs al normalităţii, s-a zis că sunt avocatul RMGC. Nu sunt. Noi am propus o lege la care putem sta verticali oricând. Sunt şase luni de muncă în spate.

Între specialiştii tuturor autorităţilor şi cei ai RMGC, care are licenţa de exploatare, au fost discuţii, nu negocieri, în care compania şi-a expus punctul de vedere, atât. Ernst&Young a dat consultanţă aici, o companie de infractori, evident.

DNA va spune: ce au făcut Şova, Plumb şi Daniel Barbu este în interesul statului român.

Nu s-au consultat miniştrii după culoarea politică. Domnul Barbu e de la PNL, din câte ştiu, iar în Guvern, nu am auzit nicio voce a unui ministru liberal să fi spus că are rezerve sau un amendament.Cu domnul Antonescu nu am discutat niciodată despre proiect, dar înţeleg că e o poziţie politică. Proiectul nu putea fi însă asumat de Guvern. Nu toate chestiunile de acolo se pot trece prin decizie administrativă.

Despre tensiunile din USL pe tema Roşia Montană: Este foarte mare păcat că nu ne rezumăm cu toţii să ne spunem nemulţumirile în interior. Aşa este normal. Nu am să spun niciodată dacă am o nemulţumire. Dacă am, o spun în cadrul USL. M-aş bucura ca toată lumea să procedeze la fel, pentru că se creează impresia că există neînţelegeri mai mari decât sunt în realitate. Eu nu am participat şi nu voi participa niciodată la un asemenea dialog.

Mesajul pe care l-am transmis a fost de libertate pentru toţi parlamentarii.

{C} {C}

Despre o posibilă demisie a ministrului Muncii: Din câte ştiu, opţiunea este să nu se descentralizeze ANOFM. Nu am fost la şedinţa de vineri, dar opţiunea guvernamentală este să nu se descentralizeze ANOFM. Nu cred că se pune problema. Nu ştiu când a făcut declaraţia, o aud pentru prima oară. Nu ştiu cu cine a mai avut discuţii, dar opţiunea este să nu descentralizăm ANOFM, deci nu ştiu la ce se referă doamna Câmpeanu.

Descentralizarea s-a discutat cu toţii primarii, preşedinţii de CJ, au fost multe negocieri şi mai degrabă tehnice. S-a luat modelul de descentralizare făcut în alte ţări europene şi e normal să apropii administraţia de cetăţean şi odată cu descentralizarea să se producă o mutare a finanţelor.

Despre migraţia politică: Mă bucur dacă parlamentarii de la PPDD au venit spre PSD. Oricum, PPDD nu era o formaţiune care să le spună clar alegătorilor ce doreşte. Cei care au venit au spus că nu se mai regăseau acolo. Din ce am urmărit, PPDD era un partid de stânga ca propagare de idei, semăna cu un partid de stânga, deci cred că se pot regăsi în PSD.

Din câte ştiu, au existat parlamentari de la PSD care pe anumite chestiuni au votat cu PNL. Nu se votează politic, fiecare votează cum doreşte, deci nu s-a votat pe partide, în niciun caz. Am văzut mult discutat acest lucru, ideea majorităţii. Eu cred în USL, sper să se menţină.

Normal că există nemulţumiri. În teritoriu, în general, se mai ciondănesc. E normal să se certe. La nivel naţional, cred că sunt doar şase judeţe care nu aparţin USL. Deci este uriaş, e normal să existe neînţelegeri şi sunt doar câteva puncte care sunt istorice deja.

Despre revendicările protestatarilor: Stânga nu înseamnă comunism, nu are nimic împotriva marilor companii, din contră. Stânga modernă nu are legătură cu asta. Ecologia, de asemenea, este o îngrijorare generală şi cred că sunt mai ecologist decât mulţi din cei care manifestează pentru ecologie, numai că ecologia nu exclude industria.

La Comisia Roşia Montană, au fost întrebaţi toţi miniştrii care sunt măsurile de dezvoltare durabilă. Asta înseamnă că după cei 20 de ani de exploatare se fac păşuni, recuperează mediul, mă rog.

Prin acest proiect se dorea eliminarea poluării la Roşia Montană. Poluarea istorică este dinainte de 1989, deci peisajele acelea selenare şi apele roşii sunt din cauza exploatării făcute în timpul comunismului. Noi venim şi spunem că nu pot scoate aurul decât dacă elimină poluarea istorică.

Acum, din cele trei exploatări, se scoate mai mult aur decât s-ar scoate la Roşia Montană. Azi, noi scoatem patru tone de aur fin pe an. Sunt tot companii străine, dar se pare că acelea sunt bune. La Certej li s-a suspendat licenţa pentru o problemă de mediu, că nu ar fi respectat un indicator din cerinţele respective, dar au exploatat ani de zile înainte. Avizul de mediu e dat undeva în 2005-2006.

Despre pactul de coabitare: Nu cred că va denunţa pactul. Realitatea e invers decât cum o prezintă domnul Băsescu. El a folosit pactul pentru a explica celor care l-au sprijinit două lucruri care nu pot fi explicate. Nu poţi explica, după ce minţi prin vocea Monicăi Macovei că ai 1,5 milioane furate că aceiaşi oameni din vară iau 70% în toamnă. Din punct de vedere democratic, oamenii care l-au apărat au fost de bună-credinţă, dar i-a minţit.

