Rahavajetta paikataan työnteolla, opintolainalla ja vanhempien pussista.

Opiskelijoiden keskimääräinen kuukausitulo Suomessa alittaa sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) minimibudjetin että EU:n virallisen köyhyysrajan.

Korkeakouluopiskelijalla on käytössään keskimäärin 872 euroa kuukaudessa, kertoo Q-Tutkimuksen kyselytutkimus (siirryt toiseen palveluun). Summa tarkoittaa opiskelijalla keskimäärin kuukauden aikana käytössään olevan rahan määrää, eli siinä on mukana opintotuet sekä mahdolliset palkkatulot ja avustukset.

Summasta hupenee kyselyn mukaan keskimäärin 408 euroa asumiskuluihin, joten varsinaista käyttörahaa jää keskimäärin 464 euroa kuussa eli noin 15 euroa päivässä.

THL:n toissavuonna määrittelemä minimibudjetti (siirryt toiseen palveluun) yksin asuvalle alle 45-vuotiaalle henkilölle on 669 euroa, mutta asumiskulut on siivottu siitä pois. Opiskelijoiden käyttöraha alittaa siis minimibudjetin kahdellasadalla eurolla.

EU:n määrittelemä köyhyysraja on 60 prosenttia mediaanitulosta (siirryt toiseen palveluun), eli Suomessa yksin asuvalle noin 1 100–1 200 euroa asuinpaikasta riippuen. Määritelmä sisältää asuinkulut, eli opiskelijoiden 872 euroa alittaa tämänkin rajan 200–300 eurolla.

Markkinatutkimusyritys Q-Tutkimus teki kyselyn marras-tammikuussa. Siihen vastasi 1 042 päätoimista opiskelijaa, joista puolet opiskelee yliopistossa ja puolet ammattikorkeakoulussa.

Tuloksissa pitää ottaa huomioon, että sukupuolijakauma oli epätasainen: vastaajista 86 prosenttia oli naisia. Q-Tutkimuksen Jonna Kirjavainen selittää tätä naisten mahdollisesti suuremmalla vastaushalukkuudella sekä sillä, että kysely toteutettiin pääosin sosiaalisessa mediassa ja suoraan vain harvassa korkeakoulussa.

Yle

Kuukausivajetta opiskelijat paikkaavat lainalla, töillä ja vanhempien rahapussista.

Töitä tekee päätoimisen opiskelun ohella noin puolet vastaajista. Kuukausiansio on keskimäärin 600 euroa. Kesätöistä jää säästöjä vaihteleva määrä. Työtä tekevät huomauttivat kyselyssä, että tulorajat tulevat nopeasti vastaan, eli kovin paljon työnteolla ei kannata tienata.

Liian alhaiset rajat tienaamiselle, tuntuu että työnteosta rangaistaan.

Myös opintolainaa nostaa puolet vastaajista. Opintolainaa vastaajilla on keskimäärin 7 300 euroa.

Lopputuki tulee ennen kaikkea vanhempien rahapussista. Runsaat 60 prosenttia vastaajista saa tukea vanhemmiltaan tai sukulaisiltaan.

Kelan opintotukijärjestelmä sapetti kyselyssä kahta kolmasosaa vastaajista.

Opintotukiuudistus oli todella huono päätös. Miksi meitä rangaistaan vain koska haluamme kouluttaa itseämme lisää?

Opiskelijat kritisoivat järjestelmää siitä, ettei yhteiskuntaa suoraan hyödyttävää opiskelua tueta tarpeeksi. Moni toivoo lainapainotteisuuden vähentämistä ja korotusta opintorahaan. Istuva hallitus muutti opintotukea toissavuonna selvästi aiempaa lainapainotteisemmaksi.

Moni kokee opiskelijan aseman epäoikeudenmukaiseksi: korkeakouluopiskelu on yhteiskunnalle erittäin hyödyllistä, mutta siihen ei kannusteta tarpeeksi.

Tyylejä opiskelijana elämiseen on monia. Itse en olisi voinut elää ilman lainaa ja työssä käymistä, jos vanhempani eivät olisi avustaneet tarvittaessa.

Toisaalta kyselystä ei kuitenkaan heijastu varsinaista hätää.

Omaan taloudelliseen tilanteeseensa tyytyväisiä on lähes yhtä paljon kuin tyytymättömiä. Lisäksi joka kolmas kertoo pystyvänsä laittamaan ainakin hiukan rahaa säästöön.

Yle

Valtaosan opiskelijoiden rahoista nipistävät ruoka, asuminen ja liikkuminen.

Alkoholi- ja tupakkakulut ovat sen sijaan ainakin tämän kyselyn naispainotteisella ja vapaaehtoisella vastaajajoukolla varsin kohtuulliset.

Kun ruokaan käytetään keskimäärin 196 euroa kuukaudessa, ravintoloihin ja baareihin uppoaa keskimäärin vain 38 euroa ja alkoholiin sekä tupakkaan 28 euroa.

Sitaatit ovat opiskelijoiden kyselyssä kertomia kommentteja siitä, mikä järjestelmässä arveluttaa.

Juttua täsmennetty 26.1. klo 18.15: Eritelty jutun alkuun, että 872 euroa on keskimäärin kuukauden aikana käytössä oleva rahamäärä ja koostuu opintotuesta sekä mahdollisista palkkatuloista ja avustuksista.