Næsten alle danske mænd får på et tidspunkt i deres liv smidt en IQ-test foran sig.

For de fleste sker det, når de i 18-årsalderen bliver indkaldt til session - eller ‘Forsvarets Dag’, som det hedder i dag.

Resultaterne af testen bruger forsvaret til at vurdere, hvor de kan få mest ud af deres rekrutter.

Nogle bliver elektrikere, andre mekanikere, og de, der klarer sig rigtig godt i testen, kan blive piloter, forklarer Thomas Teasdale, der er forsker ved Københavns Universitet, og som i en menneskealder har forsket i IQ-tests og intelligens her i Danmark.

Men siger sådan en test overhovedet noget om, hvem der egner sig bedst til at flyve et fly og hvem, der bliver dygtigst til at reparere en lastbil?

Ifølge Thomas Teasdale er svaret “ja”, for testen kan afsløre noget generelt om din intelligens.

- Testen kan fortælle noget om, hvor kvik en ung mand er. Der er ingen tvivl om, at hvis man skal lære en ung mand med at være flypilot, vil det gå langt bedre, hvis han har klaret sig godt i testen. Vi ved fra talrige studier, at der en stærk sammenhæng mellem resultatet i sådan en test og evnen til at lære, siger han.

Historien om intelligenstesten Det var den franske psykolog Alfred Binet, der i starten af 1900-tallet opfandt den første intelligenstest. Han var blevet hyret af den franske stat til at udvikle en måde at identificere, hvilke elever der havde brug for særlig hjælp i skolen. Han kom frem til den såkaldte Binet-Simon-test ved at stille eleverne en række opgaver, som de ikke lærte i skolen. Ved at sammenligne elevernes resultater fik han et gennemsnit, som alle blev målt op imod. Binet troede dog ikke på, at hans test kunne fortælle hele historien om en persons intelligens. Det gjorde englænderen Charles Spearman derimod. Han opdagede, at selvom du bad folk tage en række forskellige intelligenstests, så ville dem, der scorede højt i én også klare sig godt i alle de andre. Derfor mente han, at man kunne udregne en “generel intelligens” eller “g”, som han kaldte det. Intelligenstests blev siden et værktøj, som man bruger en række steder. Det danske forsvar tog eksempelvis i 1950’erne deres egen intelligenstest i brug - den såkaldte Børge Priens Prøve (BPP). En prøve, som alle 18-årige danske mænd stadig udsættes for i dag.

Din IQ kan forudsige din succes

Faktisk viser forskningen, at IQ-tests kan være rigtige gode til at forudsige, hvordan du vil klare dig her i livet. Det forklarer Anna Vedel, der er postdoc på Aarhus Universitet og forsker i, hvordan personlighedstræk og intelligens spiller ind på eksempelvis akademisk succes.

- Din IQ-score fortæller noget om, hvor godt du kommer til at klare dig i skolen, hvor sundt du lever, og hvor gammel du bliver, siger hun og fortsætter:

- De fleste, der arbejder med intelligens, vil sige, at en IQ-test helt klart har en værdi. Det er empirisk velunderbygget, at den her generelle intelligens betyder noget for, hvordan vi klarer os i livet.

Hun understreger dog, at du ikke skal klikke dig ind på nettet og tage en hvilken som helst test.

- Du kan ikke bare tage en enkelt test på nettet og tro, at du så ved, hvor din IQ ligger. Det kræver, at du tager en række kvalitetstests, der har ordentlige datagrundlag bag sig - og så skal du tage gennemsnittet. Det giver dig sådan nogenlunde en idé om, hvor du ligger, siger hun.

Derfor kan IQ sige noget generelt

Gennem mere end hundrede år er der blevet forsket i at teste den menneskelige intelligens. De oprindelige IQ-tests er blevet videreudviklet, og nye er kommet til. Forskerne har endda prøvet at teste andre former for “intelligenser” såsom social- og emotionel intelligens.

Alle IQ-tests bliver dog ved med stort set at give det samme billede, fortæller Thomas Teasdale.

- Beder vi én person tage en række forskellige tests giver det samme billede. Klarer han sig godt i én test, klarer han sig godt i dem alle, siger han.

