Vuosi vaihtuu viikonloppuna ja Suomi täyttää 100-vuotta. Ruokavuosi 2017 tuo mukanaan paljon mielenkiintoista.

Ensin pari sanaa kuluneesta vuodesta. 2016 on ollut Suomessa todellinen ruokavuosi. Ruuasta on puhuttu enemmän kuin koskaan ennen. Ruuasta on kirjoitettu mediassa enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Suomalaiset ovat saaneet uusia ruoka-aineita keittiöönsä nyhtökauran ja härkiksen muodossa. Kasvisproteiinit ovat olleet ruokavuoden 2016 suurin ruokailmiö.

Kasvisproteiinit ovat löytäneet tiensä myös sekasyöjien lautaselle. Suomalaiset syövät kasviksia enemmän kuin koskaan aikaisemmin.

Vuoden 2016 lopussa solmittu Pariisin ilmastosopimus on kaikkien aikojen ensimmäinen sopimus, joka sitoo lähes kaikkia maailman maita tavoitteessa vähentää kasvihuonepäästöjä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tämä nousee keskiöön vuonna 2017.

Ruoan osuus kulutuksen ilmastovaikutuksista on suunnilleen yhtä suuri kuin liikenteen tai asumisen, joten ilmastomyönteisen ruoan suosiminen on tärkeää ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta.

Kotimaiset kasviset nostavat päätään vuonna 2017.­

Terveellinen, kestävänkehityksen mukainen ruoka ja eettisesti tuotettu ruoka nousevat vuonna 2017 suomalaisten huulille. Ruokavaliotaan voi muuttaa ilmastomyönteisemmäksi yksinkertaisilla toimilla.

Ilmastoystävällisessä ruokavaliossa syödään paljon kasviksia ja lihaa kohtuudella. Helpoin tapa lisätä kasviksia ruokavalioon on korvata liha kasvisproteiinilla. Helpointa on hyödyntää kotimaisia kasvisproteiinieja kuten hernerouhetta, nyhtökauraa ja härkäpavusta tehtyä härkistä. Hyviä proteiininlähteitä ovat myös tofu, seitan ja tempe.

Väri-iloittelua lautasella kasviksista.­

Kasvisruokailu tulee olemaan vuoden 2017 suurin ruokatrendi. Kasvissyönti on valtavirtaistunut ja kasviruokapäivä ei ole enää vain päivä viikossa, vaan siitä on tullut monessa kodissa jokapäiväinen normaali ruokailutapa. Lihapäivä viikossa tulee olemaan tulevaisuuden trendi.

Kotimaiset juurekset ovat eettistä sesonkiruokaa parhaimmillaan.­

Kotimaisen kalan kulutus tulee kasvamaan vuonna 2017. Hyvänä apuna oikeiden kalavalintojen tekemisessä on WWF:n kalaopas, joka kertoo kuluttajalle liikennevaloin mitä kaloja kannattaa suosia ja mitä välttää. Kalaopas toimii verkossa ja kännykkään ladattavassa aplikaatiossa.

Hävikin pienentäminen on osa eettistä kulutusta ja tulee olemaan valokeilassa ensi vuonna. Ruokateollisuuden vastaus tähän on pienempien pakkauskokojen tarjoaminen. Pieniä yhden ja kahden hengen talouksia on Suomessa yhä enemmän. Vuonna 2016 kaupan heviosastolla näkyi tuorevihannespaketteja, joissa on sekalaisia vihanneksia pienessä pakkauksessa erilaisiin kokkailutarkoituksiin. Keittiöön ja kokkaukseen tarkoitetut täsmätuotteet pienentävät hävikkiä ja tarjoavat kuluttajalle helppoja ratkaisuja.

Kotona ruoanlaittaminen on nousussa vuonna 2017. Suomi 100 -juhlavuoden kantavana ruokateema on Syödään yhdessä -hanke. Sen tarkoituksena on herättää henkiin kyläilykulttuuri ja yhdessä syömisen perinteet. Suomalaiset perheet syövät harvemmin yhdessä kuin missään muussa Euroopan maassa. ELO säätiön teettämän tutkimuksen mukaan suomalaiset haluaisivat kuitenkin syödä yhdessä useammin, joten tehdään vuodesta 2017 yhdessä syömisen ja kokkailun vuosi.

