Vakavasta tutkimusvilpistä epäilty kansanedustaja, perussuomalaisten varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari ei voi enää menettää maisterin tutkintoaan, vaikka hänen todettaisiin syyllistyneen plagiointiin.

Huhtasaaren vuonna 2003 hyväksytystä kasvatustieteen pro gradu -tutkielmasta löytyi plagioituja eli ilman lähdemainintaa kopioituja kohtia ensi kertaa tammikuussa. Ylen viime keskiviikkona 9. toukokuuta tekemän selvityksen perusteella gradusta on kopioitu jopa 30 prosenttia.

Gradussa on plagiointia niin paljon, että vilpin määrä saattaisi olla peruste jopa koko gradun hylkäämiseen. Gradun hylkääminen johtaisi samalla maisterintutkinnon menettämiseen.

Huhtasaaren tapauksessa tutkinnon hylkääminen ei kuitenkaan ole enää mahdollista, koska sen myöntämisestä on kulunut 15 vuotta.

Lain mukaan hallinnollisia päätöksiä – kuten tutkinnon myöntämistä – ei voida perua enää sen jälkeen, kun päätöksestä on kulunut yli viisi vuotta.

Viiden vuoden määräajan jälkeen peruminen edellyttää erityisen painavaa syytä.

Hallinto-oikeuden professorin Olli Mäenpään mukaan hallinnollisia päätöksiä kumotaan määräajan jälkeen erittäin harvoin.

Päätöksen on täytynyt esimerkiksi aiheuttaa merkittävää taloudellista vahinkoa tai tuottaa huomattavaa aineetonta haittaa, jotta purkaminen määräajan jälkeen tulisi kysymykseen.

Vuosien kuluessa päätöksen purkamisen kynnys nousee entisestään. Kysymys on yksityishenkilön oikeusturvasta.

”Asiat ovat niin sanotusti asettuneet uomiinsa, ja päätöksen purkaminen voisi aiheuttaa huomattavaa vahinkoa.”

Huhtasaari kertoo, ettei hän ole ajatellut mahdollisuutta, että tutkinto vielä hylättäisiin.

”Ajattelen Suomen olevan sen verran oikeusvaltio, ettei ongelmaa ole, kun olen sen vilpittömällä mielellä tehnyt. 15 vuoteen ei ole tullut mieleenkään että siinä olisi mitään ongelmia. Kyse on parikymppisen tytön tekeleestä.”

”Käynnistämme uuden selvityksen, jos tiedot pitävät paikkansa.”

JYVÄSKYLÄN yliopiston johtava lakimies Sanna Anttilainen kertoo, että Huhtasaaren opinnäyte tullaan todennäköisesti ottamaan uudelleen tutkittavaksi.

Yliopisto sai 9. toukokuuta selvityspyynnön hyvän tieteellisen käytännön rikkomisesta.

”Käymme julkisuudessa esitetyt väitteet läpi, ja käynnistämme uuden selvityksen, jos tiedot pitävät paikkansa”, Anttilainen kertoo.

Ensimmäistä kertaa plagiointiepäilyn nosti esiin liberaalipuolueen puoluesihteeri Tuomas Tiainen tammikuisessa blogikirjoituksessaan.

Jyväskylän yliopisto teki epäilystä esiselvityksen, jonka päätteeksi rehtori Keijo Hämäläinen päätti, ettei laajempaa selvitystä tarvita.

Hämäläinen totesi lausunnossaan, että Huhtasaaren gradu on rikkonut hyvää tieteellistä käytäntöä. Rikkomusta ei kuitenkaan voinut pitää erityisen vakavana, koska plagiointi koski melko pientä osaa työstä.

Keijo Hämäläinen ei toistaiseksi kommentoi uusia plagiointisyytöksiä, koska asia on keskeneräinen. Jos yliopisto ottaa gradun odotusten mukaisesti uuteen käsittelyyn, Hämäläinen lausuu epäilyistä selvityksen valmistuttua.

”Saimme tänään materiaalit, joita Huhtasaaren väitetään plagioineen eli pääsemme nyt perehtymään materiaaleihin”, Hämäläinen sanoo.

UUSI mahdollinen tutkinta tulee olemaan luonteeltaan eettinen selvitys, sanoo yliopiston johtava lakimies Sanna Anttilainen.

”Hallinnollisia seuraamuksia ei asian vanhentumisen vuoksi enää tule”, Anttilainen vahvistaa.

Vanhentumisesta huolimatta gradu tutkitaan samalla tavalla, mikäli uusi selvitys tehdään.

”Seurauksena voi käytännössä olla nuhtelu ja gradun yhteyteen kirjattava tieto tieteellisestä vilpistä, jos epäilykset osoittautuvat tosiksi.”