Suspendarea preşedintelui ca instituţie mai există într-o singură ţară din Europa şi se face tot de către Parlament. Ar fi o experienţă nouă ca suspendarea să o facă o instanţă judecătorească, dar Domnia Sa chiar a încălcat Constituţia şi în avizul pe care l-a dat CCR înainte de suspendare, a explicat că domnul Băsescu a încălcat Constituţia de patru ori, deci nu era o problemă de instanţă.

Marca politică a lui Băsescu e încălcarea Constituţiei. Pactul de coabitare nu-l va rezilia, nu-l va denunţa pentru că atunci nu mai trebuie să explicăm că cel care face scandalul e dânsul, se va vedea foarte clar. Încearcă să-şi dea o importanţă pe care nu o are. Noi nu avem intenţia să rupem pactul, pentru că din nefericire României i-a fost dat să trăiască cu un preşedinte căruia nu-i este suficientă Constituţia, ai nevoie şi de un pact în care se angajează că o respectă.

Despre Nabucco: Decizia de a se face proiectul este o decizie care nu are legătură cu România, din nefericire. La proiect se renunţase oricum, concernul azero-turc preluase o parte din Nabucco. A căzut proiectul iniţial, a rămas doar Nabucco Vest şi au zis că ori trec prin Austria, ceea ce însemna să tranziteze România, fie TAP, ceea ce însemna să tranziteze nordul Italiei. Este o decizie comercială a unei companii.

Avem 21 de miliarde de euro fonduri de coeziune la o populaţie de 21 de milioane. Asta înseamnă 1000 de euro pe cap de locuitor. Toate ţările din jurul nostru au între 1800 şi 2000 de euro. Asta a făcut domnul Băsescu la negocierea alocării financiare, a luat jumătate din cât au luat restul ţărilor pe cap de locuitor. Discutăm pe cap de locuitor, concret.

În ipoteza în care se va face acest proiect, premierul a spus deja că toţi banii se folosesc în investiţii.

Trebuie găsită o formulă să îi putem identifica în cadrul bugetului. Minvest Roşia Montană va trece la Ministerul de Finanţe.

Banii de la Roşia Montană vrem să îi putem identifica în buget, să îi băgăm într-o autostradă, o şcoală sau un spital. Funcţionează principiul neafectării bugetare şi înţeleg că e interzis să constitui asemenea fonduri speciale. Nu e o chestiune de actualitate. Sunt sceptic că se va vota acest proiect, dar dacă se va vota, exploatarea propriu-zisă nu începe mai devreme de trei ani. În aceşti trei ani trebuie îndeplinite condiţiile, deci dacă ar trece legea la începutul lui 2014, exploatarea nu începe mai devreme de 2017.

Am constatat un refuz al celorlalţi de a discuta pe această propunere. Noi am creat proiectul timp de şase luni. După ce s-a conceput, l-am pus pe site. Regula cu 30 de zile o laşi în momentul în care trebuie să publici în M.O.

Beneficiile unui proiect înseamnă şi impozite. Dacă scad impozitele, înseamnă că îi cresc beneficiile. Deontologii nu s-au gândit. Noi, infractorii, ne-am gândit, dar nu a venit cineva să spună punctual, s-au rezumat să spună dacă a fost maică-sa lui Şova avocat la RMGC.Îmi pare rău, pentru că s-a muncit nopţi întregi.

Guvernul nu va pune în aplicare nimic, pentru că problemele societăţii româneşti trebuie dezbătute la nivel parlamentar şi public.

Societatea civilă poate fi convinsă că nu vom face ceva împotriva societăţii şi nici nu va trece peste Parlament. Eu am devenit şi ţinta cererilor de demisie. Mai mult, ce să fac? Dacă lumea este împotrivă, foarte bine!

Articolul 1 din lege dă mandat către ANRM pentru modificarea licenţei. Vorbim şi de redevenţă. Lumea spune că 6% e puţin, dar în licenţă era de 2%. Trebuie analizată participaţia împreună cu redevenţa. Dau o medie. Redevenţa plus participaţia este mult peste media care există în lume.

Nimeni nu a venit în mod concret, obiectiv, să spună că proiectul poate fi îmbunătăţit la articolele 3, 6 şi 10. Nu am auzit decât că vreau să otrăvesc oamenii, că sunt avocatul RMGC. Asta e probabil consecinţa când intri în coliziune cu o maşină de propagandă mai puternică decât o poate evalua cineva la prima vedere.

Având în răspundere investiţiile străine, Dan Şova este unul dintre promotorii şi susţinătorii proiectului minier de la Roşia Montană, proiect care a declanşat o serie de proteste de stradă în mai multe oraşe din ţară.



Atacat atât de ONG-uri, de opoziţia politică, în frunte cu preşedintele Traian Băsescu, dar şi de liberali, colegii de coaliţie ai PSD, proiectul se află acum în dezbaterea Parlamentului. A fost constituită chiar şi o comisie parlamentară specială care să formuleze un punct de vedere.

După audieri care s-au întins pe mai multe săptămâni, membrii comisiei au tras o concluzie care desfiinţează practic proiectul de lege întocmit de ministrul Şova şi colegii săi din guvern.