Joka vuosi yli 15 000 ihmistä vammautuu tai kuolee maahan haudatuista miinoista. Se tarkoittaa kymmeniä ihmisiä joka päivä.

Räjähtämättömiä miinoja lasketaan piilevän yli sata miljoonaa kappaletta yli 70 valtion kamarassa.

Purkamista hidastaa erityisesti se, että miinoja on vaikea löytää. Monin paikoin niitä etsitään yhä samalla tavalla kuin jo toisessa maailmansodassa: astellaan miinakentälle ja haravoidaan maata metallipaljastimella tai jonkin varren avulla.

Tällainen ihmisvoimin tehty raivaaminen on paitsi hengenvaarallista, myös epätäsmällistä. Vääriä hälytyksiä tulee tämän tästä, toisaalta miinoja jää usein havaitsematta.

Jerusalemin heprealaisen yliopiston tutkijat kehittivät nyt vaihtoehtoisen menetelmän, joka on helppo, turvallinen ja tarkka. He nimittäin ulkoistivat miinojen bongauksen mikrobeille.

Mikrobihelmet merkkasivat koemiinojen paikat vihreällä fluoresenssivalolla.

Professori Shimshon Belkin kollegoineen muokkasi Echeria coli -bakteereita siten, että ne reagoivat räjähteistä tihkuviin vähäisiin kaasuihin ja alkavat hehkua vihreää valoa.

He leipoivat näin käsiteltyjä mikrobeja kolmemillisiin polymeerihelmiin, joihin räjähdemolekyylit pääsevät tunkeutumaan sisään.

Kun mikrobihelmiä ripoteltiin 4 x 1 -metriselle koemiinakentälle, ne merkkasivat maahan upotettujen 13 koemiinan paikat onnistuneesti vihreällä fluoresenssivalolla. Tunnistus hoitui laserin avulla 20 metrin päästä.

Vain neljä paksuun puutarhamultaan kaivettua räjähdysainetta sisältävää esinettä meni mikrobeilta ohi, mikä tutkijoiden mukaan johtunee siitä, että ne oli haudattu maahan vain muutama päivä aiemmin. TNT- tai DNT-molekyylejä ei näin ollen ollut ehtinyt vielä vapautua maaperään tarpeeksi.

Tutkijoiden mukaan kokeet näyttävät lupaavilta mutta mikrobihelmien herkkyyttä pitää vielä voimistaa ja laitteistoa parantaa, ennen kuin niitä voidaan hyödyntää tositoimissa.

Keksinnöstä kertoi Nature Biotechnology.