Jo hyväksytty gradu on hylätty Suomessa vain kerran aiemmin. Itä-Suomen yliopistossa opiskelleen henkilön gradu hylättiin neljä vuotta hyväksymisen jälkeen, kun yliopisto havaitsi sen sisältämän plagioinnin ja sepittämisen.

Gradun hylkäämisen myötä henkilö menetti maisterintutkintonsa. Tuolloin tohtorintutkintoa suorittanut henkilö sai samalla potkut yliopistolta.

Korkeimpaan hallinto-oikeuteen asti edennyt tapaus muodostui ennakkotapaukseksi, jonka perusteella opinnäytteiden hylkääminen ja tutkinnon menettäminen on mahdollista.

”Graduun on kopioitu ilman viittauksia kokonaisia kappaleita ja lähes kokonaisia sivujakin.”

HUHTASAAREN graduun perehtyneet professorit pitävät sen sisältämää plagiointia erittäin törkeänä.

Ylen tuoreen selvityksen perusteella jopa 30 prosenttia gradusta on plagioitu. Suurin osa on plagioitu Tiina Simpasen vuonna 2001 hyväksytystä kasvatustieteen gradusta.

Huhtasaari näyttää ottaneen Simpasen ja muiden töistä kohtia leikkaa ja liimaa -käytännöllä, sillä mukaan on tullut myös alkuperäistekstien kirjoitusvirheitä.

”Graduun on kopioitu ilman viittauksia kokonaisia kappaleita ja lähes kokonaisia sivujakin, eikä niitä ole mainittu lähdeluettelossa”, sanoo graduun tutustunut Tampereen yliopiston kasvatustieteen professori Marita Mäkinen.

Mäkisen lisäksi gradun kävi läpi Tampereen yliopiston toinen kasvatustieteen professori Veli-Matti Värri. Professorien mukaan Simpasen työtä voi perustellusti pitää Huhtasaaren gradun päälähteenä.

Mäkinen pitää erityisen raskauttavana sitä, että Huhtasaari on kopioinut Simpasen gradusta myös tutkimustuloksia koskevia kohtia, vaikka töissä on käytetty eri aineistoja.

”Kuinka kahdesta erilaisesta aineistosta voikin saada niin samanlaisen tuloksen ja tulkinnan”, Mäkinen hämmästelee.

Huhtasaaren mukaan kaikki hänen esittämänsä tutkimustulokset ovat hänen omiin havaintoihinsa perustuvia.

”Olen tehnyt samoja havaintoja ja muotoillut samoilla tyyleillä. Kuinka monella tapaa ylipäätään voi saman suuntaisia asioita ilmaista?”

Simpasen työn lisäksi graduun on plagioitu useita muitakin tekstejä.

Jyväskylän yliopiston aiemman selvityksen perusteella Huhtasaari on plagioinut laajoja osia Henriikka Hoffrénin ja Oksana Myllylän graduista.

Ylen selvityksen perusteella Huhtasaaren gradussa on käytetty ilman lupaa ja viittauksia myös muita kuin akateemisia tekstejä. Yksi kohta on kopioitu presidentti Tarja Halosen vuonna 2000 pitämästä puheesta.

Huhtasaari vakuuttaa, ettei ole plagioinut muiden töitä tahallisesti. Hän pitää gradunsa penkomista poliittisena ajojahtina.

Huhtasaaren mukaan toisten töiden lainaamisen säännöt ovat nykyään aiempaa tiukempia. Huhtasaari viittaa kiristyneillä säännöillä tutkimuseettisen neuvottelukunnan TENK:n ohjeisiin.

Huhtasaari kirjoitti tarkastuskäytäntöjen muutoksesta huhtikuussa myös blogissaan.

Huhtasaaren gradun läpikäyneet professorit eivät pidä selitystä pätevänä.

”Sääntöjä on hieman täsmennetty, mutta ohjeet opinnäytteiden lähteistä ja viittauksista ovat olleet pääasiassa täysin samanlaiset 2000-luvun alussakin”, Veli-Matti Värri sanoo.

Huhtasaari vierittää vastuuta plagioitujen kohtien havaitsemisesta myös gradunsa tarkastajille.

”Jos viittaukseni ovat kovin puuttellisia, niin kyllä siitä pitäisi olla vastuunsa sekä tekijällä että tarkastajalla”.

Graduun perehtyneet professorit sanovat graduntekijän ja ohjaajan suhteen perustuvan luottamukseen.

”Oletuksena on, että opiskelijat noudattavat tieteen sääntöjä. Plagioinnilla opiskelija rikkoo sääntöjen lisäksi ohjaajansa luottamuksen”, Värri sanoo.

Professorit korostavat lisäksi, etteivät halua kritisoida työn alkuperäisiä tarkastajia eivätkä Jyväskylän yliopiston aiempaa tarkastusta, jossa Ylen löytämää plagioitua gradua ei havaittu.