Aikuisten kimppa-asuminen yleistyy Suomessa

Yhteisölliset seniorit kirivät nuorten kommuuniasujien ohi jo lähivuosina, uskoo dosentti Outi Jolanki.

Kultsu-nimisessä helsinkiläisessä omakotitalossa asuu seitsemän aikuista yhdessä. Sunnuntaisuomalaisessa 13.11. on reportaasi siitä, kun tavallisesti yksin asuva toimittaja Mia Rouvinen muutti yhteisöasujaksi Kultsuun. Laura Oja

Mia Rouvinen

Yhteisöllinen asuminen kiinnostaa entistä enemmän, vaikka Suomessa vaihtoehtoon on herätty muita Pohjoismaita myöhemmin. Esimerkiksi Facebookin Vuokra-asunnot Helsinki -ryhmässä haetaan nyt jatkuvasti asukkaita kimppa-asuntoihin, kommuuneihin tai yhteisöihin.

Vaihtoehto kiinnostaa, sillä edullisimmillaan 500–600 euron vuokralla saa oman huoneen lisäksi yhteisen keittiön, olohuoneen, saunan ja jopa pihaa, kuten seitsemän asukkaan yhteisössä Kultsussa Itä-Helsingissä. Samalla rahalla on vaikea saada Helsingistä edes alle 20 neliön yksiötä vapailta markkinoilta.

Pienempien asumiskulujen lisäksi yhteisöllisissä asumisratkaisuissa kiinnostaa mahdollisuus jakaa arki. Sosiaaligerontologian dosentti Outi Jolanki sanoo, että yhteisöllinen asuminen voi olla muutaman vuoden kuluttua jo suurempi juttu senioreiden kuin nuorten ratkaisuna.

– Yhteisöllisyydellä pyritään lievittämään yksinäisyyttä ja sosiaalista eristyneisyyttä. Moni seniori kokee myös turvattomuutta. Ajatellaan, että yhteisöllisessä asuintalossa on helpompi tutustua toisiin ja on enemmän keskinäistä auttamista puolin ja toisin, kun tunnetaan toinen toisensa, Tampereen yliopistossa työskentelevä Jolanki sanoo.

Hänen mukaansa asuminen on nyt muutenkin moninaistumassa.

– On monisukupolvisia kortteleita, yhteisötaloutta, kodin jakamista ja kevyempää yhteisöllisyyttä. Esimerkiksi Hollannin ja Tanskan yhteisöllisestä asumisesta on haettu mallia Yhdysvaltoihin. Toisaalta amerikkalaista virtuaalista kylämallia kokeillaan jo muuallakin.

Outi Jolangin mukaan yhteisöllisten asumismuotojen pysyvyyden ratkaisevat ongelmanratkaisutaidot.

– Avoin päätöksenteko, keskinäinen kommunikaatio ja tiedonvaihto ovat keskeisiä toimivan yhteisön luomisessa. Pitää opetella neuvottelemaan ja sovittelemaan erilaisia toiveita ja tarpeita, hän sanoo.

Nuorista aikuisista koostuvassa Kultsun yhteisössä mahdolliset ongelmatilanteet pyritään ratkaisemaan ennen kuin niistä tulee liian vaikeita puhuttaviksi. Talossa pidetään säännöllisesti talokokouksia ja viestejä kirjoitetaan niin talokirjaan kuin yhteisön pikaviestiryhmiinkin.

– Yksi syy, miksi halusin muuttaa kommuuniin, oli se, että oppisin elämään erilaisten ihmisten kanssa. Olen välillä liian kiltti. Nyt opettelen myös sanomaan asioista ja pitämään tarvittaessa puoliani, Kultsun perustaja Hanna Laine kertoo.

Outi Jolangin mukaan yhteisöllisessä asumisessa on kyse pohjimmiltaan siitä, millainen on hyvä yhteiskunta ja yhteisö.

– Se on sellainen, jossa voi luottaa toisiin ihmisiin, on seuraa ja mielekästä tekemistä, ja voi osallistua ja olla päättämässä asioista ja toiminnasta, hän summaa.