Ko se pred obeležitvijo 60. obletnice EU ozremo v preteklost, vidimo 70-letno obdobje miru in razširjeno Unijo s 500 milijoni državljanov, ki svobodno živijo v enem najuspešnejših gospodarstev na svetu. Hkrati pa mora EU pogled usmeriti v prihodnost in se odločiti, kako bo oblikovala vizijo svoje prihodnosti v sestavi 27 držav članic. V beli knjigi so opredeljeni glavni izzivi in priložnosti, s katerimi se bo Evropa srečevala v naslednjem desetletju. Opisanih je pet scenarijev razvoja Unije do leta 2025, odvisno od tega, kako se bo odločila odzvati nanje.

Predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker je dejal: „Pred 60 leti so se idejni očetje Evrope celino odločili združiti ne z vojaško silo, temveč z močjo prava. Ponosni smo lahko na vse, kar smo dosegli od tedaj. Tudi naš najtežji dan v letu 2017 bo precej lepši od katerega koli dne, ki so ga naši predniki preživeli na bojiščih. Ko obeležujemo 60. obletnico Rimskih pogodb, je čas, da združena Evropa sedemindvajsetih držav članic oblikuje vizijo za svojo prihodnost. Čas je za vodstvo, enotnost in odločnost. Bela knjiga Komisije predstavlja vrsto različnih poti, po katerih se lahko odloči kreniti združena EU 27 držav članic. Gre za začetek, ne konec procesa, in upam, da se bo odprla poštena in široka razprava. Oblika bo nato sledila funkciji. Prihodnost Evrope je v naših rokah.“

Bela knjiga obravnava spremembe, ki bodo Evropo oblikovale v naslednjem desetletju, od vpliva novih tehnologij na družbo in delovna mesta do dvomov, ki se porajajo v zvezi z globalizacijo, varnostnih vprašanj in vzpona populizma. V njej je opredeljena izbira, ki se nam ponuja: lahko bodisi dopustimo, da nas ti trendi nosijo s seboj, bodisi jih sprejmemo in izkoristimo nove priložnosti, ki jih prinašajo. Število prebivalstva in gospodarska teža Evrope upadata, medtem ko se ostali del sveta krepi. Leta 2060 nobena država članica ne bo imela niti 1 % svetovnega prebivalstva, kar je prepričljiv razlog, da ostanemo skupaj in tako dosežemo več. Blaginja Evrope kot pozitivne svetovne sile bo še naprej odvisna od njene odprtosti in tesnih vezi z njenimi partnerji.

V beli knjigi je opredeljenih pet scenarijev. Vsak od njih daje vpogled v možno stanje v Uniji do leta 2025 glede na odločitve, ki jih bo sprejela Evropa (glej Prilogo). Scenariji zajemajo vrsto možnosti in so namenjeni ponazoritvi. Medsebojno se ne izključujejo in niso izčrpni.

Scenarij 1: Tako kot doslej – EU-27 se osredotoči na izvajanje svojega pozitivnega programa reform v skladu s političnimi usmeritvami Komisije z naslovom „Nov začetek za Evropo“ iz leta 2014 ter Izjavo iz Bratislave, o kateri se je leta 2016 dogovorilo vseh 27 držav članic. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo: Evropski državljani lahko uporabljajo avtomatizirane in povezane avtomobile, vendar imajo lahko še vedno nekaj pravnih in tehničnih težav pri prečkanju mej. Evropski državljani večinoma potujejo prek mej, ne da bi se morali ustavljati zaradi mejnih kontrol. Okrepljeni varnostni pregledi pomenijo, da je treba na letališča in železniške postaje priti precej pred odhodom.

– EU-27 se osredotoči na izvajanje svojega pozitivnega programa reform v skladu s političnimi usmeritvami Komisije z naslovom „Nov začetek za Evropo“ iz leta 2014 ter Izjavo iz Bratislave, o kateri se je leta 2016 dogovorilo vseh 27 držav članic. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo:

Scenarij 2: Samo enotni trg – EU-27 se postopoma ponovno osredotoči na enotni trg, ker 27 držav članic na čedalje številnejših področjih ne more najti skupnih točk. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo: Prečkanje mej za poslovne namene in turiste postane oteženo zaradi rednih preverjanj. Težje je najti službo v tujini in prenos pokojninskih pravic v drugo državo članico ni zajamčen. Tisti, ki zbolijo med bivanjem v tujini, morajo plačati visoke stroške zdravstvene oskrbe. Evropski državljani neradi uporabljajo povezane avtomobile, ker ni predpisov in tehničnih standardov, ki bi veljali po vsej EU.

