Alt for mange udlændinge får hvert år tildelt dansk statsborgerskab, mener Dansk Folkeparti, der derfor vil sætte et loft.

I et nyt beslutningsforslag lægger regeringens støtteparti op til, at højst 1000 personer hvert år kan tildeles det rødbedefarvede danske pas.

- Vi har sat den grænse, fordi vi synes, at 1000 er et rimeligt tal, siger indfødsretsordfører Christian Langballe (DF), der også er formand for Folketingets Indfødsretsudvalg.

- Men den er selvfølgelig til forhandling. Hvis der er andre, der synes, at det er en god idé, må de jo byde ind med deres tal, tilføjer han.

Det svinger fra år til år, hvor mange der består indfødsretsprøven.

I 2015 fik 4064 personer tildelt dansk statsborgerskab. I 2014 var det 4500, i 2013 var tallet 1527, viser tal fra Danmarks Statistik.

Adspurgt om et loft ikke vil skabe en stor pukkel af sager med folk, der efter at have bestået prøven må vente i årevis på et pas, svarer Christian Langballe:

- Jo, jeg anerkender, at nogle vil komme til at vente. Men det afgørende for os er, at nye statsborgere virkelig vil Danmark.

Spørgsmål: Men er det rimeligt at lade folk, som har bestået den prøve, I fra Christiansborg har sat op som krav, vente i årevis på at få statsborgerskab?

- Ja, det synes vi. For os er det hensynet til Danmark, danskerne og landets fortsatte eksistens, der er det afgørende. Derfor synes vi også, at der må være en grænse over, hvor mange vi giver dansk statsborgerskab.

DF vil lade de udlændinge, der klarer sig bedst i indfødsretsprøven, få tildelt statsborgerskab først. Derudover vil der være en række andre kriterier, der afgør, hvor på ventelisten man havner:

- Hvis man kommer fra Norden eller Europa, har man en forrang. Det er rimeligt, fordi nordiske og europæiske udlændinge har bedre forudsætninger for at forstå den danske kultur og blive integreret, siger Langballe.

Beslutningsforslaget skal førstebehandles i folketingssalen torsdag 9. februar.