Mistä on kyse? Ahvenanmaalainen varustamo liikennöi seitsemää alusta Itämerellä.

Uusi Kiinasta tilattu risteilijä aloittaa Turku–Tukholma -reitillä 2020.

Viime vuoden liikevaihto oli 519,6 miljoonaa euroa. Yhtiössä on töissä noin 2 650 henkilöä.

Matkustajamäärät ovat kasvattaneet hieman vuoden ensimmäisen puoliskon liikevaihtoa. Pörssiyhtiön puolivuotistulos tänä vuonna oli verojen jälkeen -12,3 miljoonaa euroa.

Rahdin osuus liikevaihdosta on noin 15 prosenttia.

Viime vuonna matkustajia oli yli 6,5 miljoonaa.

Viking Linen uusi risteilijä aloittaa Turku–Tukholma -reitillä joskus loppuvuodesta 2020. Se korvaa Amorella-aluksen, joka on myynnissä.

Uuteen alukseen mahtuu jopa 2 800 matkustajaa, pituutta sillä on 218 metriä ja leveyttä 35 metriä. Rahtitilaa on 1 500 metriä, kun sitä on esimerkiksi Gracessa 1 100 metriä.

Viking Linen toimitusjohtaja Jan Hansesin mukaan tilauksen ratkaisivat kiinalaisen Xiamen Shipbuildingin hyväksi muun muassa hinta, toimitusaika ja suomalaistelakoiden kapasiteetin puute.

Toimitusjohtaja Jan Hanses Mariellalla. Stina Brännare / Yle

– Ainoa telakka, joka olisi pystynyt tähän, oli Turun telakka, mutta heillä on niin hyvä tilauskanta, että he ennustivat toimitusaikaa vasta vuoden 2024 tienoilla. Myöskin tarjottu hinta oli paljon korkeampi kuin mitä saimme Kiinasta. Kyllä me puhumme lähes 100 miljoonaa kalliimmasta, toimitusjohtaja Jan Hanses sanoo.

Kun sopimuksen arvo on 194 miljoonaa euroa, niin Suomessa valmistettuna alus olisi maksanut lähemmäs 300 miljoonaa euroa. Kaupan rahoitusta järjestyi helposti Kiinasta ja mukana on suomalaisen ja saksalaisen pankin lisäksi kiinalaisia pankkeja.

Viking Graceen asennetaan mekaaninen roottoripurje ensi vuonna. Myös uusi alus varustetaan polttoainetta säästävillä roottoripurjeilla. Polttoaineenaan se käyttää nesteytettyä maakaasua (LNG). Uusi laiva on vielä energiatehokkaampi kuin Grace. Polttoainetta se käyttää noin kymmeneksen Gracea vähemmän.

– Olemme optimoineet koneistoa, runkoa ja vähentäneet hotelliosaston energiankäyttöä, toimitusjohtaja Hanses kertoo.

Laivaan tulee paljon alihankintaa Suomesta. Esimerkiksi konepajayhtiö Wärtsilä toimittaa suurimmaksi osaksi laivan moottorit.

Kiinalaisten kiinnostus lisääntyi tilauksen myötä

Kiinalaiset ovat Suomessa kasvava matkustajaryhmä, myös merimatkustamisessa. Laivatilaus Kiinasta on myös poikinut sellaista kysyntää lisää, mitä ei yhtiön mukaan olisi syntynyt ilman risteilijäkauppoja. Toimitusjohtaja Hansesin mukaan kiinalaisten ryhmä voi kasvaa sadastatuhannesta matkustajasta noin kahteensataantuhanteen.

Turun ja Tukholman väliseen liikenteeseen sijoittuva alus on suunniteltu kuitenkin pohjoismaalaisten matkustajien kokemusmaailmaan. Uuden aluksen sisustaa ruotsalainen arkkitehtitoimisto Koncept Stockholm. Toimisto valittiin monen kokeneen arkkitehtitoimiston joukosta, koska se yhtiön mukaan erottui edukseen muista yhdistelemällä skandinaavista kepeyttä leikkisyyteen.

