Billig mælk i køledisken har traditionelt været noget, der lokkede kunder ind i butikken. Supermarkederne har kørt benhård priskonkurrence om de hvide dråber, hvilket har været stærkt medvirkende til, at prisen i dag ligger på samme niveau som for 30 år siden.

Men noget tyder på, at et godt tilbud også kan blive for godt. Den seneste uge har nogle forbrugere ændret holdning, efter en ny rapport viste, at blot hver syvende mælkeproducent tjener penge. Det fik butikskæden Rema 1000 til at hæve mælkeprisen med 50 øre.

Derimod valgte Coops discountkæde, Fakta, at gå den anden vej og sænke prisen på en liter mælk under parolen: ”Man skåler, når der er noget at fejre”. Men en del kunder på supermarkedets Facebookside mener ikke, der er noget at fejre.

https://www.facebook.com/fakta/posts/1648244108755350:0

Vil boykotte Fakta

En lang række potentielle Fakta-kunder er røget til tasterne for at kommentere opslaget, der er fra onsdag i sidste uge. Samme dag, hvor økonomien i de trænge mælkelandbrug, kom offentligheden for øre.

- Jeg synes ikke, I skal være stolte af at sænke prisen på mælk. Hvorfor kan vi ikke bare betale det, som det virkelig burde koste, og så have en god fornemmelse, skriver en bruger som kommentar.

Læs også : Supermarked hjælper trængte landmænd: Hæver mælkeprisen

Og en anden fortsætter:

- Der er da ikke noget skåle for. hvad med alle landbrug, der må lukke?

Flere af forbrugerne skriver, at de nu vil boykotte Fakta, mens andre opfordrer kæden til at hæve prisen igen.

- Jeg tror, at vi forbrugere gerne betaler lidt mere, når vi kender baggrunden, og den er sober.

Coop-direktør: Aldrig set tidligere

Andre brugere tager derimod Fakta i forsvar og siger, at det må være op til den enkelte kunde at vælge de dyrere produkter for at hjælpe landmændene.

I Coop har de ikke tidligere oplevet, at et tilbud ligefrem gør kunderne utilfredse, som det nu er sket i den her sag, siger Food-direktør Jens Visholm.

- Vi har ikke oplevet tidligere, at det er den slags reaktioner, der kommer. Men det er tydeligt, at det er en sag, der optager mange.

Læs også : Kunder vil redde mælkebønder

Han afviser samtidig at følge efter Rema 1000-modellen ved at sætte prisen på mælk op og give indtægten for prisstigningen direkte til mælkebønderne.

- Når priserne på vores råvarer falder, giver vi den prisreduktion videre til vores kunder. Vi frygter at ende i rollen som en slags Robin Hood, som tager penge fra kunderne. Altså ikke giver dem noget valg, men lægger en skat på et bestemt produkt og fordeler dem til en speciel erhvervsgruppe, som vi har særligt sympati for.

Lad pengepungen tale

Jens Visholm opfordrer i stedet kunderne til at agere politisk og lade pengepungen styre, når de står ved køledisken.

- Det er mere reelt på lang sigt, at det er kunderne, der vælger med deres indkøbsvogn, hvilket produkt, de vil støtte, siger han.

Men har I som kæde ikke også et selvstændig ansvar?

- Jo. Vi har masser af produkter på hylderne, som man kan købe med det udgangspunkt. Hvis man fx – når det handler om mælk – vælger at købe økologisk mælk, gårdmælk eller lokalt produceret mæk, så vil man også støtte den type produkter.

Læs også : Rema 1000 alene om stigning af mælkepriser