Turkin hyökkäys Syyriaan vaikeuttaa Lähi-idän hankalaa tilannetta entisestään ja ajaa ihmisiä pakoon. Se asettaa myös Naton erikoiseen tilanteeseen, tasavallan presidentti Sauli Niinistö arvioi Ylen haastattelussa.

Suomen hallitus otti eilen illalla kantaa Turkin hyökkäykseen ja tuki EU:ta, joka on vaatinut hyökkäyksen keskeyttämistä. Suomi ei hyväksy Turkin toimia.

– Se on tietysti tuomittavaa, sen on Suomi lausunut. EU:kin pääsi eilen illalla siitä yksimielisyyteen, Niinistö sanoo.

Turkki tavoittelee hyökkäyksellään niin sanotun turvavyöhykkeen rakentamista Syyrian kurdialueelle. Sinne Turkki voisi sijoittaa Syyriasta paenneita ihmisiä. Presidentti Niinistön mielestä kyse on väestönsiirrosta.

– Turkki, joka on sinänsä kantanut aika vastuun kolmesta miljoonasta pakolaisesta, haluaisi nyt työntää heidät tuonne turva-alueeksi kutsumalleen alueelle, joka ensin pitää näköjään valloittaa kurdeilta. Vastaavasti kurdiväestö joutuu pakenemaan sieltä.

Niinistö arvioi, että Turkin hyökkäyksestä jotkut kärsivät, jotkut hyötyvät. Kärsijänä on ainakin kurdiväestö, jota pommitetaan.

– Hyötymisen mahdollisuuksia varmasti on ehkä Syyrialla, Iranilla, jopa Venäjälläkin.

"Kun ihmiset ovat liikkellä, liike suuntaa jonnekin"

Tähän mennessä kurdisiviilejä on lähtenyt liikkeelle pommitusten ja tykistötulen alta. Suunta on ollut etelän kurdialueille. Niinistö muistuttaa, että aina kun ihmiset ovat liikkeellä, liike suuntautuu jonnekin.

Turkin tavoitteleman alueen tuntumassa on myös al-Holin pakolaisleiri, jonne on kerätty isis-taistelijoiden omaisia. On arvioitu, että kurdeilla ei riitä voimavaroja leirin vartioimiseen samaan, samaan aikaan kun he sotivat Turkkia vastaan. Ylen tietojen mukaan EU:n ulkoministerit keskustelevat Syyrian ja al-Holin tilanteesta maanantaina.

Presidentti pitää Turkin ja Syyrian tapahtumia kuvaavana esimerkkinä geopolitiikan palapelistä. Esimerkki EU-maat ovat käyttäneet Turkkia puskurina, joka huolehtii miljoonista pakolaisista rahaa vastaan.

– On ristikkäisiä intressejä. Yhtäkkiä huomataan, että pahimmalla vihollisella voi olla jotain, mistä itse on riippuvainen. Ja päinvastoin: parhaalla ystävällä voi olla jotain sellaista, joka ei ollenkaan miellytä. Tämä on valitettavaa, mutta tällainen tämä geopolitiikan palapeli on.

Vasta Ylen haastattelun jälkeen iltapäivällä tuli tieto, että jos Eurooppa arvostelee Turkin hyökkäystä, Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan uhkaa lähettää pakolaiset Turkista Eurooppaan.

Niinistö tapasi Trumpin lokakuun alussa Washingtonissa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

Trump ei maininnut joukkojen vetämistä Niinistölle viime viikolla

Niinistön mielestä Turkin toimet Syyriassa eivät suoranaisesti yllättäneet. Turkki on jo pidempään suunnitellut turvavyöhykettä ja tehnyt aiemmin iskuja ja myös pidempiä operaatiota Syyriassa. Toisaalta Yhdysvallat, erityisesti presidentti Donald Trump on ollut halukas irtautumaan Syyriasta. Trumpin ilmoitus vetää joukot jätti Turkille tilaa toimia.

– Nyt nämä molemmat halut toteutuvat yhtä aikaa.

Niinistö tapasi Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin juuri viime viikolla Washingtonissa. Silloin Yhdysvaltojen vetäytymisestä Syyrian kurdialueelta ei ollut puhetta. Niinistö arvioi, että ratkaisu Yhdysvalloissa on syntynyt nopeasti.

Trump ei Niinistön mukaan antanut tapaamisessa viitteitä siitä, että suunnittelisi joukkojen vetämistä.

– Ei pienintäkään. Hän on ajatuksissaan sen verran välitön, että jos tällainen olisi ollut jotenkin ilmassa, luulenpa että hän ei olisi pidättäytynyt siitä lausumasta, näin diplomaattisesti sanottuna, Niinistö sanoo.

Maailmanpoliisi on vaihtanut roolia

Yhdysvaltojen rooli maailmanpolitiikassa on muuttunut presidentti Trumpin kaudella.

Niinistö sanoo kiinnittäneensä huomiota parin päivän takaiseen Trumpin ilmoitukseen, jossa tämä kertoi Yhdysvaltojen olevan mukana vain niissä sodissa, jotka kohdistuvat välittömästi Yhdysvaltain intressiin.

– Luulen, että aika moni jäi miettimään, kuinka laaja-alainen ilmoitus tämä on. Mehän kaikki tiedämme, että hän on ollut aika pidättyväinen eräänlaisen maailmanpoliisin rooliin, joka aikanaan herätti Euroopassa arvosteluakin. Nyt Yhdysvaltoja saatetaan jäädä kaipaamaan.

Niinistön mielestä Yhdysvaltain muuttuneessa roolissa riittää mietittävää myös Euroopalle.

Myös Nato on erikoisessa tilanteessa. Syyriaan hyökännyt Turkki on Nato-maa, samoin Yhdysvallat, joka vetämällä joukkonsa Turkin rajan läheltä teki tilaa Turkin operaatiolle. Nyt kaksi Naton jäsenmaata on Niinistön mukaan "paljonkin sekaantunut" Syyriaan. Nato ei ole tuominnut iskua, sen sijaan EU on tuominnut vaikka valtaosa EU-maista on Naton jäseniä.

Niinistö ei usko, että Turkin hyökkäys ainakaan rauhoittaisi tilannetta Syyriassa.

– Miten se tästä tasaantuisi kun pommit lentävät, kyllä tämä varmasti mutkistaa tilannetta entisestään.

Lue lisää:

Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi

Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu