Nyheter Om inget görs riskerar vatten- och avloppsnäten vara lika slitna som den svenska järnvägen. Den ­varningen ­utfärdar Svenskt vattens vd.

Undersökningen som det oftast refereras till när behovet av nya rör och moderniserade reningsverk ska beskrivas har tagits fram av Svenskt vatten. Det är en branschorganisation för vatten- och avloppsbolag.

Den visar att investeringstakten behöver öka från dagens 12 miljarder till 20 miljarder årligen. Avgifterna skulle behöva fördubblas i dagens penningvärde de kommande 20 åren, i genomsnitt i landet. Både för att säkra ett bra dricksvatten och rena sjöar och hav.

I en del kommuner kan det handla om mycket större ökningar. Dels varierar investeringsbehoven. Dessutom har en del kommuner i dag i det närmaste helt avskrivna anläggningar.

Pär Dalhielm, vd för Svenskt vatten, varnar för att vatten- och avloppsnäten kan stå inför en liknande situation som det svenska järnvägsnätet om inte renoveringstakten snabbas upp nu.

– Vi riskerar att stå med ett vatten- och avloppsnät som inte fungerar tillfredsställande, säger Pär Dalhielm.

Sveriges kommuner och landsting representerar kommunerna, som bär ansvar för vatten och avlopp. Experten Michael Öhlund poängterar också de lokala skillnaderna i hur underhållsbehovet ska tacklas. Helt beroende på hur stort underhållbehovet är och åt vilket håll befolkningskurvan går. I Stockholm finns resurserna att bygga ett nytt reningsverk. På andra håll i landet är förutsättningarna betydligt kärvare. Exempelvis för mindre kommuner med sviktande befolkningsunderlag.

– Vi måste ringa in kommuner där det finns stora underhållsbehov. Taxorna kommer att behöva höjas, men hur mycket är rimligt? Blir det flera tusen procent kanske vi måste diskutera andra lösningar. Exempelvis förmånliga lån eller samverkan mellan kommuner, säger Michael Öhlund.

Höjda taxor för vatten och avlopp är inget nytt för Erik Elmgren, förhandlingschef på Hyresgästföreningens riksförbund, som varit inblandad i de årliga hyresförhandlingarna i åtta år. Tillsammans med underhållsbehov av fastigheterna är det vanligaste anledningen till höga hyreskrav. Föreningen försöker hålla tillbaka så att allt dyrare droppar inte spiller över på hyresgästerna.

– Det är viktigt att vi ställer krav på effektivisering och rationalisering hos bostadsbolagen, säger Erik Elmgren.

Hyresgästföreningen försöker få kommunpolitikerna att förstå vilka effekter det får att kraftigt höja taxorna från ett år till ett annat.

Även om föreningen lyckas i sitt påverkansarbete så räknar Erik Elmgren med att vatten- och avloppstaxorna kommer att driva upp hyrorna, speciellt nu när räntorna tycks vara på väg uppåt och det inte längre är ett argument att hålla tillbaka hyresutvecklingen.

Alla tycks helt enkelt vara överens. Vatten- och avloppskostnaderna ­måste öka. Frågan är bara hur mycket. Och hur mycket hyrorna behöver höjas.

Här är vattnet dyrast:

Kommun Kostnad per typlägenhet/år2018 1 Ockelbo 8 227 2 Strömstad 7 888 3 Tjörn 7 713 4 Norrtälje 7 672 5 Vaxholm 7 237 6 Nordanstig 7 233 7 Årjäng 6 990 8 Flen 6 947 9 Tanum 6 820 10 Österåker 6 714 11 Torsås 6 626 12 Högsby 6 612 13 Munkedal 6 598 14 Bollebygd 6 576 15 Norberg 6 528 16 Sollefteå 6 504 17 Bromölla 6 453 18 Lekeberg 6 434 19 Skinnskatteberg 6 412 20 Malung-Sälen 6 393 21 Lysekil 6 365 22 Kramfors 6 356 23 Vansbro 6 294 24 Kil 6 293 25 Lessebo 6 285 26 Älvdalen 6 263 27 Berg 6 261 28 Hammarö 6 259 29 Norsjö 6 231 30 Torsby 6 213 31 Hofors 6 170 32 Färgelanda 6 153 33 Mörbylånga 6 125 34 Öckerö 6 104 35 Gotland 6 103 36 Dorotea 6 084 37 Storfors 6 080 38 Östra Göinge 6 080 39 Orsa 6 061 40 Bengtsfors 6 026 41 Borgholm 6 003 42 Nynäshamn 6 001 43 Vingåker 5 931 44 Karlskrona 5 927 45 Östhammar 5 926 46 Sandviken 5 925 47 Strömsund 5 912 48 Värmdö 5 868 49 Håbo 5 864 50 Bjuv 5 857

Här är vattnet billigast:

Kommun 2018 1 Solna 1 644 2 Stockholm 1 888 3 Huddinge 1 888 4 Västerås 2 115 5 Lidingö 2 122 6 Danderyd 2 342 7 Örebro 2 383 8 Botkyrka 2 501 9 Halmstad 2 562 10 Avesta 2 671 11 Helsingborg 2 704 12 Sigtuna 2 715 13 Tibro 2 721 14 Malmö 2 722 15 Östersund 2 743 16 Motala 2 763 17 Karlshamn 2 816 18 Kristianstad 2 876 19 Övertorneå 2 879 20 Gävle 2 936 21 Lund 2 968 22 Linköping 2 970 23 Sundbyberg 2 975 24 Lidköping 2 981 25 Uppsala 2 992 26 Täby 3 020 27 Mullsjö 3 038 28 Göteborg 3 044 29 Surahammar 3 052 30 Borlänge 3 054 31 Sala 3 064 32 Götene 3 065 33 Sollentuna 3 068 34 Mora 3 101 35 Järfälla 3 118 36 Upplands Väsby 3 119 37 Södertälje 3 131 38 Burlöv 3 203 39 Höganäs 3 212 40 Karlskoga 3 213 41 Mjölby 3 218 42 Gnosjö 3 233 43 Eskilstuna 3 256 44 Staffanstorp 3 274 45 Klippan 3 286 46 Vänersborg 3 291 47 Vadstena 3 299 48 Ängelholm 3 308 49 Kävlinge 3 320 50 Vännäs 3 326

Källa: Nils Holgerssonrapporten