Hotelli Kämpin arvokkuutta henkivä juhlasali oli kuin nuijalla lyöty, kun maailmalla gurun maineeseen nostettu professori Richard Baldwin aloitti esitelmänsä. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ei olisi voinut paremmin valita tähtivierastaan seminaariyleisölleen torstaina Helsingissä.

Sveitsissä taloustieteen professorina työskentelevä Baldwin on niittänyt kiittäviä arvosteluja viime vuonna julkaistusta kirjastaan, The Great Convergence – information technology and the new globalization.

Kirja käsittelee globalisaation seuraavaa murrosta. Professuurinsa lisäksi Baldwin johtaa Lontoossa sijaitsevaa arvostettua CEPR-taloustutkimuslaitosta.

Iso murros tulee, ja nopeasti

Baldwin ennustaa, että tämä uusi globalisaation vaihe avaa etenkin palvelualojen työpaikat ennen kokemattomalla tavalla kansainväliselle kilpailulle.

– Meidän on muutettava ajatteluamme globalisaatiosta. Yleensä ajatellaan, että se tarkoittaa tavaroiden tekemistä entistä halvemmalla. Nyt on menossa iso murros, virtuaaliglobalisaatio, joka tulee romahduttamaan korkeasti koulutettujen palkat. Se muuttaa täysin käsityksemme globalisaatiosta ja vieläpä erittäin nopeasti, Baldwin sanoo Ylen haastattelussa ennen seminaaria.

Richard Baldwin (oik.) ja Jorma Ollila Mikko Ahmajärvi / Yle

Juhlasalissa tätä Baldwinin sanomaa kuunteli kymmenittäin näitä korkeasti palkattuja tohtoritason asiantuntijoita.

– Tekoäly (artificial intelligence) ja etä-äly (remote intelligence) murtavat kokonaan palvelusektorin rikkaissa maissa. Ihmiset, jotka eivät ole vielä kokeneet globalisaation seurauksia, kokevat ne muutaman vuoden kuluttua, Baldwin jatkaa.

Kielitaidon merkitys vähenee

Professori Baldwin pitää etenkin hurjaa vauhtia kehittyviä kielenkääntämisohjelmia isona tekijänä palvelusektorin murroksessa. Älypuhelimen avulla pärjää nyt varsin hyvin sushi-ravintolassa Tokiossa, vaikka ei osaisi sanaakaan japania.

– Ne [käännösohjemat] ovat nyt kaksi kertaa parempia kuin viime vuonna. Ensi vuonna ne ovat taas kaksi kertaa parempia kuin tänä vuonna.

Kun kielitaidon merkitys murenee, vaikeitakin asiantuntijatehtäviä voidaan tehdä maissa, joissa palkkataso on vain murto-osa siitä, mihin Suomessa on totuttu.

Etä-äly toiselta puolelta maailmaa ohjattavine robotteineen voi puolestaan viedä paljon niitä työpaikkoja, jotka ovat matalasti palkattuja. Baldwin ottaa esimerkiksi siivoojarobotit, joita voidaan ohjata vaikka toiselta puolelta maapalloa. Tästä Baldwin on kirjoittanut (siirryt toiseen palveluun)ja puhunut aiemminkin.

Richard Baldwin Mikko Ahmajärvi / Yle

Ylen haastattelussa Baldwin kertasi, että globalisaatio on vuosikymmenten aikana parantanut satojen miljoonien ihmisten elinoloja kehittyvissä maissa.

– Köyhät ansaitsevat nyt selvästi enemmän kuin 20 vuotta sitten. Globalisaatio on tehnyt paljon hyvää, kun katsotaan kokonaisuutta. Poikkeuksiakin toki on. Silti 650 miljoonaa ihmistä on saatu nostettua pois äärimmäisestä köyhyydestä, Baldwin muistuttaa.

Toisaalta esimerkiksi kaupungistuminen on monissa maissa repinyt hajalle sosiaalisia verkostoja ja luonut uutta köyhyyttä.

Richard Baldwin puhui Etlan globalisaatiota käsittelevässä seminaarissa torstaina Helsingissä. Seminaarissa julkaistiin myös englanninkielinen kirja (siirryt toiseen palveluun) Suomen sopeutumisesta globalisaation eri vaiheisiin. Kirjan lopussa on lyhyt tiivistelmä suomeksi.