Koncept Stockholm on sisustanut muun muassa keskeisellä paikalla Hötorgetin laidalla Tukholmassa sijaitsevan Scandic Haymarket-hotellin.

Uuden Kiinasta tilatun aluksen havainnekuvaa. Viking Line

Varustamot haluavat nettopalkkamallia

Erilaisista suorista ja epäsuorista yritystuista käydään paikoin kovaakin keskustelua.

Meriliikenteen valtiontuki noudattaa EU:n asettamia suuntaviivoja. Suomessa ja muissa 15 EU:n merenkulkuvaltiossa noudatetaan joko nettopalkkamallia tai verojen ja työvoiman sivukulujen palautusta. Nettopalkkamallissa varustamojen ei tarvitse maksaa palkoista ennakonpidätyksiä eikä työnantajamaksuja. Eli raha ei liiku varustamon ja verottajan välillä.

Tällä hetkellä Suomessa, Hollannissa, Saksassa, Ranskassa, Irlannissa, Kreikassa ja Luxemburgissa palautetaan ennakkoveroja ja työvoiman sivukuluja työnantajalle tai niitä on alennettu.

Toimitusjohtaja Jan Hanses arvostelee Suomessa käytössä olevaa palautusmaksujärjestelmää siitä, että se antaa mielikuvan tavanomaisesta yritystuesta.

– Olisi helpompi argumentoida, jos meilläkin heijastuisi [tuen] perustarkoitus siten, että työtenkijä tehtäisiin verottomaksi ja hänestä ei tarvitsisi maksaa sivukuluja, toimitusjohtaja Hanses sanoo.

Jos meriliikenteen valtiontuki poistettaisiin kokonaan Suomessa ja samalla säilyisi Ruotsissa, vaihtoehtoina olisivat toimitusjohtaja Jan Hansesin mukaan joko siirtää laivat Ruotsin lipun alle tai lopettaa toiminta kokonaan.

– Jälkimmäinen ei ole tietenkään vaihtoehto.

Viking Linen toimitusjohtaja sanoo, että yhtiö on saanut tukiasiassa ymmärrystä valtiovallalta, joten hän suhtautuu luottavaisesti valtiontuen säilymiseen.

Palkkoja alennettu työmarkkinasopimuksilla

Varustamoalan edunvalvoja Suomen Varustamot kannattaa siirtymistä nettopalkkamalliin Suomessa. Varustamoyhdistyksen mukaan valtiontuki edistää alusten siirtymistä EU-lippujen alle, pitää yllä aluskantaa joka on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla sekä turvaa merenkulkualan osaamista ja työllisyyttä.

Palautusjärjestelmän ehtona Suomessa on työvoimakustannuksista sopiminen työmarkkinaosapuolten kesken niin että tuki on tasolla, joka mahdollistaa toimimisen kansainvälisessä meriliikenteessä.

Työmarkkinaosapuolet ovat sopineet mm. lastialusten työvoimakustannusten alentamisesta kymmenellä prosentilla, matkustajalauttojen taloushenkilöstän palkkojen alentamisesta 15 prosentilla sekä Suomen ja Viron välisen matkustaja-autolauttaliikenteen taloushenkilöstön palkkojen alennuksista.

Lisäksi työmarkkinaosapuolet ovat sopineet EU:n ulkopuolisen työvoiman käytöstä suomalaisilla lastialuksilla alemmilla palkka- ja työehdoilla. Tämän seurauksena Suomen kauppalaivasto on Varustamoyhdistyksen mukaan kasvanut vuodesta 2010 13,5 prosenttia ja työllisyys 3,8 prosenttia.

Suomalaisten varustamoiden saama työvoimakustannustuki oli viime vuoden valtion talousarvioesityksessä noin 100 miljoonaa euroa. Se on hieman noussut viime vuosina.

_Täsmennys: 17.10. klo 9:31 Viking Grace saa roottorin ensi vuonna. _