Enontekiön Näkkälän paliskunnan tulevaisuus on edelleen auki.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus päätti vastikään palauttaa paliskunnan jakoasian Lapin aluehallintovirastolle uudelleen käsiteltäväksi. AVI oli päättänyt olla hyväksymättä paliskunnan tekemää päätöstä jakautua eteläiseen ja pohjoiseen alueeseen.

Hallinto-oikeus näki, että aluehallintovirasto ei kuullut paliskuntaa riittävästi asian käsittelyssä.

Magga: Hyvä, että asia käsitellään uudelleen

Näkkälä on Suomen viimeisimpiä paliskuntia, jossa poronhoitoa harjoitetaan perinteisen saamelaisen siidajärjestelmän mukaan. Se tarkoittaa, että paliskuntaa pienemmät siidat eli tokkakunnat laiduntavat porojaan itsenäisesti tietyillä alueilla paliskunnan rajojen sisällä.

AVI:n päätöksestä olla jakamatta paliskuntaa raja-aidalla valittivat Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen paliskunta, poroisäntä Hannu Ranta sekä Kalkujärven ja Näkkälän tokkakuntien osakkaat.

Aslak Paltto / Yle

Näkkälän paliskunnan pohjoisosan, Kalkujärven tokkakunnan poronhoitaja Anne-Maria Magga kannattaa paliskunnan jakoa. Hän on tyytyväinen, kun asia käsitellään uudelleen.

– Tottakai on hyvä, että Pohjois-Suomen hallinto-oikeus ei vahvistanut päätöstä, joka oli jo alun alkaen huonosti tehty.

Anne-Maria Magga ihmettelee, että vaikka päätös jakaa paliskunta kahtia oli paliskunnan oma, eivät viranomaiset kunnioittaneet sitä.

– Näkkälän paliskunnan poronhoito on aina perustunut siidajärjestelmään. Suomen poronhoitolaki ei ota huomioon siidoja, eikä AVI:kaan päätöksessään huomioinut siidojen itsemääräämisoikeutta. Kun paliskunta on itse päättänyt jakautua, polkee AVI saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Se vaikeuttaa perinteistä poronhoitoa, Magga huomauttaa.

– Tietenkin sitä toivoisi, että itsemäärääminen toteutuisi helpommin. Nykytilanteessa suomalainen viranomainen on aina viime kädessä se, joka vahvistaa tai jättää vahvistamatta tekemämme päätökset, Anne-Maria Magga jatkaa.

Näkkälän paliskunnan jakoa on vaatinut myös muun muassa Saamelaisneuvosto. Saamelaisneuvosto näkee, että kolmen saamelaissiidan lisäksi Näkkälän paliskunnassa on kaksi suomalaisista poronhoitajista koostuvaa ryhmää, jotka ovat jo nykyisellään jakautuneet eri ryhmiksi.

Keskitalo: Emme noudata mahdollista jakoa

Näkkälän paliskunnan Keskitalojen tokkakunnan poronhoitaja Tuomas Keskitalo vastustaa paliskunnan jakoa. Keskitalojen porot jäisivät jaossa paliskunnan suunnitelman mukaan raja-aidan eteläpuolelle.

Vesa Toppari / Yle

Eteläpuolelle jäävät poromiehet kokevat alueen olevan huonompi laidunalue muun muassa muun maankäytön, kuten mökkien ja teiden vuoksi.

– Olen kesät eteläpuolella, mutta talvet suunnitellun aitalinjan pohjoispuolella. Eteläpuolen maat eivät sovellu porojen talvilaitumeksi.

– Kun paliskunta on päättänyt jakautua, se ei ole päättänyt sitä yksimielisesti. Siellä on ollut ihmisiä sekä puolesta että vastaan, se pitää muistaa, Keskitalo jatkaa.

Keskitalo ei aio noudattaa mahdollista jakopäätöstä.

– Jos raja-aita tehtäisiin, niin me emme missään nimessä jäisi eteläpuolelle. Haluan nähdä, kuka ne porot sieltä pohjoispuolelta pois toisi. Meidän ei ole pakko sieltä lähteä koskaan, Keskitalo painottaa.

Keskitalon mielestä kysymys on etnisyydestä, Maggan mielestä perinteiden rikkomisesta

Näkkälän paliskunnassa on jo pitkään ollut laidunriitoja ja niistä on tehty myös useita tutkintapyyntöjä poliisille. Yhtenä syynä riitoihin on ollut talvilaidunmaiden käytöstä solmittu sopimus, jota kaikki osakkaat eivät ole noudattaneet.

Tuomas Keskitalon mielestä poronhoitoa voisi jatkaa yhtenäisenä paliskuntana, jos ihmiset kykenisivät sopimaan keskenään. Hänen mukaansa kyse ei ole pelkästään laidunriidasta ja poronhoidosta.

– Minusta tässä on kyse ihmisten kahtiajaosta, siitä, kuka on saamelainen ja kuka suomalainen poromies. Näkkälän paliskunnan eteläpuolen poronhoitajat ovat samanlaisia porosaamelaisia kuin pohjoispuolellakin. Tämä ei ole pelkästään laidunten jakoa raja-aidalla, tämä on ihmisten etnistä jakamista myös, Keskitalo näkee.

Anne-Maria Magga on huolissaan perinteisen saamelaisen poronhoidon tulevaisuudesta. Hänen mielestään siidojen perinteisiä laidunrajoja tulee noudattaa ja kunnioittaa – eikä näin ole hänen mielestään tapahtunut.

– Tilanne on käynyt hyvin hankalaksi. Tokkakunnilla on vaikeuksia hoitaa poroja, kun kaikki eivät enää kunnioita siidojen perinteisiä laidunmaita ja -rajoja. Tuntuu, että perinteisen saamelaisen poronhoidon harjoittaminen on vuosi vuodelta hankalampaa.

– Jos tilanne jatkuu vielä samanlaisena, joudumme luopumaan perinteisestä saamelaisesta vapaasti laiduntavasta paimennusporonhoidosta ja siirtymään suomalaiseen poronhoitomalliin, jossa poroja ruokitaan ja aidataan. Toinen vaihtoehto on se, että joudumme lopettamaan poronhoidon kokonaan, Magga pohtii.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä voi valittaa 6. elokuuta saakka, jonka jälkeen Lapin aluehallintovirasto aloittaa asian käsittelyn. Lapin aluehallintoviraston läänineläinlääkäri Risto M. Ruuska vakuuttaa, että myös paliskuntaa kuullaan uudessa käsittelyssä.