Kai Ruususen pienoisautorata on yksi Suomen hienoimmista. Turusta ei vain löydy sille paikkaa, ja taas kerran harrastaja joutuu pakkaamaan radan pahvilaatikoihin.

Mistä on kyse? Turun pienoisautorata on Carreran valmistama Evolution. Sillä on mittaa 26 metriä ja 60 senttiä.

Isoja pienoissähköautoratoja on Etelä-Suomessa kymmenisen kappaletta, mm. Lempäälässä ja Hämeenlinnassa

Radalla voi ajaa autoilla, joiden mittakaava on 1:32 tai 1:24. Autojen valmistajia on useita, kuten Carrera, Cartix, Fly, Ninco, Scalextric ja SCX.

Neljä pienoisautoa kiertää huimaa vauhtia 26 metrin pituista Carrera Evolution -rataa Turun Mikaelinseurakunnan tiloissa. Radan omistaja Kai Ruusunen katsoo rataa haikeana, sillä edessä on jälleen sen purkaminen.

– Saimme olla näissä mukavissa tiloissa kaksi vuotta, mutta nyt seurakunta haluaa tilan muuhun käyttöön. Etsin jo radalle uutta paikkaa. Kivaa tässä on, että samalla pitää miettiä rakennettavaksi uusi rataprofiili.

Kai Ruusunen. Ari Welling / Yle

Ruususen rata koostuu osista, joita kuka tahansa voi ostaa vaikkapa leluliikkeestä. Erona on periaatteessa vain radan koko. Kotiradan pystyy kokoamaan kymmenessä ja purkamaan kahdessa minuutissa. Turun rata on toista maata.

– Rakensin rataa tänne iltaisin kuuden viikon ajan. Siinä ajassa sain radan ajettavaan kuntoon. Lisäksi meni useita viikkoja, että sain sen maisemoitua kauniisti.

Kipinä pienoisautoratoihin syttyi jo pienenä

Kai Ruusunen kertoo, että innostus pienoisautoratoihin syttyi jo pikkupoikana. Välillä harrastaminen jäi, mutta varsinainen kipinä ei koskaan sammunut.

Ruusunen asui aikanaan Riihimäellä, missä pienoisautorata oli seurakunnan tiloissa. Radan ympärillä hääri iso poikajoukko.

Ari Welling / Yle

– Melkein asuin siellä radalla. Siitä poikatyön johtaja sitten keksi, että tuo kaverihan voisi tulla meille töihin. Olin seurakunnalla vapaaehtoisena melkein 15 vuotta.

Ehkä kaikkein hienointa on se kun löydän jonkun vanhan kolhiintuneen auton ja pystyn elvyttämään sen taas ajokuntoon. Kai Ruusunen

Ruusunen muutti Turkuun, ja harrastus jäi joksikin aikaa. Kohtalo puuttui kuitenkin peliin muutamaa vuotta myöhemmin.

Turun rata tuotiin Saksasta

Turun Carrera Evolution -rata tuotiin Suomeen aikoinaan Saksasta. Muutamat vuodet sillä yritettiin tehdä bisnestä Leaf Centerissä, mutta idea ei lähtenyt lentoon.

Leafiltä rata siirtyi turkulaiseen harrastevälineliike Hobbylinnaan. Siellä sitä käytettiin lähinnä syntymäpäiväkesteillä.

– Neljän vuoden aikana kävin itsekin auttamassa synttärikutsuilla kolmisenkymmentä kertaa. Lopulta omistaja kyllästyi ja kertoi, että rata menee myyntiin.

Ruusunen pelkäsi, että rata myydään kauas Turusta ja päätyi ostamaan radan lopulta itselleen.

Toistaiseksi viimeisissä Turun kilpailuissa 17.12.2017 oli mukana todella hienosti rakennettuja autoja, kuten tämä Chevrolet 1957 Bel Air. Ari Welling / Yle

Vastaavia ratoja on Suomessa vain kymmenen

Pienoisautoratoja on Suomessa vähän. Turun rata on Lounais-Suomessa ainoa. Lähin vastaava löytyy Pirkanmaalta, Lempäälästä.

Turun rataan on rakennettu elektroninen ajanottojärjestelmä, joka mittaa kierrosajat kaikilta neljältä radalta tuhannesosan tarkkuudella. Radalla järjestetään kisoja, joissa kilpailijat voivat tarkkailla aikojaan kahdesta eri monitorista. Kilpailun johtajalla on lisäksi oma monitorinsa.

Kun olen radan ääressä, kaikki muu unohtuu. Kai Ruusunen

Radalla käytettävät autot ovat mittakaavaltaan 1:32, mutta myös 1:24 -mittasuhteen autoilla pystyy radalla ajamaan. Autovalmistajia on useita, kuten Scalextric, Ninco ja Carrera. Erilaisia autoja on Ruususen mukaan tuhansia.

– Lähes kaikki vaikkapa Monte Carlossa tai jossain Riihimäki-rallissa joskus kisanneet autot löytyvät. Niitä on ihan tolkuton määrä, vaikkapa Hannu Mikkolan, Marcus Grönholmin ja Leo Kinnusen autoja.

Ari Welling / Yle Turku

Ruusunen kertoo joidenkin harrastajien pelkästään keräilevän erilaisia autoja ja pitävän niitä visusti vitriinissä. Itse hän pitää autojen rakentelemisesta ja niillä ajamisesta.

– Ehkä kaikkein hienointa on, kun löydän jonkun vanhan kolhiintuneen auton ja pystyn elvyttämään sen taas ajokuntoon. Se on jopa hienompaa kuin muiden haastaminen kisoissa.

Ari Welling / Yle Turku

Ruususen mukaan halvimmat käytetyt autot maksavat noin 15 euroa.

Harrastus on pakoa arjesta

Moni ihmettelee, mitä aikuinen mies näkee pikkuautoissa. Ruusunen ei osaa täysin selittää harrastuksen viehätystä. Toisaalta se ei liene edes tarpeen.

– Ihmisillä on yleensä tapana työnsä lisäksi harrastaa jotain pientä. Toiset keräilevät postimerkkejä, toiset tutkivat vaakunoita ja osa pyydystelee perhosia. Tämä on minun juttuni, ei sitä voi selittää. Näin vain on.

Kai Ruusunen kokee, että tarvittaessa pienoisautorataharrastus tarjoaa jonkinlaisen terapiasession.

– Kun olen radan ääressä, kaikki muu unohtuu. Jos on ollut huono työpäivä, niin tulen tänne ajamaan. Kotiin ajaessa huomaa, että huono työpäivä on jo unohtunut. Mikä voisi olla sen parempaa.

Ei tämä toiminta muuten oikein voikaan jatkua, ellei joku sitä tee ihan vilpittömästi hyvää hyvyyttään. Kai Ruusunen

Saman hän on huomannut heissä, jotka ovat kokeilleet ajamista kerhoilloissa. Heitä on lapsista eläkeläisiin.

– Yleensä kaikki lähtevät täältä iloisina. Ainoa kritiikki tulee siitä, että pitää lähteä liian pian kotiin.

Toistaiseksi viimeiset kisat Turun radalla ajettiin 17.12.2017. Ari Welling / Yle Turku

Rata vaatii tilaa ja valoa

Ruusunen kertoo, että rata vaatii tilaa vähintään 40 neliötä. Jos tilaa on 60 neliötä, saa radan profiilista tehtyä hieman väljemmän. Valoa tarvitaan myös.

– Kun radalla ja radan ympärillä on tarpeeksi tilaa ja valaistus on hyvä, niin muulla ei oikeastaan ole väliä.

Kai Ruusunen toivoo, että joku partiolippukunta, seurakunta tai yhdistys innostuisi tarjoamaan radalle uudet tilat. Ruusunen itse lupaa jatkossakin toimia vapaaehtoisena ja pitää kerhoiltoja.

Ari Welling / Yle

– Kolmatta vuotta jo aloittelin seurakunnan työntekijänä vapaaehtoispohjalta. Ei tämä toiminta muuten oikein voikaan jatkua, ellei joku tee sitä ihan vilpittömästi hyvää hyvyyttään.

Vielä yksi vaatimus Ruususella on. Uusissa tiloissa pitää saada olla ainakin kahden vuoden ajan.

– Jos rakentaa radan vuodeksi, on aktiivista ajoaikaa kuitenkin vain syksy ja talvi, sillä kesällä harrastetaan pihapelejä. Vuosi on ihan liian lyhyt aika, tähtäimen pitää olla pidemmällä.