Kurtturuusun lisäksi tuore asetus kieltää kahdeksan muunkin kasvin myynnin, maahantuonnin ja kasvatuksen. Joukossa myös laajalle levinnyt lupiini.

Kuvassa kurtturuusu. Kurtturuusun kasvatuskielto tulisi voimaan kolmen vuoden siirtymäajan jälkeen vuoden 2022 kesäkuussa. Näin kiinteistönomistajilla on kolme vuotta aikaa hävittää kasvi ja korvata se muilla lajeilla. All Over Press

Kirjoitimme viime viikolla Valtioneuvoston uudesta asetuksesta, jossa maassamme yleisten kurtturuusujen myynti ja maahantuonti kiellettiin Suomessa. Kielto on osa haitallisten vieraslajien torjuntaa. Kyseessä on Valtioneuvoston antama asetus, jolla halutaan suojella luonnon monimuotoisuutta ja alkuperäistä eliöstöä.

Kurtturuusu ei kuitenkaan ole ainut, vaan myös kahdeksan muuta lajia on laitettu pannaan, mikä tarkoittaa sitä, että omalla tontilla voi joutua tositoimiin. Valtioneuvosto kertoo, että vieraslajilain (4 §:n ) mukaan kiinteistön omistajalla ja haltijalla on velvollisuus hävittää kiinteistöllä esiintyvä haitallinen vieraslaji.

–Kyseisiä vieraslajeja ei saa tuoda Suomeen EU:n ulkopuolelta eikä EU:n jäsenvaltiosta, kasvattaa tai myydä eikä pitää hallussa, Valtioneuvosto linjaa.

Asetus tuli voimaan viime lauantaina kesäkuun 1. päivä. Nämä kasvit kiellettiin sitkeästi kasvavan ja laajalle levinneen kurtturuusun lisäksi. Löytyykö pihapiiristäsi?

1. Alaskanlupiini

Alaskanlupiini (Lupinus nootkatensis) on luokiteltu haitalliseksi Islannissa ja Norjassa, joissa se on levinnyt aggressiivisesti. Suomessa laji on melko harvinainen koristekasvi, ja se tunnetaan vakiintuneena karkulaisena Pudasjärven Syötekylässä Pohjois-Pohjanmaalta.

Suomeen lajin uskotaan kulkeutuneen Norjan puolelta Pohjois-Suomeen. Alun perin se on kotoisin luoteisesta Pohjois-Amerikasta.

Alaskanlupiini on kulkeutunut Suomeen Norjasta. Mostphotos

2. Hamppuvillakko

Hamppuvillakko (Jacobaea cannabifolia) tuotiin Suomeen koristekasvina 1900-luvun lopulla. Kookas laji saattaa kasvaa jopa kaksimetriseksi ja voi levittäytyä hallitsemattomasti. Laji karkasi istutuksista Suomen luontoon, mutta ei ole toistaiseksi levinnyt laajasti maahamme, joten sen torjunta on helpompaa kuin laajasti levinneiden vieraslajien.

Valtioneuvoston mukaan Suomessa se on vakiintunut ainakin muutamissa paikoissa Helsingissä, esimerkiksi virtavesien varsilla ja soistuneissa metsissä sekä Turussa, Lohjalla ja Lappeenrannassa. Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa se on luokiteltu haitalliseksi.

3. Japanintatar ja sahalinintatar

Japanintatar (Reynoutria japonica) ja sahalinintatar (Reynoutria sachalinensis) ovat laajalle levinneitä vieraslajeja, ja niitä tavataan tiheiksi ja suuriksi kasvustoiksi levittäytyneinä.

Viimeisten vuosikymmenten aikana ne ovat levinneet Euroopassa nopeaa vauhtia, ja Suomessa ne kasvavat karkulaisina tai viljelyjäänteinä pääasiassa Etelä-Suomessa. Lajien versot voivat kasvaa useita metrejä pitkiksi, ja ne selviävät monenlaisissa elinympäristöissä.

Sahalinintataria tavataan laajalle levinneinä tiheinä kasvustoina Suomessa. mOSTPHOTOS

4. Tarhatatar

Japanintataren ja sahalinintataren risteymä tarhatatar (Reynoutria x bohemica) on Suomessa harvinainen. Kookkaiden tattarien muodostamissa kasvustoissa ei yleensä kasva muita lajeja. Ne leviävät hyvin tehokkaasti.

Tiheissä tatarkasvustoissa alkuperäisten puuvartisten kasvien siemenet eivät pysty itämään ja alueen luontainen kasvillisuuden kehitys hidastuu tai muuttuu täysin.

Kanadanvesirutto haittaa myös kalastusta massakasvun tukkiessa rannikoita umpeen. All Over Press

5. Kanadanvesirutto

Kanadanvesirutto (Elodea canadensis) on yksi laajalle levinneistä vieraslajeista. Suomessa se on vakiintunut suurilta osin Etelä-Suomessa ja Keski-Suomen eteläosissa, ja tällä hetkellä se leviää aggressiivisesti Koillismaalla.

Kanadanvesiruttoa esiintyy myös vähäsuolaisessa murtovedessä Suomen rannikolla. Laji syrjäyttää muita vesikasveja ja muuttaa veden happamuutta. Vesistön umpeenkasvu haittaa myös kalastusta ja vesillä liikkumista sekä virkistyskäyttöä.

6. Komealupiini

Komealupiini (Lupinus polyphyllus) kasvaa lähes koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Kasvia on istutettu puutarhoihin helpon lisättävyytensä vuoksi, ja juurikin puutarhoista kasvi on karannut ja lisääntynyt sittemmin räjähdysmäisesti Etelä- ja Keski-Suomessa.

Puutarhoista komealupiini on karannut moneen paikkaan: tienvarsille, joutomaille, ratapenkereille, niityille ja harjumetsiin. Laji rehevöittää kasvupaikan sekä syrjäyttää niittykasveja ja hyönteisiä pientareilta. Se vaikuttaa päiväperhospopulaatioihin, sillä se ei kelpaa toukille eikä aikuisille ravinnoksi.

Komealupiini on tuttu näky monelle suomalaiselle. Nyt siitä halutaan eroon, sillä se on levinnyt räjähdysmäisesti, syrjäyttää muita kasveja sekä rehevöittää alueita. Mostphotos

7. Lännenpalsami

Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva lännenpalsami (Impatiens capensis) kasvaa vakiintuneena useammassa paikassa Suomessa. Haitallisuus on vielä vain paikallista, mutta laajemmalle levitessään lännenpalsamista se voi olla uhka kosteikkokasvillisuudelle.

Vastaa: Mitä mieltä olet?

Asiantuntija kertoo vinkit helppoon pihaan. Kasvata näitä kasveja!

Lähde; Valtioneuvosto