Uudet-vanhat ruokailmiöt ovat nousussa. Maailman trendikkäissä ruokakaupungeissa juodaan aamiaisella kefiiriä ja kombuchaa sekä napsitaan lounaalla fermentoituja, maitohappokäymisellä valmistettuja vihanneksia. Vanhanajan tavat tehdä ruokaa ovat saapumassa myös Suomeen. Fermentointi eli käymismenetelmällä kypsennetty ruoka tulee olemaan ensi vuoden ruokatrendi. Tämä tulee näkymään kotikeittiöissä sekä ravintolaruuassa. Kefiiriä ja kombuchaa löytyy jo kauppojen kylmähyllyistä, mutta niitä voi tehdä myös itse. Kombuchan ja kefiirin valmistuksesta kotioloissa onkin tullut nopeasti suosittu harrastus, ja sosiaalisen median harrastesivuilla jaetaan ahkeraan ohjeita.

Fermentoidut sitruunat maustavat trendikästä marokkolaista ruokaa.­

Idätys ja versotus tulevat nousemaan vuoden 2017 kotikeittiöissä ilmiöksi. Kerrostaloasukitkin saavat helposti superterveellisen kotipuutarhan ikkunalaudalle.

Ituja voi kasvattaa helposti ja nopeasti ikkunalaudalla.­

Leipä leivotaan nyt juureen. Kotiuunissa tehty tuore leipä nostaa päätään vuonna 2017. Juurileivän tekokursseja järjestetään enemmän kuin koskaan ennen ja sosiaalisen median sivuilla nähdään toinen toistaan upeampia itse tehtyjä leipäkuvia.

Ruokapiireistä ostetaan yhä enemmän ruokaa. Kananmunat ovat ruokapiirien suosituimpia tuotteita.­

Ruokapiireistä ostaminen ja suoraan tiloilta ostaminen tulee lisääntymään. Kiinnostus lähi- ja luomuruokaan on kasvamassa. Ruokapiirien kautta paikalliset maanviljelijät tavoittavat kaupunkilaiset parhaiten.

Ravintolamaailmassa tullaan näkemään yhä enemmän kasvisruokiin keskittyneitä ravintoloita. Turkuun avattiin loppuvuodesta 2016 Ravintola Kuori, joka tarjoilee kasvisruokaa modernilla tavalla. Royal Ravintolat avaa keväällä 2017 Richard McCormickin, Ville Relanderin ja Alex Niemisen pyörittämän ennen näkemättömän kasvisravintolan entisen McDonald’sin tiloihin Erottajalle.

Ravintoloitsijakolmikko Richard McCormick (vas.), Alex Nieminen ja Ville Relander avaavat kasvisravintolan keväällä 2017 Helsinkiin entisen McDonaldsin paikalle Erottajalle.­

Kasviksia tarjoillaan tulevaisuudessa yllätyksellisesti. Salaatti ja sosekeitto eivät ole enää mitään. Ravintoloissa tullaan näkemään savustettua, confit-menetelmällä, suolakypsentämällä ja nyhtämällä tehtyjä kasviksia. Kasviksia käsitellään tulevaisuudessa lihan tavoin. Jouluna 2016 tästä saatiin jo esimakua, kun suositulla Sipsikaljavegaanit Facebook-sivustolla jaettiin ohjeita porkkalasta, tunajuuresta ja nyhtökaura-aladobista.

Porkkala on savukalan makuista kasvisruokaa.­

Satokausiajattelu tulee nostamaan päätään kotikeittiöiden lisäksi myös ravintoloissa. Helsinkiin avataan tammikuussa 2017 ravintola Säsong, joka on auki vain 4 kertaa vuodessa, ruokasesonkien mukaan.

Oletko sinä vähentänyt lihansyöntiä? Miten se on elämääsi vaikuttanut? Keskustele alla!