„Pokud nezměníme způsob, jakým produkujeme potraviny, veškerý hmyz za několik desítek let vyhyne,“ napsala dvojice vědců. „Dopad na ekosystémy planety bude přinejmenším katastrofický,“ dodávají.

Pozorovaný každoroční úbytek 2,5 procenta objemu hmyzu za posledních 25 až 30 let považuje Sánchez-Bayo za šokující. „Je to velmi rychlé. Za deset let bude hmyzu o čtvrtinu méně, za 50 let polovina a za 100 let nebude žádný,“ prognózuje.

Hmyz je základ ekosystému, jeho zánik postihne vše

Největší dopad bude mít ubývání hmyzu na zvířata, která se jím živí, tedy ptáky, plazy, obojživelníky a ryby. „Jestliže tento zdroj potravy zmizí, všechna tato zvířata pojdou hlady,“ tvrdí Sánchez-Bayo.

„Hlavní příčinou je intenzifikace zemědělství,“ pokračuje. „To znamená kácení stromů a keřů, které obvykle obklopují pole, a tak vznikají rovné, holé lány, které člověk ošetřuje syntetickými hnojivy a pesticidy,“ vysvětluje. Hmyz podle něj začal ubývat na počátku minulého století, proces se urychlil v 50. a 60. letech a za poslední dvě desetiletí dosáhl „alarmujících rozměrů“.

Nebývalý úbytek hmyzí říše během posledních 20 let vědec přičítá používání nové třídy insekticidů, mezi něž patří fipronil a neonikotinoidy, které působí na centrální nervový systém hmyzu.