Hver IQ-test indeholder typisk en række delprøver. Og også ved de her delprøver, kan man se den her sammenhæng.

- Den mest anvendte IQ-test i verden, Wechsler Adult Intelligence Scale, har 15 delprøver, der tester en lang række forskellige ting heriblandt matematisk, sproglig og rummelig intelligens. Og selvom delprøverne er ret forskellige, så er det sjældent, at en person klarer sig elendigt i én delprøve og fantastisk i en anden. Klarer du dig godt, er det over hele linjen, siger han.

IQ-tests kan være misvisende

På trods af at IQ-testen gang på gang har vist, at den definerer en eller anden form for “generel intelligens”, så har den også sine mangler, forklarer Thomas Teasdale.

- Den sproglige del af en IQ-test vil typisk teste dit ordforråd. Og dit ordforråd er kulturelt betinget. Vokser du op i middel- eller overklassen, lærer du nogle helt andre ord, end hvis dine forældre er ufaglærte, siger han.

Stort set alle IQ-tests er lavet af hvide mænd fra middelklassen, og de er testet af på hvide mænd. Og det kan give en skævvridning af resultaterne, vurderer han.

- Tag nu ordet “gymkhana”. Det kommer fra ridesport og betyder en begivenhed, hvor man dyster i en række forskellige discipliner til hest. Hvis du kommer fra en velhavende baggrund, er der større sandsynlighed for, at du er kommet på en rideskole og er stødt på ordet, siger han.

Det har ført til, at man i Californien i 1970’erne forbød skoler at bruge IQ-tests på sorte elever. Det kom efter en sort dreng ved en fejl blev sendt til specialundervisning med en meget lav IQ, men senere viste sig at have en helt normal intelligens, det fortæller podcasten Radiolab.

IQ-testens mørke fortid Selvom IQ-testen oprindeligt blev udviklet til at identificere hvilke franske skolebørn, der havde brug for ekstra undervisning, er den blevet misbrugt til en række forfærdelige ting. I Danmark i 1930’erne var de fleste overbeviste om, at folk med lavere intelligens kunne være til fare for samfundet. Man ville ikke have, at deres “dårlige gener” skulle blandes med og forurene resten af samfundets. Overlægen Christian Keller fik oprettet en række anstalter, hvor man blandt andre sendte folk med lav IQ hen. Havde du en IQ på under 75, kunne du på de her anstalter risikere at blive tvangssteriliseret. Og du måtte heller ikke forlade stedet. Sådan er det heldigvis ikke i dag i Danmark. Kilde: danskkulturarv.dk

Træning kan skævvride IQ-test

Ikke nok med at forskellige kulturelle baggrunde kan give et misvisende billede af testpersonernes intelligens, så kan træning faktisk også flytte på din IQ-score, det forklarer Thomas Teasdale.

- Den prøve, som studerende skal bestå for at komme ind på universiteterne i USA, er en form for intelligenstest. SAT hedder den, og der findes en hel industri, som sælger bøger, der kan hjælpe dig med at træne op til prøven. Og træner du, kan du helt sikkert rykke din intelligens nogle point, men spørgsmålet er hvor meget. Der må være en grænse, siger han.

Men Anna Vedel er ikke så sikker på, at man kan rykke på sin IQ gennem træning.

- Du kan godt få en højere score ved at tage den samme test igen og igen, men tager du en ny test, du aldrig har prøvet før, er du ikke bedre stillet. Det er notorisk svært at træne dine kognitive evner, siger hun.

Det er særlig én del af din intelligens, du kan have svært ved at rykke. Nemlig den såkaldt flydende intelligens, forklarer hun.

Flydende versus krystalliseret intelligens

Forskerne skelner helt overordnet mellem to typer af intelligens. Den flydende intelligens, som hjælper os med at løse logisk-matematiske problemer, og den krystalliserede intelligens, hvor vores ordforråd, almene viden og sproglige kunnen hører hjemme.

Når forskerne snakker om, at vi kan træne vores intelligens, henviser de derfor udelukkende til den krystalliserede intelligens, for den flydende kan nemlig være sværere at forbedre, forklarer Trine Flensborg-Madsen.

