Sanna-Maria Strand uskoo, että kolmas lapsi syntyy nopeasti. Siksi hän haluaa synnyttää lähimmässä sairaalassa, vaikka byrokratia tekeekin sen hankalaksi.

Sanna-Maria Strand uskoo, että kolmas lapsi syntyy nopeasti. Siksi hän haluaa synnyttää lähimmässä sairaalassa, vaikka byrokratia tekeekin sen hankalaksi. Laura Valta / Yle

Vaikka Ruotsin sairaskassa korvaakin myöhemmin synnytyksen ulkomailla, vain aniharvalla on siihen varaa. Korvaukset ja tuet venyvät, ja oma ongelmansa on vastasyntyneen passin hakeminenkin.

Viimeisillään raskaana oleva haaparantalainen Sanna-Maria Strand uskoo, että edessä on nopea synnytys. Lapsi on jo kolmas, ja kaksi edellistäkin ovat tulleet maailmaan vauhdilla.

Niinpä hän haluaa synnyttää lähimmässä sairaalassa, joka on vajaan 30 kilometrin päässä Kemissä. Lähin ruotsalainen synnytyssairaala on Luulajan Sunderbyssä, jonne on matkaa noin 130 kilometriä.

– Jos tämä kolmas tulee vielä nopeammin, niin voi tulla aika kiire Sunderbyhyn. Kaksi aiempaakin lasta olen saanut Kemissä ja tykkään, että siellä hoidetaan ja seurataan hyvin, Strand perustelee.

Ainoa ongelma on, että lähin sairaala on Suomessa ja torniolaislähtöinen Strand asuu sekä työskentelee nykyisin Ruotsin puolella. Hän on molempien maiden kansalainen, mutta siitä ei ole apua, sillä byrokratia tekee naapurimaassa synnyttämisen sekä hankalaksi että kalliiksi.

– Aiemmin jos isä tai äiti oli Suomen kansalainen, niin vauva tuli Suomesta Ruotsiin vähän niin kuin matkatavaroina, mutta nykyisin he ovat maahanmuuttajia niin kuin kaikki muutkin, tiivistää Haaparannan Perhekeskuksen terveydenhoitaja ja kätilö Paula Niemenmaa.

Synnytys maksaa vähintään 2500 euroa

Byrokratia maiden välillä tarkoittaa, että ulkomailla synnytykseen on haettava lupa Ruotsin sairaskassasta. Se korvaa kustannukset, kunhan ne on ensin itse maksanut. Normaalisynnytys maksaa arviolta 2500 euroa, mutta parikin tehohoitopäivää tuplaa helposti kulut.

Kotiin Ruotsiin palatessa lapselle pitää hakea passi ja ruotsalainen henkilötunnus, ja lapsilisät sekä vanhempainrahat maksetaan vasta, kun koko prosessi on käyty.

Strand on hakenut jo hyvissä ajoin Ruotsin sairaskassalta luvan synnyttää Suomessa, mutta silti häntä mietityttää tuleva paperisota. Auton nokka voi viime tipassa kääntyä Sunderbyhyn.

– Kuinka kauan siinä sitten menee, että saa lapselle ne neljä viimeistä numeroa [=sosiaaliturvatunnuksen loppuosa] tänne Ruotsin puolelle ja kaikki paperit lapselle ja kuinka kauan siinä menee, että saa lapsilisät ja vanhempainrahat, Strand pohtii.

"Vauvalla pitää olla kuvassa silmätkin auki"

Esimerkiksi Kemin sairaalassa toukokuussa tehdyistä ultraäänitutkimuksista hän ei ole saanut korvauksia vieläkään. Synnytyksen jälkeen pitäisi pärjätä jopa kuukausia ilman tukia, jos päätökset venyvät.

– Vähän mietityttää, onko varaa laittaa kahta ja puolta tuhatta euroa siihen, että käy Kemissä synnyttämässä eikä sitten tiedä kuinka monta kuukautta joutuu odottamaan, että saa rahaa takaisin, Strand tuskailee.

Tuskan hikeä saattaa joutua vuodattamaan niinkin pienen asian takia kuin vastasyntyneen passikuvan ottaminen. Viralliset EU-asetukset koskevat myös vastasyntynyttä vauvaa, ja kuvassa on oltava silmät auki, suu kiinni sekä kasvot ja hartiat suoraan kohti kameraa.

– Vanhemmat ovat kertoneet, ettei se niin helppoa ole se passin hankkiminen, kun vauvalla pitää olla kuvassa silmätkin auki, Niemenmaa naurahtaa.

Vain harvalla on varaa synnyttää lähellä

Jokainen äiti saa valita synnytyspaikkansa itse, mutta paperisota ja raha ohjaavat haaparantalaiset synnyttäjät pääsääntöisesti noin 130 kilometrin päähän Luulajan Sunderbyhyn.

Kätilö Paula Niemenmaa tietää, että ilman byrokratiaa suuri osa synnyttäjistä valitsisi mieluiten lähellä olevan sairaalan.

– Vain harvalla on siihen mahdollisuus. Haaparannalla on paljon työttömyyttä ja monen synnyttäjän, varsinkin nuoren, sosioekonominen tilanne on semmoinen, ettei heillä ikinä ole mahdollisuutta maksaa kolmen tonnin sairaalalaskua itse, Niemenmaa harmittelee.

Risto Koskinen / Yle

Länsi-Pohja haluaisi lisää synnyttäjiä - Sunderby houkuttelee potilashotellilla

Haaparannalla syntyy vuosittain noin sata lasta, ja Länsi-Pohjan keskussairaalassa naapurimaan synnyttäjät otettaisiin avosylin vastaan.

Länsi-Pohjassa syntyy runsaat 500 lasta vuosittain. Toistaiseksi pienen sairaalan synnytystoiminta jatkuu poikkeusluvalla vuoden 2018 loppuun saakka.

– Eivät Haaparannan synnyttäjät kuitenkaan sitä tuhanteen nostaisi, jos nyt siihen tuhanteen pyrittäisiin. Turha tällä metodilla on lakipykälien laatijoita vastaan taistella. Eri asia on, onko se tuhannen synnyttäjän raja hatusta vedetty ja minusta on, puuskahtaa Länsi-Pohjan keskussairaalan naistentautien ylilääkäri Eila Knuuti.

Toisaalta myös Sunderbyssä on satsattu kauempaa tulevien sairaalapotilaiden viihtyvyyteen. Sairaalan yhteyteen on rakennettu uusi potilashotelli, jossa esimerkiksi juuri synnyttäjät voivat edullisesti yöpyä synnytystä odottaessaan.

Potilaille yöpyminen maksaa vain 100 kruunua (noin 10 euroa) vuorokaudessa ja läheisille, esimerkiksi synnyttäjien puolisoille, 250 kruunua.