Pariisin ilmastokokouksen sopimusta pidetään pääosin onnistuneena ja askeleena oikeaan suutaan. Miten siinä onnistuttiin? Guardianin mukaan neuvottelusopu saatiin aikaan ikivanhalla afrikkalaisella neuvottelutekniikalla, indaballa.

Ranskan ilmastokokouksen neuvottelut olivat pitkien neuvottelujen jälkeen ajautumassa umpikujaan. Isäntämaa Ranska toi kuitenkin viime metreillä neuvotteluihin mukaan afrikkalaisen indaba-neuvottelutekniikan. Indabaa käytettiin menestyksekkäästi jo Durbanin ilmastokokouksessa vuonna 2011.

Indaba on zulu-heimon keskuudessa käytetty neuvottelutekniikka. Eteläafrikkalaisessa kulttuurissa indaba tarkoittaa myös laajemminkin kokousta tai tapaamista. Indabassa osapuolia rohkaistaan puhumaan vapaamuotoisesti suoraan toisilleen, ja kertomaan heidän kynnyskysymyksensä, josta he eivät voi joustaa.

Kun vaikeat asiat saadaan heti alta pois, tulee ratkaisuehdotuksille enemmän tilaa.

Neuvottelutekniikoihin perehtyneen filosofi Markus Neuvosen mukaan siinä piilee juuri indaban nerokkuus. Kun vaikeat asiat saadaan heti alta pois, tulee ratkaisuehdotuksille enemmän tilaa.

– Kun tunteet ja huolet sanoitetaan, ja ihmiset kokevat tulleensa kuulluksi, voidaan liikkua ratkaisun suuntaan.

Filosofi Markus Neuvonen KulttuuriCocktail, Markus Neuvonen, filosofi, indaba Kuva: Yle / Jenni Stammeier

Onnistumisen edellytyksenä on kuitenkin se, että osapuolet ovat vakavissaan. Jos osapuolilla on piiloagendoja tai kohtaamista vääristäviä rooleja, ne estävät Neuvosen mukaan indaban toimimisen.

– Ilmeisesti Ranskan kokouksessa alettiin olla jo niin lopen turhautuneita ja uupuneita, että indaba toimi, Neuvonen toteaa.

Onnellisuutemme riippuu läheistemme onnellisuudesta

Markus Neuvosen mukaan indaba-neuvottelutapa heijastelee Afrikassa yleisesti arvostettua filosofista periaatetta, ”ubuntua”. Ubuntu on paketti erilaisia arvoja, jonka yhtenä periaatteena on, että ihmisen onnellisuus riippuu hänen lähellä olevien ihmisten onnellisuudesta.

– En voi olla onnellinen, jos ihmiset, joihin minulla on merkityksellinen suhde, eivät ole onnellisia.

Tingitään oman edun ajamisesta, jos se vahingoittaa muita.

Ubuntun taustalla on Neuvosen mukaan myös ajatus siitä, että olemme kaikki ihmisiä. Meidän tulee kohdella toisiamme ihmisinä, ja kohdata toisemme aidosti. Ubuntun tavoite on, että tingitään oman edun ajamisesta jos se vahingoittaa muita, ja keskitytään etsimään näkökannoista yhdistäviä tekijöitä erottavien tekijöiden sijaan.

Etelä-Afrikan edesmennyt presidentti Nelson Mandela kannatti ubuntun henkeä. Neuvosen mukaan Pariisin ilmastokokouksen tuloksesta voi nähdä, että Mandelan työ kantaa tällä tavalla hedelmää.

Korjattu kirjoitusasua 11.12.2018.