Moni avokonttorissa työskentelevä tunnistaa tämän tilanteen. Työkaverit keskustelevat lähistöllä ja oma keskittyminen työntekoon herpaantuu. Kuuntelet, vaikka et haluaisi. Pinnakin saattaa kiristyä, vaikka varsinaista meteliä ei kuulukaan.

Turun yliopiston ja Turun ammattikorkeakoulun tutkijat ovat nyt todistaneet fysiologisissa tutkimuksissa (siirryt toiseen palveluun) sen, minkä moni on arjessaan kokenut. Puhemelu todella aiheuttaa stressiä.

Tutkimuksessa koehenkilöt tekivät tutkimushuoneessa ajattelua vaativia tehtäviä ja kuulivat samalla erilaisia ääniä. Osalle soitettiin noin tunnin kestävää radion keskusteluohjelmaa.

Tutkimuksessa huomattiin, että puheen aikana koehenkilöiden stressihormonitasot olivat koholla ja työtehokkuus alentunut.

Tutkijat havaitsivat, että tarpeettomalla puheäänellä on erittäin suuri vaikutus työtehokkuuteen työmuistia vaativissa tehtävissä.

– Lisäksi puhemelu todettiin häiritseväksi ja työkuormitusta lisääväksi, summaa tutkimusryhmän vetäjä Valtteri Hongisto Turun ammattikorkeakoulusta.

Stressitason nousu todettiin koehenkilöiden veren plasmasta mitatusta kortisolipitoisuudesta. Koehenkilöiltä otettiin verinäytteitä kuusi kertaa yli kolme tuntia kestäneen kokeen eri vaiheissa.

Verinäytteiden lisäksi heiltä mitattiin sydämen toimintaa sykevyön avulla. Jokaisen kokeessa tehdyn tehtävän jälkeen koehenkilöt arvioivat myös itse taustaäänien ärsyttävyyttä ja tehtyjen tehtävien kuormittavuutta.

Miksi puhe häiritsee?

Tutkimusten mukaan melu ja yksityisyyden puute ovat kaksi eniten häiritsevää asiaa avotoimistoissa. Ilmanvaihtoon ja tietotekniikkaan kuuluvat äänet ovat eri melulajeista vähemmän häiritseviä kuin tarpeeton puhe eli puhe, jota ihminen ei halua kuulla.

Kun ihminen kuulee mitä tahansa puhetta, hän pyrkii saman tien tulkitsemaan sanojen sisältöä. Jos sillä hetkellä työ liittyy numeroihin, sanoihin ja tekstiin, aivoissa syntyy konflikti.

Tarpeeton puhe sekoittaa myös luovaa ajattelua, Hongisto kertoo.

– Työteho kärsii ja tilanne aiheuttaa tyytymättömyyttä työympäristöön, jos ei pysty suoriutumaan työstä niin hyvin kuin haluaisi.

Työkavereiden puhe häiritsee, jos se erottuu selvästi. Tasainen peiteääni voi auttaa meluongelmaan. PhotoAlto sas / Alamy / AOP

Bussin hurina voi auttaa keskittymään

Aiemmissa tutkimuksissa tutkijat ovat selvittäneet puheen häiritsevyyttä laboratoriossa siten, että koehenkilöt on altistettu erilaisille puheäänille. Puheen erotettavuutta on säädelty ns. puheensiirtoindeksin asteikolla.

– Desibeleillä ei ole merkitystä puheäänen häiritsevyyden kannalta. Se merkitsee, saako puheesta selvän. Sen takia toimistoissa pyritään sellaiseen akustiikkaan, että puheäänen erotettavuus olisi mahdollisimman alhainen.

Puheensiirtoindeksin asteikossa nolla tarkoittaa, ettei puhe erotu lainkaan ja yksi, että se erottuu täydellisesti.

Tutkimuksessa havaittiin, että kun puheensiirtoindeksi on 0,5 tai enemmän, häiritsevä vaikutus on selvä ja mitattavissa. Jos puheensiirtoindeksi jää 0,2:een, häiritsevyys ei enää vaikuta työtehoon.

Voimakas taustahumina voi siis olla jopa eduksi, kun keskitytään ajatustyöhön.

Esimerkiksi bussimatkustajalle jatkuva 60 desibelin taustaääni saattaa olla oiva apu keskittymiseen, kun viereisen penkin juoruilut häviävät moottorin hurinaan.

Avokonttoriin avuksi peiteääni

Ennakoimattomat äänet – kuten puhe – kuuluvat liian selvästi, jos maisemakonttorista on häivytetty ilmanvaihdon ja koneiden äänet ja akustointi on jäänyt puolitiehen.

Yksi ratkaisu ongelmaan on niin kutsuttu peiteääni. Esimerkiksi kattoon asennetuista kaiuttimista voidaan soittaa äänimattoa, joka alentaa puheensiirtoindeksiä eli sitä, miten hyvin tarpeeton puhe erottuu kuulijan korvaan.

Peiteäänen avulla muutaman metrin päässä juoruilevien kollegoiden ääni ei siis enää kantaudu häiritsevän selkeänä työhönsä keskittyneen korviin.

Yleensä peiteäänenä käytetään ilmanvaihdon ääneltä kuulostavaa kohinaa. Tutkimusolosuhteissa on kuitenkin huomattu, että vähiten häiritsevä peiteääni olisi puron solina.

Mutta se, mikä toimii laboratoriossa, ei välttämättä toimikaan oikeassa elämässä.

Turun ammattikorkeakoulun tutkimusryhmän vetäjä Valtteri Hongisto kertoo, että veden kaltainen ääni voi aiheuttaa häiritseviä assosiaatioita ja mielleyhtymiä – varsinkin jos ympäristössä ei ole mitään veteen liittyvää.

– Se voi olla helpommin erotettavissa kuin tavallinen taustakohina. Siinä kohtaa painaa henkilöstön mielipide, minkälaista ääntä kannattaa käyttää.

Peiteäänijärjestelmistä on lukuisia kaupallisia sovelluksia. Yksityiskäyttöön voi kokeilla erilaisia peiteäänivaihtoehtoja esimerkiksi myNoise-sivulta (siirryt toiseen palveluun).

Lue myös:

Työpaikka meluisa ja huonosti valaistu halli? Sisustusarkkitehti Vertti Kivi korjaa 5 pahinta avokonttorimokaa

Koodarit heräsivät aivojen työkuormaan: "Avotoimiston hälyisyys on salakavala aika- ja energiasyöppö"

Suomalaiset sullotaan monitilatoimistoihin, vaikka kaikille se ei sovi – "Titteli ei kerro minkälaisen työtilan ihminen tarvitsee"

Vaikea keskittyä avokonttorissa? Väitös: Ongelmia voi vähentää tasaisella taustahuminalla