Sähkönsyötön häiriö ajoi pankkikortin käyttäjät sunnuntaina ahtaalle. Maksaminen on peruspalvelu, mutta lähimaksun tai mobiilimaksamisenkaan toimivuutta ei voi aina taata, sanovat pankit.

Sähkönsyöttö teleyhtiö Elisan konesaleihin katkesi eilen puoliltapäivin. Energiayhtiö Fortumin sähkönjakelun häiriö iski ensin maksunvälittäjäpalvelu Netsiin ja sitten useiden pankkien järjestelmiin.

Elisan konesaleissa on eri palveluntoimittajia, ja ne tuottavat palveluja eteenpäin. Palvelunhallintajohtaja Markus Kinnunen kertoo, että katkeamattoman sähkön tuotantojärjestelmä petti, ja häiriö kesti miltei kolme tuntia.

Elisa ja Fortum tekevät nyt täyttä häkää juurisyyselvitystä, jonka jälkeen vuorossa ovat korjaavat toimet.

– Katkeamattoman sähkön tuotantojärjestelmä meni vikatilaan tuntemattomasta syystä, ja laitteisto ajoi itsensä kokonaan alas.

Kinnusen mukaan tämä on hyvin poikkeuksellista, eikä hän muista kuin yhden tapauksen viime vuodelta.

– Näin ei saisi käydä missään tapauksessa. Sitä varten katkeamattoman sähkön tuotantojärjestelmä on olemassa. Jos valtakunnanverkossa olisi joitain katkoksia, tämän laitteiston pitäisi estää verkon katkoksen näkymisen konesaliverkon palveluissa. Valtakunnanverkossa ei ongelmaa sunnuntaina ollut.

Vioittunut järjestelmän osa on nyt poissa käytöstä, kunnes juurisyy on korjattu.

Pankit ovat alati varuillaan

Pankit ovat varautuneet sähkönsyöttöhäiriöihin, ohjelmistovirheisiin ja palvelunestohyökkäyksiin.

Haavoittuvuus on kätevien ja vikkelien digitaalisten järjestelmien ja sähköisten pankkipalvelujen kääntöpuoli.

– Tällaista se on, kun tietojärjestelmät ja sähköiset palvelut linkittyvät toisiinsa, sanoo Finanssialan asiantuntija Jussi Karhunen.

Kun pankin tietojärjestelmä menee nurin, kerrannaisvaikutukset ovat suuret.

Karhunen muistuttaa, että pankeilla on varajärjestelmiä, ja niiden käyttöä harjoitellaan jatkuvasti.

Pankit tekevät yhteistyötä ja ovat alati varautuneita pulmatilanteisiin, vakuuttaa Karhunen.

Toimiiko mobiilimaksaminen? Se riippuu kauppiaasta ja summasta

Miksi kortilla maksaminen yhä on välillä mahdotonta?

OP: Korttimaksaminen hyödyntää sähkö- ja tietoverkkoja. Mahdolliset häiriöt niissä voivat aiheuttaa katkoksia samaan tapaan kuin muissakin järjestelmissä, jotka ovat riippuvaisia sähköstä ja tietoliikenteestä. Varaudumme mahdollisiin häiriöihin ja nopeaan toipumiseen niistä osana normaalia toimintaamme muun muassa jatkuvuussuunnittelun, järjestelmäkehityksen ja varajärjestelyiden avulla.

Nordea: Korttimaksaminen on tekninen prosessi, johon liittyy lukuisia järjestelmiä, osapuolia ja rajapintoja. Näin ollen myös ajoittaiset häiriötilanteet ovat mahdollisia. Häiriötilanteet pystytään kuitenkin tavallisesti korjaamaan hyvin pikaisesti, ja laajemmat häiriöt ovat varsin harvinaisia.

Danske Bank: Korttivarmennusten ja -tapahtumien reititykseen liittyy lukuisia osapuolia: kauppiaat, järjestelmätoimittajat, teleoperaattorit, pankit, maksupalveluiden tarjoajat kuten Nets ja kansainväliset korttiyhtiöt. Ongelmia voi ilmetä minkä tahansa toimijan järjestelmissä. Osa korteista ja ostotapahtumista vaatii aina tapahtuman varmennusta kortin myöntäjältä. Varmennuksia käytetään kortin tietojen sekä tilin katteen tarkastukseen. Mikäli tietoliikenneyhteyksissä on häiriöitä, ei varmennusta pystytä tekemään ja tapahtuma hylkääntyy.

