Sote-keskustelu roihahti jälleen käyntiin maanantaina, kun paljastui, että Terveystalon liiketoimintajohtaja Laura Räty on ohjeistanut lääkäreitä lähettämään potilaita leikkauksiin omaan toimipisteeseensä. Räty on ohjeistanut Terveystalon lääkäreitä Pohjois-Savossa kirjoittamaan potilaan lähetteeseen, että "potilas haluaa hoitoon Varkauden sairaalaan valinnanvapauden perusteella".

Pohjois-Savossa asiaan suhtaudutaan rauhallisesti. Varkauden sairaalan vastaavan ylilääkärin Seppo Lehdon mielestä ohjeistus on Terveystalon sisäinen, eikä kuulu Varkauden sairaalalle. Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Jorma Penttinen kommentoi asiaa sanomalla, että potilaiden ohjaaminen sairaalaan, jossa on lyhyemmät jonot on lainmukaista.

– Mutta onko se eettistä, se on oman keskustelunsa väärti, Penttinen lisää.

Ilta-Sanomien alkuperäisessä jutussa (siirryt toiseen palveluun) tuotiin esiin se, että kiireettömän leikkauksen tarvitsevan potilaan ei tarvitse jonottaa leikkaukseen Varkauden sairaalaan, mutta Kuopion yliopistollisessa sairaalassa on puolen vuoden jono. Penttinen ei kiistä tätä. Hänen mielestään julkisten varojen käyttäminen palveluiden ostamiseen yksityisiltä palveluntuottajilta niin Varkaudessa kuin pian Iisalmessakin on osasyy pitkiin jonoihin KYSissä.

– Mitä näihin toimintoihin kummassakin sairaalassa menee, niin jos se kanavoitaisiin KYSiin, niin sillä tavalla pystyttäisiin palkkaamaan ehkä kahteenkin leikkaussaliin henkilöstö.

Penttisen mukaan KYSissä on riittävästi leikkaussalitilaa, mutta ei tarpeeksi resursseja pitää kaikkia saleja toiminnassa. Leikkaustoiminnan, tai ainakin raskaan leikkaustoiminnan, keskittäminen KYSiin toisi Penttisen mielestä myös säästöjä ja se on myös Suomen hallituksen linjaus.

– Lähipalveluita tullaan myös tarvitsemaan, mutta operatiivisen toiminnan osalta on selkeä hallituksen linjaus, että se keskitetään.

Lehto: Kulut pienentyneet yksityisen palveluntuottajan avulla

Varkauden kaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja ja Varkauden sairaalan vastaava ylilääkärin Seppo Lehdon mielestä Penttisen logiikka ei toimi, ainakaan Varkauden osalta. Hänestä kirurgia on oleellinen osa minkä tahansa toimivan sairaalan toimintoja. Lehdon mukaan Terveystalo-yhteistyöstä syntyy myös säästöä.

– Jos me pystytään näin tuottamaan jopa edullisemmin ja yhtä laadukkaasti lähellä nämä palvelut, niin miksi ihmisiä pitäisi kuljettaa pitkää matkaa, hän kysyy.

Lehdon mukaan Varkauden sairaalassa yritettiin jo vuoden 2010 tienoilla siirtää erikoissairaanhoitoa KYSiin. Silloin kuitenkin huomattiin, että erikoissairaanhuollon kulut kasvoivat.

– Erikoissairaanhoidon ostot tulivat erittäin kalliiksi varkautelaisille. Sitten päätettiin laittaa omaa erikoissairaanhoitoa pystyyn, Lehto kertoo.

Kirurginen toiminta lakkasi KYSin järjestämänä vuonna 2014. Sen jälkeen Varkauden erikoissairaanhoitoon kuuluvat päiväkirurgisten leikkausten tuottajaksi valittiin yksityinen yrittäjä, Terveystalo. Lehdon mukaan tämän uudistuksen jälkeen kulut ovat laskeneet.

– Viime vuonna ostimme KYSiltä noin miljoona euroa vähemmän edelliseen vuoteen verrattuna. Se johtuu aika pitkälti Terveystalon asiakkuudestamme, vaikka muitakin syitä on.

Aluepolitiikalla vaikutusta

Varkauden sairaalan vastaavan ylilääkärin Seppo Lehdon mielestä yksityisen palveluntuottajan avulla myös työpaikkoja on saatu säilymään omassa kunnassa. Myös Jorma Penttinen uskoo, että aluepolitiikalla on ollut vaikutusta Varkauden sairaalan halussa pitää leikkaustoimintoja omassa kunnassa.

– Kun tätä toimintaa on paikkakunnalla, sillä on työllistävä vaikutus. Se mikä on KYSin etu, ei välttämättä ole varkautelaisen etu, hän toteaa.

Penttinen on samaa mieltä siinä, että kyse on kunnan omasta päätöksestä. Kunnat saavat vielä tällä hetkellä itse päättää, miten kunnan sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään. Mutta hänestäkin Varkauden sairaalan leikkaustoimintojen siirtämisessä ulkopuolisen yhtiön hoidettavaksi on aluepoliittista taustaa.

– Siinä saatiin työllistettyä leikkaussalihoitajia Varkauteen, Terveystalolle.

Penttisen mukaan Varkauden sairaalan tilanne juontaa juurensa jo aikaan, jolloin KYSin Kaarisairaalaa suunniteltiin. Jo uuden sairaalarakennuksen rakentamisvaiheessa ideana oli, että raskaampi kirurgia keskitettäisiin KYSiin maakunnasta.

– Sille volyymille suunniteltiin koko maakunnan leikkaukset, Penttinen kertoo.

Seppo Lehdon mukaan asia ei ole yksinkertainen. Hänestä on tärkeää, että alueen ikääntynyt väestö saa palvelut läheltä. Sen takia Varkaus on ollut tyytyväinen yhteistyöhönsä Terveystalon kanssa.

– Tämä malli, millä olemme tehneet, on mielestäni erinomaisen hyvä. Käytännön tasolla jos ajattelee, molemmat ovat oppineet toisiltaan arjen käytäntöjä ja toimintatapoja, ja molemmat osapuolet ovat hyötyneet.