Det blev skabt for at forhindre boligbobler og sikre, at boligejerne ikke blev fanget i store og risikable boliglån. Og her virker boligmarkedets stramme låneloft efter hensigten.

Til gengæld har de stramme låneregler sendt tusindvis af unge boligkøbere og børnefamilier ud af storbyen og gjort boligmarkedet i København til et projekt for eliten, de velstillede og deres børn.

Katalysator for ulighed

Sådan lyder budskabet fra bankportalen Mybanker, der opfordrer til at gentænke boligmarkedets låneloft. Det duer ikke at, låneloftet bliver en katalysator for en økonomisk ulighed, der især rammer de unge generationer, mener Mybankers administrerende direktør, Marlene Nørgaard:

»Som reglerne fungerer i dag, er det helt afgørende, at man som boligkøber selv har en opsparing eller nogle frie midler, man kan lægge på bordet som en udbetaling til boliglånet. Men den slags penge har man jo ikke, når man har passet sit studie i mange år – eller lige har fået sit første job. Derfor er låneloftet blevet en utilsigtet stopklods for unge mennesker«, siger hun.

Fakta Gældsfaktor Som udgangspunkt kan en familie låne, hvad der svarer til fire gange din hustands samlede årlige indkomst. Her er et eksempel: Din husstandsindkomst er på 750.000 kr., formuen på 100.000 kr. og gælden på 50.000 kr. Du kan låne til bolig til: 3.000.000 kr. Forklaring: Du skal have 5 procent i kontant formue til udbetaling for at kunne låne. Med en formue på 100.000 kr. kan man således købe bolig til 3.000.000 kr. Gældsfaktoren bliver ikke aktuel her. Kilde: Mybanker Vis mere

Mybanker har analyseret låneloftet og udviklet en digital låneberegner, der tager højde for gæld, formue, indkomst og lånelofter, når man vil vide, hvor meget man kan låne til den nye bolig.

Her er det helt afgørende for den enkeltes lånemuligheder, hvor meget han, hun eller parret selv kan lægge på bordet.

Som udgangspunkt kan du nemlig »kun« få et lån, der svarer til fire gange din hustands samlede årlige indkomst. Er din årlige indkomst eksempelvis 750.000 kroner, kan du låne 3 millioner kroner. Og så skal du under alle omstændigheder selv stille med en udbetaling på 5 procent af boligens pris.

Udbetaling altafgørende

Men kan du selv lægge 100.000, 200.000 eller 250.000 kroner på bordet, vokser lånet tilsvarende. Og kan du lægge 500.000 kroner med den samme indkomst, kan du pludselig låne til en bolig, der koster 4 millioner kroner.

Løsningen er at bygge flere mindre boliger Mira Lie Nielsen, boligøkonom

Med en formue på en halv million kroner, kan du nemlig tåle et tab på 10 procent af den nye boligs værdi – nemlig 400.000 kroner – og så siger lånereglerne, at du må låne et beløb, der svarer til fem gange din husstandsindkomst – ikke kun fire.

Konsekvenserne er tydelige, når det bliver helt afgørende, hvad du selv kan lægge på bordet, hvis du vil have en bolig i den storby, hvor du arbejder, fremhæver Marlene Nørgaard.

»Vi får et boligmarked, der favoriserer de velstillede familier og deres børn. Det vil over tid gøre boligmarkedet i de store byer til en lukket fest for de rige, mens man som ung borger må konstatere, at det er den sociale arv og forældrenes formue, der i høj grad afgør, om man har en chance på boligmarkedet«, siger Marlene Nørgaard, der ikke tror, at nogen har ønsket udviklingen. Hun opfordrer til at ændre reglerne i retning af mere individuel kreditvurdering.

»Reglerne skaber nu den konsekvens, at familier begynder at lease deres bil i stedet for at tage et billån. Den månedlige omkostning er den samme, men hvor billånet trækker ned i formuen, når banken skal vurdere dem, så fylder leasingaftalen ikke noget. Men rådighedsbeløbet er det samme«, siger hun og gør opmærksom på, at det også dyrt at bo til leje i storbyer.

»Det betyder, at mange unge må flytte ud i provinsen og bruge en time eller halvanden på at transportere sig ind til storbyen, hvor de jo har deres arbejde. Så nu begynder det også at være problematisk for dem at få børn på grund af transporten frem og tilbage«, siger Marlene Nørgaard.

Direktøren mener, at samfundet bevæger sig i den forkerte retning, hvis det er intentionen at satse på de unge og på at give dem ordentlige vilkår.

»Det er meget uheldigt, at udbetalingen er blevet så afgørende for vores lånemuligheder. Det bør være sådan, at mennesker med gode uddannelser og faste job bør kunne få et anstændigt boliglån, uden at de skal stille med en kæmpe udbetaling. Vi skal hjælpe unge mennesker ind på arbejdsmarkedet, ind på boligmarkedet – ikke det modsatte«, siger Marlene Nørgaard.

Både Nykredit, Arbejdernes Landsbank og Nordea bekræfter, at udbetalingen er helt afgørende, når man skal låne penge til en bolig.

Unge i skudlinjen

I store byer som København har priserne nået et leje, hvor færre kan og vil være med, lyder meldingen fra Brian Friis Helmer, privatøkonom i Arbejdernes Landsbank.

»Omvendt skal vi huske på, at stramningerne har haft en prisdæmpende effekt og bidraget til at bremse prisudviklingen på ejerlejligheder i København. Så man kan også se det på den måde, at uden tiltaget kunne priserne være steget endnu mere og have gjort, at endnu færre kunne og ville være med på lejlighedsmarkedet i København«, siger han.