Toimiiko lähimaksu, entä mobiilimaksaminen?

OP: Korteilla tehtävät lähimaksut toimivat normaalisti, elleivät kauppiaan järjestelmät olleet häiriön piirissä. OP Ryhmän kehittämä Pivo ja maksaminen siellä toimivat normaalisti.

Nordea: Lähimaksu ja mobiilimaksaminen toimivat samaan tapaan fyysisten maksukorttien kanssa. Usein häiriötilanteessa pienemmät ostokset onnistuvat kaikilla niitä tukevilla maksuvälineillä.

Danske Bank: Osalla korteista lähimaksaminen toimii, osalla ei. Tämä riippuu kortin tyypista ja siitä, missä kohtaa maksamisen ketjua häiriö sattuu. MobilePay toimii hetkellisissä korttihäiriöissäkin oman varajärjestelmänsä ansiosta. MobilePayn toimivuutta ei kuitenkaan nykyisellään voida taata, jos korttimaksuhäiriöt jatkuvat useita päiviä ja koskevat suuria summia.

Miten poikkeuksellinen oli sunnuntain häiriötilanne?

OP: Kysymyksessä oli hyvin poikkeava häiriötilanne, joka johtui sähköverkon sähkönsyöttöhäiriöstä. Tästä johtuen kortit eivät toimineet normaalisti kaikissa tilanteissa.

Vaikutus riippuu häiriötilanteen luonteesta ja laajuudesta. Vaikka yksi maksutapa olisikin pois käytöstä, häiriö ei välttämättä vaikuta kaikkiin maksutapoihin, joita ovat esimerkiksi verkkopankkimaksut, lähimaksut, automaattinostot tai mobiilimaksaminen. Pyrimme tarjoamaan asiakkaille jonkin toimivan maksutavan.

Nordea: Sunnuntaina tapahtunut sähkönjakeluhäiriö ja sen välillinen vaikutus myös korttimaksamiseen oli erittäin harvinainen ja valitettava tapaus.

Danske Bank: Pidempikestoisia häiriöitä kortilla maksamisessa on melko harvoin.

Mitä pankki tekee estääkseen ongelmat? Toimivatko pankit yhteistyössä?

OP: Suhtaudumme kaikkiin häiriöihin vakavasti – pyrimme tunnistamaan mahdolliset häiriömahdollisuudet laajasti ennalta. Keskeistä häiriön ratkaisemiseksi on se, että syy selviää ja sitä aletaan korjata. Mikäli ratkaisu vaatii yhteistyötä, sitä tehdään.

Nordea: Suhtaudumme kaikkiin häiriötilanteisiin vakavasti riippumatta niiden aiheuttajasta. Maksaminen kortilla tai mobiililla on peruspalvelu, jonka toiminta ja asiakkaiden sujuva asiointi pyritään varmistamaan kaikissa tilanteissa, vuoden jokaisena päivänä.

Danske Bank: Jokainen toimija monitoroi omien järjestelmiensä toimivuutta. Häiriötilanteissa eri toimijoiden välillä on käytössä prosessit ongelman paikallistamiseen ja korjauksiin sekä tiedottamiseen. Jos häiriö on pankin omissa järjestelmissä, meillä on mahdollisuus käyttää varajärjestelmiä, joiden kautta korttitapahtumia voidaan hyväksyä. Jos taas ongelma on ketjun muissa kohdissa, riippuu kunkin toimijan omista varajärjestelmistä, saadaanko maksutapahtumia suoritettua.

Nordeassa kysymyksiin vastasi johtaja Valtteri Korhonen, OP:ssa asiantuntijapäällikkö Jani Hautala ja Danske Bankissa asiantuntija Anne-Mari Raitio sekä MobilePayn osalta toimitusjohtaja Anniina Heinonen.