IL-analyysi: Perussuomalaisten kannatus kasvanut tasaisesti, sinisten korpivaellus jatkuu.

Puolueiden välisissä kannatuksissa ei ole tapahtunut suuria nytkähdyksiä presidentinvaalin jälkeen.

Kokoomus jatkaa suosituimpana puolueena yli 20 prosentin kannatuksella.

Sininen tulevaisuus ei ole saanut nostetta.

Kokoomuksen puheenjohtajalla Petteri Orpolla on varaa ainakin pieneen hymyyn, sillä kokoomus on Iltalehden ja Uuden Suomen gallupissa edelleen Suomen suosituin puolue. PETTERI PAALASMAA/AOP

Iltalehden ja Uuden Suomen tuore yhteinen puoluekannatusarvio on kuin Suomen Nato-keskustelu: länsirintamalta ei - juurikaan - mitään uutta.

Kokoomus on edelleen Suomen suurin ja suosituin 20,5 prosentin kannatuksellaan, vaikka tammikuun IL-US-kyselystä on tullut alamäkeä 0,4 prosenttiyksikön verran.

Tietoykkösen tekemän eduskuntavaalitutkimuksen virhemarginaali on suurimman puolueen kohdalta +/- 2,3 prosenttiyksikköä.

Kokoomukselle on tullut takapakkia, vaikka hallitus ei tutkimusjakson - 12.2.-26.2. - aikana julkistanut uusia leikkauspäätöksiä tai muuta kansaa kurmuuttavaa. Toisaalta hankalat talouspäätökset eivät aikaisemminkaan ole juurikaan horjuttaneet puolueen suosiota. Tosin Suomen talous- ja työllisyysluvut ovat tällä hetkellä paremmat kuin pitkään aikaan.

Se jää arvailujen varaan, kuinka paljon kokoomuslaisen ex-ministerin Suvi Lindénin epämääräiset seikkailut Ugandassa ovat vaikuttaneet koko puolueen julkisuuskuvaan.

Toiseksi suosituimpana pysynyt SDP on puolestaan nostanut kannatustaan samaiset 0,4 prosenttiyksikköä 19,6 prosenttiin. Pitkään vellonut aktiivimalli-kinastelu on saattanut auttaa demareita, mutta puolueen kannatus on edelleen kaukana pääoppositiopuolueelta odotettavalta suosiotasolta. Itse asiassa demareiden kannatus oli suurempi joulukuun tutkimuksessa.

Viime viikon Supo-änkyröinti eduskunnan tiedustelulakikeskustelussa ei puoluetta auttanut, sillä lakiuudistuksen tarpeellisuudesta on melkoisen vahva poliittinen konsensus.

Keskusta lamaantunut

Kolmantena oleva keskusta on pysynyt käytännössä samoissa lukemissa 15,5 prosentissa - nousua marginaaliset 0,1 prosenttiyksikköä.

Puoluekoneisto ja kenttäväki näyttävät lamaantuneen odottamaan kesäkuun puoluekokouksen henkilövalintoja ja sitä, millaisen puoluetta repivän shown Paavo Väyrynen vielä onnistuu kevään aikana järjestämään. Edes Suomen talouden ja työllisyyden elpyminen ei keskustaa varsinkaan puolueen aktiiviväen ulkopuolella auta, sillä periaatteessa kaikki, mitä pääministeri ja puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä tällä hetkellä sanoo, koetaan enemmän tai vähemmän epäilyttävänä.

Lisäksi monet talousahdingossa olevat maanviljelijät kokevat keskustan hylänneen heidät.

Vihreät näyttää menettäneen tammikuulta presidenttiehdokas Pekka Haaviston vähäisenkin vetovoiman, sillä puolue on kannatusarvion suurin putoaja: kannatus valahti 0,9 prosenttiyksikköä 13,6 prosenttiin, eli joulukuun lukemiin. Myös puolueen puheenjohtaja Touko Aalto on pysynyt edelleen vaisuna ja näkymättömissä.

Toisaalta vasemmistoliiton puheenjohtajan Li Anderssonin omiensa joukossa positiivinen mielikuva sekä ärhäkäs aktiivimalli-kritisointi ei ole auttanut puoluetta suureen nousuun, sillä puolue on pysytellyt alle yhdeksän prosentin kannatuksessa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Sinisen tulevaisuuden Timo Soini (vas.) ja Sampo Terho matelevat kannatusalhossa. JARNO KUUSINEN/AOP

Sinisten korpivaellus

Sen sijaan 0,2 prosenttiyksikköä vasemmistoliiton takana oleva perussuomalaiset on ainoa puolue, joka on Iltalehden ja Uuden Suomen kannatusarvioissa kasvattanut suosiotaan tasaisesti joulukuusta 2017 lähtien. Puolue ei ole alkuvuodesta suuria koko kansaa kohauttaneita avauksia tehnyt, mutta Laura Huhtasaaren omassa mittakaavassaan menestyksekäs presidentinvaalikampanja saattaa tuntua edelleen puolueen kannattajissa.

RKP 4,8 prosentilla (0,2 %) ja kristillisdemokraatit 3,9 (+/-0) prosentilla ovat käytännössä samassa kannatustilanteessa kuin tammikuussa ja joulukuussa.

Sinisen tulevaisuuden korpivaellus sen sijaan jatkuu, sillä perussuomalaisista loikanneen ministeri- ja kansanedustajaryhmän kannatus on hetkellisen nousun jälkeen valahtanut 0,4 prosenttiyksikköä 2,3 prosenttiin. Uusi puolue ei ole vieläkään pystynyt profiloitumaan minkään tietyn kansanosan etujen ajajana, ja kaikkia kosiskelevalle ryhmälle ei tunnu löytyvän sopivaa poliittista lokeroa. Sinisten helmikuun kannatus on sama kuin ryhmällä " muut " .

Pieni, mutta alati laajeneva ja innokas kenttäväki voi kuitenkin vielä kevään aikana saada sinisten kannatuksen nousuun.

Näin kannatusarvio tehtiin

Kannatusarvion on tehnyt Iltalehden ja Uuden Suomen toimeksiannosta Tietoykkönen Oy.

Haastattelut (1500 kappaletta) tehtiin monikanavaisesti puhelinhaastattelujen ja internet-kyselyn yhdistelmänä 14.2.-26.2. 2018. Puhelinhaastatteluista vastasivat Tietoykkönen Oy:n omat tutkimushaastattelijat. Otantamenetelmänä käytettiin satunnaisotannan ja kiintiöpoiminnan yhdistelmää. Vastaajat edustavat äänestysikäisiä suomalaisia Ahvenanmaata lukuun ottamatta.

Puoluekantansa ilmaisi 76,1 % vastaajista eli 1 142 henkilöä.

Tutkimuksen virhemarginaali kaikkien vastaajien osalta on 2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa. Suurimman puolueen kannatuksen virhemarginaali on 2,3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Tutkimuksessa kysyttiin " jos eduskuntavaalit järjestettäisiin juuri nyt, niin mitä puoluetta tai ryhmittymää ja sen ehdokasta äänestäisit " . Samalla kysyttiin, mitä puoluetta tai ryhmää vastaaja oli äänestänyt kevään 2017 kuntavaaleissa sekä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.

Kannatusarvion laskennassa on käytetty korjauskerrointa, joka pohjautuu sekä edellisiin kunta- että eduskuntavaaleihin.

Juttua muokattu kello 21.30: Korjattu etusivukuvassa esitetyn graafin lyöntivirhe.