Maita, kaupunkeja ja jalkapallosarjoja ei kannata suoraan vertailla toisiinsa asukasmäärien mukaan.

Kaupunkien suuruussuhteita tarkastelemalla suomalaisesta jalkapallokulttuurista paljastuu kuitenkin mielenkiintoinen piirre.

Viidestä Suomen suurkaupungista kolme; Espoo, Vantaa ja Oulu loistavat poissaolollaan jalkapallon Veikkausliigasta.

Espoo ja Oulu ovat Suomen Birmingham

Aivan poikkeuksellinen Suomen tilanne ei ole, kiitos Birminghamin ja Leedsin. Kumpikaan suurista kaupunkialueista ei ole loistanut vuosikausiin Valioliigan kirkkaimmissa valoissa.

Aston Villa romahti viime kaudella pääsarjassa, eikä menestystä tullut sarjaporrasta alempanakaan. Mestaruussarjaa pelaa myös kaupungin toinen joukkue Birmingham City. Kakkostasolta löytyy myös takavuosien mahtiseura Leeds United.

Ennemmin tai myöhemmin Oulu on taas liigakaupunki. Mika Nurmela

Suomen toiseksi suurin kaupunki on Espoo, joka katosi liigakartalta kauden 2014 jälkeen. FC Honka pelaa tällä kaudella Ykköstä, jossa kamppailevat myös oululaisseurat AC Oulu ja OPS.

Vantaalainen Legirus Inter pelaa kakkosessa.

Oulussa odotetaan uutta nousua

Oulu oli kotimaisen jalkapallon keskus yli 35 vuotta sitten. 1980-luvun taitteessa OPS raapi kaksi mestaruutta ja kohtasi eurokentillä neljään otteeseen Liverpoolin.

Oulun paluuta liigakartalle on viime vuosina kyselty väsymykseen asti. Pari kertaa se on ollut lähellä, mutta jälleen odotellaan josko yli 200 000 asukkaan Oulu nousisi jalkapallon pääsarjaan seitsemän vuoden tauon jälkeen.

Yle

Entinen maajoukkuepeluri, oululainen Mika Nurmela on vakuuttunut kotikaupunkinsa paluusta liigakartalle, mutta vuotta hänkään ei lähde veikkaamaan.

– Ennemmin tai myöhemmin Oulu on taas liigakaupunki. Silloin on tärkeää, että nousu perustuu vahvalle urheilulliselle, taloudelliselle ja hallinnolliselle pohjalle, Nurmela tiivistää.

Seurojen pitää hyödyntää taloudelliset resurssit

Veikkausliiga luonnollisesti näkisi mielellään Oulun ja muut isot kaupungit pääsarjassa, mutta välttämättömyys se ei ole, toteaa Veikkausliigan markkinointijohtaja Risto Oksanen.

– Sarjan avoimuus on meille tärkeämpää kuin yksittäisten kaupunkien saaminen sarjaan. Suurissa kaupungeissa on luonnollisesti taloudellisia resursseja enemmän tarjolla, mutta se on sitten seuran tehtävä hyödyntää nämä mahdollisuudet.

– Yksi säilyy, toinen putoaa ja joku nousee, niin se vain menee, Oksanen toteaa.

Suurimmat pelaavat muualla Euroopassa

Pohjoismaisessa kaupunkivertailussa Suomi on selkeä poikkeus.

Espoo, Vantaa ja Oulu ovat Skandinavian suurimpia kaupunkeja, joilla ei tällä hetkellä ole joukkuetta maansa pääsarjassa.

Sarjan avoimuus on tärkeämpää kuin yksittäiset kaupungit. Risto Oksanen

Saksassa, Ranskassa, Hollannissa ja Italiassa kaikki suurimmat kaupungit pelaavat pääsarjaa. Espanjassa viidenneksi suurin Zaragoza pelaa kakkosta. Suuret ovat siis suuria perinteisissä jalkapallomaissa, mutta entä pienemmissä?

Suomen kokoisessa Slovakiassa kärjessä on pieni särö, kun selvästi maan toiseksi suurin kaupunki Kosice pelaa kakkosta. Kaupunki on kuitenkin vahvasti palaamassa korkeimmalle tasolle.

Samansuuntainen tilanne on myös noin kahden miljoonan asukkaan Sloveniassa. Viidestä suurimmasta kaupungista yksi ei pelaa ykköstasolla, mutta sekin on nousemassa liigaan.

Vastaavia esimerkkejä löytyy myös muista maista, kuten Kroatiasta, Unkarista ja Puolasta.

Jalkapallo tarvitsee lippulaivan ja vireitä haastajia

Kahtena edellisenä vuotena jalkapallon Suomen mestaruus on mennyt suurkaupunkien ulkopuolelle.

Toissa vuonna mestaruus matkasi yli 60 000 asukkaan Seinäjoelle. Viime syksynä mestaruutta juhli historiallisesti runsaan 11 000 asukkaan Maarianhamina. Kaikkiaan Ahvenanmaalla asukkaita on noin 30 000.

Palloliiton Pohjois-Suomen valmennuspäällikön Mika Nurmelan mukaan seuroissa on tehty paljon oikein.

– Maarianhaminassa on tehty pitkäjänteistä työtä samoin kuin Seinäjoella, jossa SJK:ta lähdettiin kehittämään ja kasvattamaan systemaattisesti kun seura pelasi vielä kakkosessa.

Nurmelan mukaan vireät haastajat tekevät hyvää kotimaiselle jalkapallolle, mutta myös suuria lippulaivoja tarvitaan. Viime vuosina menestys eurokentillä on ollut HJK:n varassa.

– Veikkaan, että tänä vuonna marssijärjestys palautuu kotimaankin kentillä ja HJK vie mestaruuden. Uskon kuitenkin, että SJK:sta voi kehittyä jatkossa vahva haastaja HJK:lle, Nurmela arvioi.