Aurinkoisesta säästä on monenlaista hyötyä ihmiselle, esimerkiksi D-vitamiinivarastot täydentyvät. Pikkulinnuille lämmin kesä on puolestaan tarkoittanut sitä, että poikasia on tullut enemmän.

Vaikka viime viikkojen helle on tuonut tukalaa oloa, on helteestä myös paljon iloa ja hyötyä niin ihmisille kuin eläimille. Helteen ansiosta esimerkiksi ihmisen suorituskyky kasvaa.

– Ihminen on trooppinen laji eli pystymme sopeutumaan kuumuuteen. Tiettyyn rajaan asti suorituskyky paranee helteessä: lämpimässä säässä lihakset ovat lämpimämmät ja elastisemmat, voimantuottokin paranee ja sitä kautta suorituskyky paranee, Työterveyslaitoksen erikoistutkija Sirkka Rissanen kuvaili Yle Radio 1:n Ykkösaamussa tiistaina.

Ihminen on trooppinen laji eli pystymme sopeutumaan kuumuuteen. Sirkka Rissanen, erikoistutkija, Työterveyslaitos

Rissasen mukaan helteeseen sopeutuminen kestää pari viikkoa. Suorituskyky kasvaa jopa seitsemän prosenttia, jos vertaa suorituskykyä 20 asteen lämmössä ja 27 asteen lämmössä.

Myös D-vitamiinivarastot kiittävät aurinkoisesta kesästä. Kesän antama D-vitamiinitankkaus kestää noin kaksi kuukautta. Auringonvalosta hyötyvät myös atooppisesta ihottumasta kärsivät, sillä auringonvalo vähentää tulehdusta iholla.

Lämpimässä riittävät lyhyemmät laulut

Luonnolle lämmin kesä on merkinnyt sitä, että kesä on 2–3 viikkoa edellä normaalitahdista. Biodiversiteettiasiantuntija Riku Lumiaro Suomen ympäristökeskuksesta kertoi Yle Radio 1:n Ykkösaamussa, että esimerkiksi maitohorsma kukki ennen juhannusta, kun se yleensä kukkii heinäkuussa.

Tänä kesänä on ollut paljon päiväperhosia, kuten pikkuapolloja ja amiraaleja.

– Päiväperhosille lämmin kesä kelpaa, koska kylmällä ne eivät niin kovasti lennä. Toisaalta paikoin on ollut hyvin kuivaa eli lämmön lisäksi tarvitaan vettä, Lumiaro sanoo.

Viime vuonna oli niin kylmää ja tuulista, että monilla pikkulinnuilla koko pesue kuoli linnunpönttöön tai kallioille kuoli lokinpoikasia. Tänä vuonna jotkut pikkulinnuista ovat saaneet jopa kaksi pesuetta. Hyönteisilläkin on lämmön ansiosta ehtinyt olla kesän aikana 2–3 sukupolvea.

Linnuille lämmin sää on merkinnyt sitä, että ei ole tarvinnut laulaa niin kauaa.

– Lauluhan on sitä, että urokset kosiskelevat naaraita. Mutta jos naaraan saa heti, mitä sillä kosiolla enää tekee. Niinhän se on ihmiselläkin, että diskossa käynti loppuu, kun vaimo on saatu, Lumiaro vertaa.

Suomen ilmasto muuttuu Unkarin ilmastoksi

Lämpimän sää seurauksena monet eläinlajit ovat levittäytyneet uusille alueille ja Suomeen on tullut uusia lajeja.

Biodiversiteettiasiantuntija Riku Lumiaro Suomen ympäristökeskuksesta muistuttaa, että Suomen luonnolle uusista eläinlajeista puhuttaessa on tärkeää muistaa tehdä ero tulokas- ja vieraslajien välillä: tulokaslaji tulee omin neuvoin, vieraslaji on tavalla tai toisella ihmisen tuoma.

Tulokaslajeja meille on tullut 2000-luvulla yli 1 000 eli olemme saaneet Suomen luontoon uusia lajeja, koska ilmasto lämpenee. Riku Lumiaro, biodiversiteettiasiantuntija, Suomen ympäristökeskus

– Tulokaslajeja meille on tullut 2000-luvulla yli 1 000 eli olemme saaneet Suomen luontoon uusia lajeja, koska ilmasto lämpenee. Sitähän tämäkin kesä on osaltaan ollut, vaikka yhdestä kesästä ei voi sanoa, että se on ilmastonmuutosta.

Esko Jämsä / AOP

Lumiaron mukaan vuodesta 1846 lämpötila on noussut Suomessa 2,3 astetta. 50 vuoden päästä Suomessa on neljä astetta lämpimämpää eli täällä vallitsee silloin samanlainen ilmasto kuin Unkarissa on nyt.

Tulokaslajeina on tullut hyönteisiä, korentoja ja päiväperhosia sekä esimerkiksi jalohaikara. Vieraslajeja ovat esimerkiksi liejutaskurapu, jättipalsami ja aasianrunkojäärä.