Pihtiputaalla Hytösten pihapiirissä talvehtiva, Jopeksi nimetty, kattohaikara on todennäköisesti erehtynyt jäämään Suomeen vahingossa.

– Lintu on luultavasti tullut tälle alueelle syksyllä joutsenparven mukana. Naapurin isännän kaivaessa kaivurilla ojia ja se on jäänyt seuraamaan hommaa, koska on saanut samalla ravinnokseen liikkeelle lähteneitä myyriä, kertoo eläkkeellä oleva Pentti Hytönen.

Hytöset ja naapurusto ovat ruokkineet kattohaikaraa maan jäädyttyä.

– Ajateltiin, että sillä on vähän eväät tiukalla ja nyt se sitten on tykästynyt tähän muutaman maalaistalon pihapiiriin. Se on saanut silakoita, muikkuja, jauhelihaa ja pakastimeen jääneitä viime vuoden hirvenlihoja. Makkara ja sämpylät sille eivät esimerkiksi kelpaa, eikä suolaista saa toki antaakaan, Hytönen kuvailee.

– Meillä on sellainen ajatus, että kun se saataisiin kesytettyä ja otettua kiinni, niin toimittaisimme sen sisätiloihin pahimpien pakkasten ajaksi.

Kattohaikara on toistaiseksi päästänyt Hytösen parin metrin etäisyydelle.

– Olen jutellut sille ja se on pää kallellaan katsellut minua. Koitan rakentaa luottamusta niin, että se saataisiin esimerkiksi houkuteltua meillä tyhjillään olevaan navettaan, jonka lämpötila saisi nostettua sopivasti noin +10 asteeseen ja se ei olisi vankina siellä, vaan saisi olla vapaasti, Hytönen suunnittelee.

Hytönen uskoo, että 10 asteen pakkaseen saakka kattohaikara pärjää vielä ulkosalla ja niin pitkään kun talon ohi kulkeva joki pysyy sulana. Hytönen kertoo, että Joppe on kova poika syömään.

Pentti Hytönen

– Se huitelee kolmisen kiloa lihaa ja kalaa päivässä. Aamusella se on vonkaamassa aamupalaa keittiön ikkunan alla ja tänäänkin illalla se varmaan tulee taas tuohon hakemaan sapuskaa, Hytönen sanoo.

Lintuharrastajat auttavat ruokintakuluissa

Turkulainen lintuharrastaja Paavo Harri ajoi tapaninpäivän aamuna viitisenstaa kilometriä salolaisen bongarituttavansa kanssa katsomassa erikoista talviasukkia Pihtiputaalle.

– Lähdimme ajamaan aamuyöllä ja veimme kattohaikaralle tuliaisiksi turkulaisia silakoita ja jauhelihaa. Hytöset taas tarjosivat meille siianmätiä ja karjalanpiirakoita ja siinä me katselimme ikkunan läpi toistemme herkuttelua, Harri naurahtaa.

Lintuharrastajat ovat päättäneet avustaa Hytösiä linnun talviruokinnassa.

– Luonnossahan se syö lintuja, myyriä, käärmeitä ja matoja ja kalastaakin, mutta eihän tuo talvella onnistu. Olemme päättäneet järjestää lintuharrastajien keskuudessa pienimuotoisen rahankeräyksen linnun ruokintakuluissa avustamiseksi, Harri kertoo.

Yleensä kattohaikarat muodostavat joutsenten tapaan kihlapareja ensimmäisenä kesänään. Suomessa alkukesäisin nähdyt sadat kattohaikarat todennäköisesti käyvät Harrin mukaan Baltiasta käsin katsomassa maisemia siinä mielessä, olisiko niillä levittäytymismahdollisuuksia, mutta ovat sen ikäisiä, etteivät vielä onnistu pesinnässä.

– Viime kesänä Koskella pesinyt pari oli todennäköisesti käynyt kurkkaamassa paikat jo edelliskesänä ja sillehän oli sinne rakennettu pesintää varten valmiiksi, Harri sanoo.

Nyt Pihtiputaalla suunnitellaan samankaltaista lavanrakennuspuuhaa ensi kesäksi.