Mali tim izdržljivih djelatnika Jutarnjeg lista sudjelovao je u istraživanju utjecaja raznih alkoholnih pića na razinu alkohola u krvi. Zanimalo nas je koliko se alkoholnih pića može popiti do granice od 0,5 promila alkohola u krvi? Neki su “pali” već na drugoj čaši, a drugi su pokazali neviđenu izdržljivost koju su teško objasnili i stručnjaci.

Već na drugoj čaši zbijale su se šale i jezici su se počeli plesti, a na trećoj su svi umirali od smijeha, poneki su štucali, a svi su bili raspoloženi za kreveljenje ispred kamere. U foto finišu zabava je bila u punom jeku. Šale nisu nikad bile smješnije, svi su se zavoljeli najviše na svijetu, a mnogi su bili uvjereni da bi i zrakoplovom mogli upravljati kao od šale.

Pili smo osam vrsta pića: pivo, crno vino, viski, pelinkovac, džin tonik, bevandu s bijelim vinom, bambus i koktel Long island. Od navedenih pića najmanji postotak alkohola imalo je pivo, pšenično, sa 5,1 posto alkohola. Najjača je bila votka, jedan od brojnih sastojaka koktela Long island, koja ima čak 40 posto alkohola. Osim votke, u Long island od alkoholnih pića još ide bijeli rum (37,5 posto), tekila (38 posto) i džin (37,5 posto) te manja količina kole, soka od limuna i leda. Naša Jasmina, koja je hrabro odabrala koktel, nadajući se ljetnom osvježenju, zapravo je dobila najžešću kombinaciju, a već nakon trećeg koktela u kalibrirani uređaj za mjerenje razine alkohola u krvi, koji nam je za potrebe istraživanja ustupila tvrtka Dräger, napuhala je 0,65 promila.

Što je sa žesticom?

Kolega Borna testirao je pivo, a popio ih je tri dok nije prešao 0,5 promila, a ujedno drži rekord kao sudionik istraživanja koji je popio najveću količinu alkohola. Standardne rezultate istraživanja drže Boris i Hrvoje, dok Lana malo iskače. Boris je pio bijelu bevandu sa 12-postotnim bijelim vinom, a nakon četiri je napuhao 0,55 promila. Hrvoje je pio bambus i ispao je već nakon četvrte runde, kada je dreger pokazao 0,58 promila. Lana se dugo držala, do petog džin tonika, a potom je napuhala 0,58 promila.

Prva je iz pokusa ispala Sandra koja je već nakon dvije čaše crnog vina sa 12,5 posto alkohola napuhala 0,56 promila. Za razliku od nje, zabava je mnogo dulje trajala za naše rekordere koji su se ustrajno borili do zadnjeg promila - Petra i Mare.

Oboje su dospjeli do šeste runde. Petar je pio viski normativa 0,3 dl, a Mare je, u istom normativu, pila pelinkovac. Petar je naš 25-godišnji sportski novinar, a redovito trenira boks i nogomet. Mare ima 36 godina, majka je dvoje djece, redovito ide na jogu te pazi na prehranu. Petar je tek nakon šestog viskija napuhao 0,71 promila, a Mare nakon šestog pelinkovca jedva 0,51 promila. Svi smo ostali u čudu zbog zavidnog kapaciteta naših kolega i nismo znali kako to objasniti.

- Sve ovisi o toleranciji na alkohol, o jetrenim enzimima, o kapacitetu želučane sluznice, o hrani i količini tekućine u organizmu, ali i o spolu jer žene imaju manje vode u organizmu od muškaraca, a više masti. Alkohol se brže otapa u vodi pa zato muškarci nerijetko mogu popiti više, ali se žene brže opiju - objašnjava psihijatar Davor Bodor.

Više faktora

Psihijatar alkohola Darko Breitenfeld kaže da to možemo objasniti specifičnostima naših ispitanika te da to ne znači da će na svakoga imati isti učinak.

- Za većinu vrijedi pravilo da je 0,5 dl žestokog, pola litre piva ili 2 dl vina dovoljno za 0,5 promila alkohola u krvi - objašnjava Breitenfeld.

Kad se sve zbroji, osam “pokusnih kunića” popilo je 33 alkoholna pića s ukupno 34,4 dl alkohola kako bi svaki od njih prešao 0,5 promila na alkotesteru, a za to je bilo potrebno ukupno 550 kuna.

Ljudi do 40. lakše podnose alkohol Psihijatar alkohola Darko Breitenfeld kaže da su najosjetljivije mlade i neiskusne osobe, ali i oni stariji. - Ljudi do 40 su snažni, a nakon toga im propada organizam, posebno jetra, a alkohol na njih snažnije utječe, pa postaju preosjetljivi – objašnjava. Kaže da su najčešći pivski alkoholičari jer je pivo lagano, industrijsko i jeftino piće. - Jetra metabolizira do 90 posto alkohola u krvi, dio se razgrađuje kroz žuč, a pet posto kroz mokraću i pet posto kroz dah koji detektira dreger – ističe psihijatar Davor Bodor i dodaje da je upravo zbog tog procesa teško prevariti dreger.