Kansanmurha on tarkkaan määritelty termi Toisen maailmansodan jälkeen käyttöön otettua kansanmurha-termiä ei hevin käytetä edes laajoista ja raaoista väkivaltaisuuksista, vaan termillä on tarkka kansainvälinen määritelmä. Virallinen synonyymi kansanmurhalle on joukkotuhonta. Määritelmän mukaan se on kansalliseen, etniseen, rodulliseen tai uskonnolliseen ryhmään kohdistuvaa väkivaltaa, jonka nimenomaisena tarkoituksena on järjestelmällisesti tuhota koko ryhmä. Kansanmurha on kansainvälinen rikos, josta syytettyjen tapauksia käsitellään vuonna 1998 perustetussa kansainvälisessä rikostuomioistuimessa ICC:ssä. Siellä käsitellyt muutkin syytteet ovat sangen rankkoja: sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan.

YK:n turvallisuusneuvosto on lykännyt äänestystä, jossa oli määrä päättää keskiviikkona, nimetäänkö Bosnian Srebrenican vuoden 1995 joukkomurha kansanmurhaksi.

Äänestyksestä luovuttiin toistaiseksi, koska Venäjä oli tyytymätön päätöslauselmatekstiin ja uhkasi käyttää veto-oikeuttaan päätöksen estämiseksi. Turvallisuusneuvoston pysyvillä jäsenmailla on veto-oikeus, jolla ne voivat kumota vastustamansa päätökset.

Lauantaina tulee kuluneeksi tasan 20 vuotta siitä, kun Bosnian serbijoukot tappoivat kahdeksan tuhatta muslimimiestä ja -poikaa, jotka olivat tulleet hakemaan turvaa Srebrenicasta. Alueen oli määrä olla YK:n turvaama, mutta hollantilaiset rauhanturvaajat eivät estäneet serbisoturien veritöitä.

Britannia on ehdottanut, että joukkomurha nimitetään kansanmurhaksi. Lainopillisen määritelmän mukaan se on väkivaltaa, jonka tarkoituksena on tuhota jokin kansallinen, rodullinen tai uskonnollinen ryhmä.

Päätöslauselmaehdotuksessa painotetaan, että Srebrenican traagisten tapahtumien myöntäminen kansanmurhaksi on välttämätön edellytys sovinnolle.

"Vain yksi osa pitkässä konfliktissa"

Bosnian serbijohtajat ovat vedonneet Venäjään, jotta se estäisi päätöslauselman, joka heidän mielestään on serbien vastainen keskittyessään Bosnian kolmivuotisen sodan verisiin viime vaiheisiin.

Venäjän apulaissuurlähettiläs Pjotr Iljitšev on asettunut samalla kannalle sanomalla, että päätöslauselmaehdotus on jakava ja keskittyy vain yhteen osaan pitkässä konfliktissa.

Sekä Serbia että Bosnian serbijohtajat ovat kiistäneet Srebrenicassa tapettujen suuren määrän. Kaksi kansainvälistä tuomioistuinta sen sijaan on katsonut tapahtumat kansanmurhaksi.

Serbian pääministeri Aleksandar Vučić ilmoitti tiistaina, että hän osallistuu Srebrenican muistojuhlallisuuksiin viikonloppuna sovinnon nimissä. Hän ei kuitenkaan myöntänyt, että Serbialla olisi valtiona osuutta Srebrenican tapahtumiin.

– On tullut aika osoittaa, että olemme valmiit sopuun ja osoittamaan kunnioitusta toisten kansojen uhreille. Serbia on valmis myöntämään, että jotkut yksilöt tekivät rikoksia. Tuomitsemme kauheat rikokset ja langetamme tuomion niihin syyllistyneille, Vučić sanoi.

Lähteet: AP, AFP, Reuters