Danmarks involvering i krige og voldelige konflikter har tilsyneladende ikke lige så stor betydning for udviklingen af voldelige intentioner blandt danske muslimer som opfattelsen af diskrimination og af ikke at være velkommen som muslim i det danske samfund.

Det viser en ny ph.d.-afhandling fra den danske terrorforsker Milan Obaidi, postdoc på universitetet i Uppsala.

I spørgeskemaer til henholdsvis 226, 257 og 242 danske muslimer har han i tre undersøgelser spurgt til radikale holdninger. Han har både spurgt muslimer, som er født og opvokset i Danmark, og muslimer, som er kommet til Danmark senere i deres liv.

Logisk set skulle man måske tro, at flygtninge fra Afghanistan og Irak, der har oplevet militærinvasioner i 2001 og 2003 på egen krop, skulle være mest vrede på Vesten.

Men muslimer, som boede i Danmark på det tidspunkt, hvor Afghanistan og Irak blev invaderet, føler sig som gennemsnit mere muslimske, føler mere uretfærdighed og sympatiserer mere med tanken om at benytte vold for at forsvare islam end dem, der selv oplevede invasionen i Afghanistan og Irak.

Læs også: En af os?

»Muslimer, der er født og vokset op i Danmark, scorer højere på alle variabler. De identificerer sig mere med islam og muslimer, de oplever Vestens interventioner som mere uretfærdige, de er mere vrede, og de scorer også højere på voldelige intentioner. Det er paradoksalt og overraskende,« siger Milan Obaidi og tilføjer: »En del af dem vil have svært ved at svare på, hvor Afghanistan ligger.«

Hans eget svar lyder:

»Vores indledende undersøgelse peger på, at de føler, de oplever ting her i Danmark, der påvirker deres syn på verden.«

Det drejer sig om følelsen af at være låst fast i en underprivilegeret social situation eller det at opleve diskrimination.

CERTA Intelligence & Security har for nylig lavet en gennemgang af den danske forskning på området for Trygfonden, som kalder Obaidis fund »interessant«.

»Vores undersøgelse viser, at radikalisering og voldsparathed ofte handler om, at unge født og opvokset i Danmark føler sig dårligt behandlet og marginaliserede. Det har betydning for, hvor vi skal lægge vores fokus i den forebyggende indsats mod radikalisering og ekstremisme. Vi skal have fat i lokalsamfundene, hvor de unge har deres dagligdag,« siger senioranalytiker Birgitte Søgaard Lauta.

Læs også: ’Nutidens terrorister er ’lost in translation’