– EU-27 se postopoma ponovno osredotoči na enotni trg, ker 27 držav članic na čedalje številnejših področjih ne more najti skupnih točk. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo:

Scenarij 3: Tisti, ki hočejo več, storijo več – EU-27 deluje kot doslej, vendar omogoči tistim državam članicam, ki to želijo, da na določenih področjih, kot so obramba, notranja varnost in socialne zadeve, skupaj storijo več. Oblikuje se ena ali več „koalicij voljnih“. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo: 15 držav članic vzpostavi enote policije in sodnikov za obravnavanje čezmejnih kriminalnih dejavnosti. Varnostne informacije se izmenjujejo sproti, saj so nacionalne podatkovne baze med seboj popolnoma povezane. V 12 državah članicah, ki so se dogovorile o harmonizaciji svojih predpisov glede odgovornosti in tehničnih standardov, je uporaba povezanih avtomobilov razširjena.

– EU-27 deluje kot doslej, vendar omogoči tistim državam članicam, ki to želijo, da na določenih področjih, kot so obramba, notranja varnost in socialne zadeve, skupaj storijo več. Oblikuje se ena ali več „koalicij voljnih“. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo:

Scenarij 4: Storiti manj, a učinkoviteje – EU-27 se osredotoči na večje in hitrejše rezultate na izbranih področjih, manj dejavna pa je na področjih, na katerih se zdi, da ne zagotavlja dodane vrednosti. Pozornost in omejene vire se osredotoči na izbrana področja. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo: Evropski organ za telekomunikacije bo imel pooblastila za sprostitev radijskih valov za čezmejne komunikacijske storitve, kot so tiste, ki jih uporabljajo povezani avtomobili. Poleg tega bo varoval pravice uporabnikov mobilne telefonije in interneta ne glede na to, kje v EU se nahajajo. Nova evropska agencija za boj proti terorizmu pomaga pri odvračanju in preprečevanju resnih napadov s sistematičnim sledenjem in označevanjem osumljencev.

– EU-27 se osredotoči na večje in hitrejše rezultate na izbranih področjih, manj dejavna pa je na področjih, na katerih se zdi, da ne zagotavlja dodane vrednosti. Pozornost in omejene vire se osredotoči na izbrana področja. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo:

Scenarij 5: Storiti veliko več skupaj – Države članice se odločijo, da si bodo na vseh področjih delile več pristojnosti in sredstev ter si prizadevale za več skupnega odločanja. Odločitve na evropski ravni se sprejemajo hitreje in so hitro izvršene. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo: Evropski državljani, ki se želijo pritožiti na predlagani projekt vetrnih elektrarn v njihovi skupnosti, financiran iz sredstev EU, imajo težave pri iskanju odgovornega urada, saj jim je rečeno, naj se obrnejo na pristojne evropske organe. Evropski državljani po vsej Evropi brez težav uporabljajo povezane avtomobile, saj obstajajo jasni predpisi, ki se uporabljajo po vsej EU, vozniki pa se lahko zanesejo, da bo agencija EU zagotovila izvajanje teh pravil.

– Države članice se odločijo, da si bodo na vseh področjih delile več pristojnosti in sredstev ter si prizadevale za več skupnega odločanja. Odločitve na evropski ravni se sprejemajo hitreje in so hitro izvršene. Do leta 2025 bi to lahko pomenilo:

Naslednji koraki

Bela knjiga je prispevek Evropske komisije k vrhu v Rimu, kjer bo EU razpravljala o svojih dosežkih zadnjih 60 let, pa tudi o svoji prihodnosti v sestavi sedemindvajsetih držav članic. Bela knjiga je poleg tega začetek procesa, v katerem bodo države EU-27 odločale o prihodnosti svoje Unije. Da bi spodbudila razpravo, bo Evropska komisija skupaj z Evropskim parlamentom in zainteresiranimi državami članicami gostila vrsto razprav o prihodnosti Evrope v mestih in regijah po vsej Evropi.

Evropska komisija bo v prihodnjih mesecih k tej razpravi prispevala z vrsto dokumentov z razmisleki o:

razvoju socialne razsežnosti Evrope,

poglobitvi ekonomske in monetarne unije na podlagi poročila petih predsednikov iz junija 2015,

izkoriščanju globalizacije,

prihodnosti evropske obrambe,

prihodnosti financ EU.

Tako kot bela knjiga bodo tudi ti dokumenti z razmisleki ponudili različne ideje, predloge, možnosti ali scenarije za Evropo leta 2025, ne da bi na tej točki predstavili dokončne odločitve.

Te ideje bodo nadalje razvite v govoru predsednika Junckerja o stanju v Uniji septembra 2017, prvi sklepi pa bi lahko bili sprejeti na zasedanju Evropskega sveta decembra 2017. To bo pripomoglo k določitvi smeri ukrepanja, ki se bo začelo uvajati še pred volitvami v Evropski parlament leta 2019.

Več: