Sairaanhoitopiirit kamppailevat kiristyvän talouden kanssa. Yt-neuvotteluja käydään tai on käyty eri puolilla maata viimeisen vuoden aikana. Lista neuvotteluista on pitkä:

Taustalla oleva syy on yksinkertainen.

– Kunnilla oikeasti ei ole rahaa. Se on tullut yllätyksenä varmaan kunnille itselleenkin ja meille kaikille, kuinka vaikea taloustilanne kunnissa on, sanoo Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnunen.

Keski-Suomen sairaanhoitopiiri on viimeisimpiä säästökuurilaisia. Noin 370 miljoonan euron vuosibudjetista pitäisi leikata noin 20 miljoonaa euroa.

Kuntien kukkaron pohja tuli vastaan

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin lähes 20 miljoonan euron säästötavoite lukittiin syyskuun lopulla, kun kuntayhtiön jäsenkunnat kieltäytyvät maksamasta sairaanhoitopiirin esittämää 5,4 prosentin lisäystä kuntalaskutukseen. Kunnat vaativat sairaanhoitopiiriä pysymään aiemmin sovitussa kustannustasossa eli noin 2 prosentin kuntalaskutuksen nousussa.

Talouden tasapainottamisohjelman laatimisella on kiire, sillä sairaanhoitopiirin hallitus käsittelee ensi vuoden talousarviota kokouksessaan jo 13.11. ja päätökset säästötoimista tehdään valtuustossa 5.12.

Uskottava lista talouden tasapainottamisen keinoista pitäisi kuitenkin olla esittelykunnossa jo parin viikon kuluttua, kun sitä käydään läpi sairaanhoitopiirin omistajakuntien kanssa.

Satoja irtisanomisia vai vyön kiristelyä

Jos säästöjä lähdettäisiin hakemaan pelkästään irtisanomisten kautta, se tarkoittaisi Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä potkuja noin 250 työntekijälle. 50 heistä olisi lääkäreitä.

Kuntayhtymässä on kuitenkin linjattu, että säästöt etsitään muilla keinoin.

– Näyttäisi olevan mahdollista toteuttaa tämä vakautusohjelma ilman irtisanomisia, Kinnunen sanoo.

Käytännössä vyön kiristämisen pitäisi onnistua organisaatiota ja toimintatapoja muuttamalla. Lisäksi Kinnunen lupaa, ettei tekeillä oleva säästösuunnitelma ainakaan toistaiseksi johda hoidon saatavuuden heikkenemiseen.

Ei aivan yksinkertainen yhtälö.

Edelliset uudistukset aiheuttivat johtamiskriisin

Jo aiempi hallinnon organisaatiouudistus on aiheuttanut johtamiskriisin Keski-Suomen keskussairaalassa (siirryt toiseen palveluun)(Keskisuomalainen, tilaajille). Ylilääkäreille ja osastoylilääkäreille tehdyssä kyselyssä lähes puolet vastanneista kertoo harkinneensa työpaikan vaihtoa kuluneen vuoden aikana.

Sairaanhoitopiirin johtajan tietoon on tullut ainakin yksi johtamisuudistuksesta johtuva irtisanoutuminen. Kinnunen ei kiellä, etteikö kipuilua olisi luvassa jatkossakin.

– Helpot asiat on jo tehty, eikä nekään ole helppoja olleet. Tästä eteenpäin meidän kaikkien täytyy muuttaa omia työskentely- ja toimintatapojamme. Ne alkavat olla jo hankalampia.

Kinnunen lupaa, että keskussairaalassa tehdään kaikki mahdollinen, etteivät irtisanomista harkitsevat toteuttaisi uhkaustaan. Toisaalta johtajan mukaan on perusteltua, että työntekijä, joka kokee arvonsa ja periaatteensa olevan ristiriidassa organisaation kanssa, vaihtaa työpaikkaa.

Tarjoaako Keski-Suomen sairaanhoitopiirin siis työolosuhteita, jotka eivät sovi yhteen lääkäreiden arvojen kanssa?

Tätä Kinnunen ei allekirjoita. Hän arvioi, että kuntien taloustilanne heijastuu sairaalan käytäville paineina, jotka voivat heikentää työn mielekkyyttä.

– Joku voi kokea, että se johtaa sellaiseen kuormittumiseen tai edellytysten heikkenemiseen, että ihmiset haluavat vaihtaa työtä, Kinnunen miettii.

Lähes puolet sairaansijoista poistuu alle 10 vuodessa

Mitä säästäminen toimintatapoja muuttamalla käytännössä tarkoittaa?

Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä monia pieniä ja suurempia keinoja on niputettu niin sanotuiksi kärkihankkeiksi. Yksi tärkeimmistä on sairaansijojen määrän vähentäminen.

Työtä on jo tehty, sillä vielä 5-6 vuotta sitten Keski-Suomen keskussairaalassa oli noin 530 sairaansijaa. Nyt määrä on supistunut reiluun kolmeensataan paikkaan ja rakenteilla olevassa uudessa sairaalassa sairaansijoja on erikoissairaanhoitoa varten enää 268. Aiemmin vuodeosastoilla hoidettuja potilaita siirtyy avohoitopalveluiden ja päiväsairaalatoiminnan piiriin.

Iso rooli säästöjen hakemisessa on myös digitalisaatiolla. Esimerkiksi puhelinpalveluja voitaisiin vähentää, jos osa asiakkaiden palvelusta siirtyisi nettiin.

Digitalisaation, eli esimerkiksi tehokkaampien toiminnanohjaus- ja potilastietojärjestelmien toivotaan tuottavan miljoonasäästöt. Jaana Polamo / Yle

Digitaalinen etälääkäri tekee täsmätyötä

Myös varsinaista hoitotyötä aiotaan tehdä digitaalisesti.

– Pyritään lisäämään erikoislääkäreiden etäkonsultaatioita. Esimerkiksi kontrollikäynnille potilaan ei tarvitsisi matkustaa, vaan erikoislääkäri on puhelimen tai videoyhteyden päässä ja kontrollitapahtuma on paikallisessa terveyskeskuksessa lääkärin tai sairaanhoitajan vastaanotolla, Kinnunen kertoo.

Sairaanhoitopiirin näkökulmasta säästöjä syntyisi siitä, että erikoislääkäri konsultoisi potilaan hoitoa tavallista vastaanottoa lyhyemmän ajan. Potilaiden perushoidosta vastaisivat muut terveydenhoidon ammattilaiset.

Positiivisimmillaan digitalisaation arvioidaan tuovan jopa 16 miljoonan euron säästöt, mutta Kinnunenkin myöntää, että arvio on monien mielestä utopistinen.

Tehokkaammat toiminnan- ja työvuorosuunnittelun ohjelmat, potilastieto-ohjelmat ja muu digitalisaatio on kuitenkin keskeisessä asemassa sairaanhoitopiirin talouden tasapainottamisohjelmassa.

Suomen toiseksi halvinta hoitoa

Uuden sairaala Novan on valmistuessaan luvattu tehostavan keskussairaalan toimintaa 10 prosentilla. Konsulttiyritys NHG on tehnyt arvion, mistä säästöjä voisi syntyä. Monia uudistuksia on ryhdytty toteuttamaan jo nyt ja tahti kiihtyy vielä talouden tasapainottamisen myötä.

– Me olemme jo näissä vanhoissa tiloissa pystyneet toteuttamaan merkittävästi niitä asioita, mitä uudessa sairaalassa täydennetään. Olemme vertailukelpoisilla kriteereillä Suomen toiseksi halvin [sairaanhoitopiiri], jos katsotaan menoja euroina per kapita, Kinnunen listaa.

Tiukasta talouskurista huolimatta Kinnunen kuulostaa tyytyväiseltä. Monissa Suomen sairaanhoitopiireissä on jouduttu järjestämään yt-neuvotteluja ja toteuttamaan irtisanomisia.

Keski-Suomessa riittää, että jokaista luonnollisesti poistuvan työntekijän korvaamista harkitaan entistä tarkemmin.

Tavoitteena jopa 500 henkilötyövuoden vähennys

Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä eläköityy vuosittain noin 100 työntekijää. Toiset sata jättää työpaikkansa muista syistä. Se antaa vuosittain noin 200 tilaisuutta toteuttaa henkilöstövähennyksiä ilman irtisanomisia.

– Tätä niin sanottua luonnollista poistumaa pyritään hyödyntämään mahdollisimman laajasti, Kinnunen kertoo.

Sairaanhoitopiiri varautuu säästämään myös henkilötyövuosissa, mutta säästökohteita etsitään ensin esimerkiksi laitehankinnoista. Jaana Polamo / Yle

Sairaanhoitopiirin palkkalistoilla on tällä hetkellä noin 3600 työntekijää. Uuden sairaalan tuottavuuden lisääntymisen myötä on laskettu henkilöstötarpeen vähenevän jopa 500 henkilötyövuodella.

Sairaanhoitopiirin oma tavoite on hieman maltillisempi, eli noin 390 henkilötyövuoden vähennys. Lukuun on laskettu mukaan myös esimerkiksi pesulatoiminnan ja ruokapalvelun ulkoistukset.

– Jos saadaan vaikka laitehankinnoista, materiaalihankinnoista tai hyvin kalliista lääkkeistä säästöjä, niin käytetään ne ensisijaisesti ja vasta viimeisenä vähennetään henkilötyövuosia, Kinnunen sanoo.

Talouden tasapainottamisohjelmaa ryhdytään toteuttamaan heti ensi vuoden talousarviossa. Kaikki säästökeinot tulisi olla käytössä pari vuotta uuden sairaalan käyttöönoton jälkeen, eli vuoden 2023 loppuun mennessä.