Stát by měl nahradit škody zavřeným obchodům, restauracím a jiným firmám. Podle skupiny právníků to vyplývá z krizového zákona. "Zákon říká, že nárok na náhradu má kdokoliv, kdo je poškozen – lidé i firmy. Ale pozor, musí to být v přímé souvislosti s opatřeními v době nouzového stavu," říká v rozhovoru pro HN právnička Petra Dolejšová spolupracující se společností AK eLegal. Právě ona se svým kolegou Janem Valtrem, právničkou Janou Sedlákovou ze Sedláková Legal a Jakubem Dohnalem ze společnosti Arrows na možnost náhrady podnikatele začali upozorňovat.

Z jakého zákona vyplývá nárok na kompenzaci a nahrazení škod způsobených opatřeními v době nouzového stavu?

Je to zákon 240/2000 Sb., krizový zákon. Ten v § 36 říká, že stát má povinnost firmám a lidem, kterým v souvislosti s krizovým opatřením vznikla škoda, tuto škodu nahradit. Krizová opatření v ČR obecně zastavila chod úplně všeho. Myslím, že je nám všem jasné, že naprostou prioritou je v tomto případě zdraví. Na druhou stranu je potřeba vnímat i obavy podnikatelů, kteří nevědí, jestli po ukončení opatření vlastně budou schopni dál podnikat. Je jasné, že "za to nikdo nemůže", ale právě tam patrně míří zákon a zakotvuje, že i když stát vlastně "nic neporušil", měl by škodu kompenzovat.

Jak specifické to v tom zákoně je? Kdo všechno má na kompenzaci nárok?

Zákon říká, že kdokoliv, kdo je poškozen – lidé i firmy. Ale pozor, musí to být v přímé souvislosti s opatřeními v době nouzového stavu. A protože poškození jsme prakticky všichni – kamkoliv se podíváte – včetně státu, tak bude potřeba tu normu vnímat spíš úzce než široce. Musím na rovinu říct, že neznám právníka, který by byl na tento zákon v Česku expert – tyto předpisy jsou neuvěřitelně specifické, což plyne i z toho, že podchycují neobvyklé situace. Bude tedy hodně záviset na výkladu soudů, co vyhodnotí jako "přímo související škodu" a co už ne.

Je výše kompenzace zákonem nějak limitovaná?

Není. Ale dokážu si představit, že mnohé škody bude těžké přesně prokázat a to může být u řady případů kámen úrazu.

Co mají tedy dělat živnostníci a firmy, kterým vzniká opatřeními škoda?

Je asi jasné, že na prvním místě je teď bezpečnost lidí. Jakmile bude trochu víc času, je potřeba dát dokupy podklady, které prokazují škody a hlavně jejich výši. Je potřeba vše dokumentovat. Škoda se pak musí uplatnit do šesti měsíců (v každém případě se bude tato doba počítat trochu jinak) u státu. Přiznám se, že jsme se několik hodin snažili rozmotat, kam se žádosti mají adresovat – v tomto ohledu to byl paragrafový labyrint, ale zatím nám vše poukazuje na ministerstvo vnitra. Určitě doporučuju, aby nás lidé v tomto dál sledovali. Je to velmi specifická záležitost a bude se určitě dál vyvíjet.