Når man ansætter nye medarbejdere, er det forbudt at fokusere på alderen. Alligevel ser det ud til at være næsten umuligt at få job i staten, når man har passeret de 50 år.

I Finansministeriets departement har bare én medarbejder over 50 år fået job inden for de sidste 4 år.

Det er ellers ikke, fordi man har undladt at ansætte folk – i perioden er 277 stillinger blevet besat. Men 276 af dem er altså gået til yngre ansøgere.

Det siger loven Der foreligger direkte forskelsbehandling, når en person på grund af race, hudfarve, religion eller tro, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder, handikap eller national, social eller etnisk oprindelse behandles ringere end en anden bliver, er blevet eller ville blive behandlet i en tilsvarende situation. Kilde: Lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet

I Kulturministeriet er det ikke helt så ekstremt, men tendensen er den samme: 5 af i alt 88 opslåede stillinger er gået til ansøgere over 50 år.

I de sidste fire år har de to ministerier ikke ansat en eneste medarbejder over 60 år.

Det viser Politikens aktindsigt og gennemgang af de sidste fire års ansættelser i seks udvalgte ministerier.

De fleste nyansatte kommer heller ikke fra gruppen af folk lige under de 50 år. I stedet er det blandt de helt unge, at der bliver ansat flest.

Blandt de 277, som Finansministeriet har ansat i perioden, er 215 medarbejdere i alderen 19-29 år. Det svarer til, at 4 af 5 af de nyansatte er fra denne yngste aldersgruppe.

SERIE Seniorer frasorteret Rekordmange forlænger arbejdslivet ud over efterløns- og pensionsalder. Men mister du jobbet i en moden alder, er det svært at få et nyt, selv om arbejdsgiverne efterlyser hænder, og politikerne hæver pensionsalderen og beder os alle arbejde længere. Det paradoks ser Politiken nærmere på i en serie.

I Kulturministeriet er mere end halvdelen af de nye medarbejdere fra den yngste aldersgruppe.

Medarbejdere over 50 år er også en sjældenhed, når der ansættes nye medarbejdere i Udlændinge- og Integrationsministeriet, i Sundheds- og Ældreministeriet, i Beskæftigelsesministeriet og i Skatteministeriet.

En mulig faktor er, at få seniorer søger job i ministerierne. Politikens undersøgelse viser ikke, hvor mange jobansøgere til ministerierne der er over 50 år – kun hvor mange der er blevet ansat.

Men tallene viser, at der er tale om et så stort problem, at ministerierne ikke alene kan forklare det med, at de fleste ansøgere er unge, vurderer en af landets førende specialister i ansættelsesret.

»Vi ved godt, at de ældre bliver sorteret fra, men det er chokerende og nedslående, at det er så grelt, som statistikken viser. Det her er så massivt, at det ikke bare kan undskyldes med, at der kun er unge ansøgere og studerende til jobbene. Det her ligner en skandale«, siger Peter Breum, partner i advokatfirmaet Sirius.

Budskabet er det samme fra tidligere LO-formand Harald Børsting. Han var indtil for nylig formand for regeringens egen seniortænketank, der var sat i verden for at gøre det nemmere og mere attraktivt for erfarne lønmodtagere og seniorer at fortsætte på arbejdsmarkedet.

Den øvelse kunne passende starte med en ny ansættelseskultur i staten, mener Børsting:

»Det er helt uacceptabelt, at politikerne på den ene side hæver pensionsalderen og forlanger, at vi skal arbejde længere – og så på den anden side sorterer seniorerne fra, når de selv er arbejdsgivere i ministerierne. Faktisk er det lidt mit indtryk, at seniorerne bliver bedre behandlet af de private arbejdsgivere«.

Ministerier har få seniorstillinger

I Finansministeriet understreger kontorchef Tina Foged i et skriftligt svar, at de stillinger, der oftest bliver slået op, er stillinger, som varetages af de yngre medarbejdere, især nyuddannede fuldmægtige og studentermedhjælpere.

De to grupper tegner sig for 74 procent af samtlige stillingsopslag de sidste 4 år. Dermed er der ikke mange stillinger, der retter sig mod erfarne medarbejdere og seniorer.

»Det er erfaringen, at Finansministeriets departement er en organisation, der er begunstiget ved at kunne tiltrække nogle af de dygtigste nyuddannede til de opslåede stillinger. Samtidig viser opgørelsen over ansøgere, at antallet af ansøgere over 50 år er forsvindende lille i forhold til nyuddannede«, skriver Tina Foged.

Kulturministeriet forklarer også den skæve statistik med et stort antal studentermedhjælpere, men samtidig er det en bevidst strategi, fordi ministeriet skal spare på lønomkostningerne. En strategi, der er en klar fordel for unge ansøgere:

»Det er vores udgangspunkt, at der ved genbesættelser opnås en besparelse på de samlede lønomkostninger. Det kan betyde, at der ansættes en medarbejder med mindre erfaring end den, der forlod stillingen. Dette sker blandt andet for at imødekomme ministeriets faldende bevillinger,« siger hr-chef Arne Bundgaard i en skriftlig kommentar.

Fagforbundet Djøf finder det uanstændigt, at staten fravælger ældre lønmodtagere, for statistikker viser, at det også er seniorerne, der ryger først ud, når der fyres folk i det offentlige.

»Vi kan faktisk ikke rigtig forklare, hvorfor seniorerne får den behandling. Det er overraskende og ærgerligt, at den erfaring, de har, ikke åbner for flere muligheder«, siger Sara Vergo, formand for de offentligt ansatte i Djøf.