Mistä on kyse Hoitoon pääsystä säädetään terveydenhuoltolaissa

Kiireelliseen hoitoon on päästävä heti potilaan asuinpaikasta riippumatta

Kiireettömät tapaukset hoidetaan kunnallisissa terveyskeskuksissa

Yhteys terveyskeskukseen on saatava saman päivän aikana

Hoidon on alettava kolmessa kuukaudessa

Tilastojen mukaan Uudellamaalla Hyvinkäällä juuri kukaan terveyskeskuksen asiakkaista ei odota lääkäriaikaa kuukautta pidempään. Kolme neljästä kiireettömästäkin asiakkaasta pääsee lääkärille viikon kuluessa yhteydenotosta.

Lyhyen matkan päässä Keravalla yhdestä kuukaudesta jopa kolmeen jonottaa lähes viidennes kiireettömistä asiakkaista. Alle viikossa lääkärille pääsee noin puolet.

– Kaikki perustuu hoidon tarpeen arviointiin. Lääkärille pääsee tarvittaessa nopeastikin, saman päivän aikana tai puolikiireellisissä asioissa muutaman vuorokauden sisään. Jos asia on täysin kiireetön, sanotaan vaikka vuosikontrolli, niin valitettavasti voi joutua odottamaan, Keravan johtava ylilääkäri Jani Tikkanen sanoo.

Sekä Keravalla että Hyvinkäällä pohditaan kuumeisesti uusia toimintamalleja, joilla jonoja voisi lyhentää. Esimerkiksi työnjako hoitajien ja lääkäreiden kesken on tarkastelussa jatkuvasti.

Hyvinkäällä on yksi reseptihoitaja, jolla on lääkkeenmääräämisoikeus, kertoo vastaanottojen ylilääkäri Tuija Uusitalo. Jos keskuksen omalle lääkärille ei ole vapaita aikoja, asiakkaalle tarjotaan palveluseteliä. Lisäksi kehitetään sähköistä asiointia: viime vuonna järjestelmässä kulki jo yli 44 000 viestiä.

Digitalisaatio ei ole ollut yksinomaan onni. Uusitalon mukaan tietojärjestelmät, erityisesti Kansallinen terveysarkisto Kanta, ovat hidastaneet lääkärin työtä.

– Yhteydet reseptikeskukseen ovat hitaat ja reseptien uusiminen työlästä. Kun potilaat vielä ovat entistä monisairaampia ja heillä on paljon lääkkeitä, niin työ on hidasta verrattuna aiempiin vuosikymmeniin.

Krohn: "Perusterveydenhuolto on päästetty rapautumaan"

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL kokoaa tiedot lääkärille pääsystä vuosittain terveyskeskusten omien hoitoilmoitusten perusteella. Tilastot eivät sisällä päivystyspotilaita, eikä kaikista lääkärikäynneistä, kuten pitkäaikaissairaiden kontrollikäynneistä, tehdä hoitoilmoitusta.

Tästä huolimatta luvut antavat suuntaa siitä, kuinka nopeasti keskimäärin asiakas pääsee kunnassaan lääkärin vastaanotolle.

THL:n perusterveydenhuollon ylilääkärin Minerva Krohnin mukaan odotusaikojen vähäinenkin kasvu on huolestuttavaa.

– Meillä terveyskeskukseen pääsy ei aikaisemminkaan ole ollut kovin helppoa, jos vertaa muihin Euroopan maihin. Jonot ovat monin paikoin kohtuuttoman pitkiä, Krohn sanoo.

Mikko Stig / Lehtikuva

Kohtuulliseksi voidaan Krohnin mukaan katsoa korkeintaan kaksi viikkoa pitkät odotusajat. Tällä kriteerillä esimerkiksi Uudellamaalla lähes puolet asiakkaista odottaa kohtuuttoman kauan.

Enemmän haluaisin kehittää mittareita siihen, millainen vaikuttavuus hoidolla on Ylilääkäri Jani Tikkanen, Kerava

Helsingin kaupunginvaltuustossa istuva Krohn (vihr.) on sitä mieltä, että Suomessa on panostettu erikoissairaanhoitoon osin perusterveydenhuollon kustannuksella.

– Viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana erikoissairaanhoidon lääkärimäärä on kasvanut 30 prosenttia ja terveyskeskusten lääkärimäärä on ennallaan. Tämä ei tarkoita sitä, että erikoissairaanhoitoa pitäisi erityisesti kadehtia, mutta perusterveydenhuolto on kyllä päästetty rapautumaan.

Hän vertaa tilannetta kaksosiin, joista toista ruokitaan paljon tukevammin kuin toista.

Eli mitä pitäisi tehdä?

– Sote-uudistus! Kyllähän ne pitäisi asettaa samalle viivalle ja saman päättäjän alle.

Sekä Krohn että Keravan johtava ylilääkäri Jani Tikkanen huomauttavat, ettei lääkärille pääsy ole ainoa hoidon mittari. Yhä useammin asiat hoituvat puhelimitse tai sähköisesti. Nopeus ei myöskään mittaa laatua.

– Enemmän haluaisin kehittää mittareita siihen, millainen vaikuttavuus hoidolla on. Mitä vähemmän ihminen tarvitsee hoitoa, sitä parempi hänen terveytensä on, Tikkanen sanoo.