A WHO befejezte egy gyógyszer tesztelését a koronavírus ellen

Német bíróságok nem először hoztak hasonló döntést, és az indokolás is hasonló: kifogásolták egyebek mellett a menedékkérők őrizetével kapcsolatos magyar gyakorlatot, az egyéni mérlegelés elmaradását, a fogva tartással szembeni hatékony jogorvoslat hiányát.

Jobb körülményeket követelő menekültek a kiskunhalasi befogadóközpontban

Ujvári Sándor / MTI

Általános jelleggel függesztette fel viszont a dublini rendelet végrehajtását a Magyar Helsinki Bizottság tavaly novemberi összesítése szerint például Belgium. Kérdésesnek látták ugyanis, hogy visszaküldött külföldiek kérelmét Magyarországon hajlandók-e egyáltalán menedékkérelemnek tekinteni. Brüsszel azóta is ehhez tartja magát. Ilyen döntés született Dániában, Hollandiában és Norvégiában is.

A finn közigazgatási bíróság következetesen felfüggeszti a dublini eljárásban hozott döntéseket, miközben a menekültügyi hatóság továbbra is dönt az átadásokról, de aki fellebbez, az maradhat. Egyedi ügyekben Angliában, Luxemburgban és Svájcban is hoztak olyan ítéletet, amelyből egyértelműen az következik, hogy a menedékkérők számára Magyarországot nem tekintik biztonságosnak. A jogvédő szervezet tavaly ősszel kilenc olyan országot talált, ahol ez a kérdés bírósági eljárásban felvetődött, s most dolgoznak a lista frissítésén.

hirdetés

Az őrizetbe vétel gyakorlata, a tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülésének elmaradása, a sérülékeny csoportokkal – gyermekekkel, idős vagy beteg személyekkel – szemben elvárt különleges bánásmód hiánya, a rossz elhelyezési körülmények – ezek voltak a Magyarországgal kapcsolatban visszatérő észrevételek. Ezek egyértelműen rendszerszintű hiányosságokra utalnak, ami az uniós tagállamok közül eddig csak Görögországgal kapcsolatban merült fel.

A helyzet pedig semmit nem javult, hiszen változatlanul sokan vannak rács mögött, s akit a dublini eljárás keretében vesznek vissza, szinte bizonyosan fogdába kerül. Az elhelyezési körülmények pedig inkább romlottak, mert a bezárt befogadóállomások helyett sátortábort nyitottak. Ugyanakkor a menekültügyi eljáráshoz való hozzáférés lehetősége a nyolc kilométeres szabály bevezetésével szinte a nullára csökkent: akit a határ közelében fognak el, azt visszakísérik a kerítés túloldalára.