Eduskunta jatkoi ahkeraa kansalaisaloitteiden käsittelemistä tänään keskiviikkona, kun vuorossa oli Kaivoslaki Nyt -aloitteen lähetekeskustelu.

Avauspuheen käsittelyssä piti kokoomuksen kansanedustaja Pauli Kiuru (kok.), joka oli huolissaan kaivosten konkurssitilanteista.

– Vakuuskäytännöt vaativat päivittämistä. Tilanne on oltava niin, että esimerkiksi konkurssitilanteessa jälkihoidon kustannukset eivät saa jäädä veronmaksajien maksettavaksi, Kiuru totesi.

Yle näytti Kaivoslaki Nyt -kansalaisaloitteen lähetekeskustelun suorana

Voit katsoa kansalaisaloitteen käsittelyn pääkuvaa klikkaamalla

Kansalaisaloite vaatii useita muutoksia vuonna 2011 voimaan tulleeseen kaivoslakiin. Kansalaisaloite vaatii, että jatkossa kaivosyritysten on maksettava riittävät vakuudet ympäristövahinkojen, konkurssien ja jälkitöiden varalle.

Samalla kaivosyritykset joutuisivat maksamaan paitsi louhintamäärään perustuvia maksuja mutta myös kaivosmineraalien arvoon perustuvia veroja.

Nämä maksut tilitettäisiin ympäristöhaittojen korjaamiseen tarkoitetulle rahastolle. Näitä rahoja voisi käyttää myös haittojen ennaltaehkäisyyn ja korjaamiseen.

Keskustan kansanedustaja Markus Lohi ei ollut valmis kannattamaan kansalaisaloitetta sellaisenaan.

– Kaivoslakimme on astunut voimaan heinäkuussa 2011, mutta sitä ei ole sovellettu vielä yhteenkään toimivaan kaivokseen. Siksi kaivostoiminnan kokonaisuudistukselle ei ole tässä vaiheessa tarvetta, Lohi sanoi.

Lohi esitti kaivoslainsäädäntöön kuitenkin täsmäkorjauksia. Lohen mukaan muun muassa vakuusjärjestelmää pitää uudistaa, kunnille pitää antaa valta kaivostoiminnan sallimiselle sen alueella ja kaivoksille pitää luoda valmistelun jälkeen vero, josta hyötyy sen sijaintikunta.

Hallitus esittää muutoksia kaivoksille

Pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallitus on myös ohjelmassaan linjannut, että se selvittää kaivosveron käyttöönottoa. Hallitus haluaa myös parantaa kaivosten ympäristönsuojelua.

Elinkeinoministeri Katri Kulmuni (kesk.) muistutti, että kaivosteolisuus on Suomessa suuri työllistäjä. Samalla kävi läpi hallitusohjelman kirjauksia kaivosteollisuudesta.

– Olen tuomassa hallitusohjelman mukaisia muutoksia eduskuntaan ensi vuonna. Yksi näistä liittyy kaivoslain mukaisiin vakuuksiin, Kulmuni totesi.

Kulmunin mukaan vakuudet eivät tällä hetkellä ole riittävällä tasolla. Tässä hän viittasi viime kesäkuussa valmistuneeseen Pekka Vihervuoren raporttiin kaivosteollisuudesta.

Kaivoslaki Nyt vaatii muutosta periaatteeseen, jonka mukaan kaivosmineraalien löytäjällä on oikeus hyödyntää esiintymä. Maanomistajalla on tällä hetkellä periaatteellinen omistusoikeus kaivosmineraaleihin, mutta käytännössä kaivosyrittäjä saa höydyntää esiintymää, jos hän maksaa maanomistajalle louhimisesta korvausta.

Kansalaisaloitteen mukaan jatkossa omistusoikeus olisi valtiolla, jonka harkintaan mineraalien hyödyntäminen jatkossa perustuisi. Harkinnassa otettaisiin huomioon ekologiset, sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat.

Liike Nytin kansanedustaja Harry Harkimo piti omistuksen siirtoa järkevänä ajatuksena.

– Periaate pitäisi olla, että mineraalit kuuluvat maanomistajille ja valtiolle. Näin valtio saisi omistamistaan mineraaleista tuoton, joita se voisi investoida eteenpäin.

Kaivostoiminnan aloittamisessa harkinnan tekisi ympäristöviranomainen. Muutoksen olisi tarkoitus koskea kaikkia uusia kaivostoimintaan liittyviä lupia.

Lue lisää:

Kiivas keskustelu kaivoslaista hallituspuolueiden välillä: "Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on puoli miljoonaa työtöntä lisää"

Selvitys: Kaivoslakiin ei tarvita suuria muutoksia, pienemmät viilaukset riittävät

Kaivoslain uudistusaloite sai 50 000 allekirjoittajaa