- Den krystalliserede intelligens kan man øve sig på. Man kan øge sin almene viden eller lære nye ord. Og de dele indgår også i en intelligenstest. Med den flydende er det straks sværere. Forskning har dog vist, at man godt kan træne sin korttidshukommelse, der vil forbedre din flydende intelligens. Det samme kan uddannelse til en vis grad, siger hun.

Den flydende intelligens bliver dog kun dårligere med alderen, forklarer Anna Vedel.

- Allerede i det tidlige voksenliv topper din flydende intelligens. Din krystalliserede intelligens kan du derimod forøge hele livet, for den rummer alt, hvad der er erfaringsbaseret og alt, hvad du har brugt energi på at lære, siger hun.

Højere IQ betyder højere indkomst Beregninger fra Aarhus Universitet viser, at har du en høj IQ, så kommer du generelt til at tjene flere penge i løbet af dit liv end mennesker med en lavere IQ. Bare et enkelt IQ-point til eller fra betyder, ifølge forskernes beregninger, en forskel på 160.000 kroner i din livstidsindkomst. Oversat til procent viser beregningerne, at et tab på 1 IQ-point medfører et tab i indkomst på 2,4 procent. Grunden til, at forskerne har undersøgt denne sammenhæng, er, at miljøpåvirkninger som luft- og vandforurening menes at kunne påvirke din IQ negativt i løbet af din barndom.

Dårligt resultat kan føre til manglende motivation

Trine Flensborg-Madsen bruger ofte IQ-tests i sin forskning. Hun fortæller dog aldrig testpersonerne, hvad resultatet bliver. Og det er der en god grund til.

- Man kan blive så skuffet, og nogle kan måske miste motivationen til at lære og uddanne sig, hvis de får et rigtigt dårligt resultatet, siger hun.

I mange år arbejdede Thomas Teasdale som psykolog på en klinik for folk med hjerneskade. Han var heller ikke meget for at dele resultaterne med patienterne.

- Mange af dem scorede dårligt, fordi de havde fået en hjerneskade, og nogle kunne blive rigtig ramt af et dårligt resultat. Det er sårende at få at vide, at man har en nedsat intelligens, siger han.

Han forklarer, at hos Forsvaret er de heller ikke meget for at fortælle de unge mænd, hvis de har fået et dårligt resultat. I stedet kasserer de dem om muligt på grund af noget andet.

- Jeg ved, at de i stedet for at fortælle dem, at deres IQ er for lav, helst kommer med en anden grund til, at de ikke er egnede til at være værnepligtige. Det kan være kronisk astma, dårlig ryg, nærsynethed eller platfødder, siger han.

Også din personlighed betyder noget

Din IQ kan altså sige noget om din generelle intelligens. Den kan sige noget om, hvor hurtigt du er i stand til at lære, men der er også mange andre faktorer, der spiller ind i forhold til, hvor godt du kommer til at klare dig i livet, forklarer Trine Flensborg-Madsen.

- Din personlighed har også stor betydning for, hvordan dit liv kommer til at udforme sig. Min forskning viser eksempelvis, at scorer du højt på det personlighedstræk, vi i forskningen kalder for samvittighedsfuldhed, så klarer dig bedre uddannelsessystemet, siger hun.

Er du meget samvittighedsfuld, betyder det, at du er pligtopfyldende og disciplineret. Og det betyder faktisk mere end din IQ-score, hvis du når op på universitetsniveau.

Universitetsstuderende har ifølge Anna Vedel som regel en IQ på 115 eller derover. Så nogle få point fra og til gør ikke den store forskel - det gør hårdt arbejde derimod.

- Der er en endnu stærkere sammenhæng mellem at være samvittighedsfuld og få høje karakterer på universitet end IQ’en. Så der er andre ting, der er mindst lige så vigtige at fokusere på som din IQ, siger hun.

Både Thomas Teasdale, Anna Vedel og Trine Flensborg-Madsen understreger, at du ikke skal fokusere på din IQ-score men på, hvad du er god til. Om det så er at spille bas-guitar, bygge ting i træ eller matematik.