Lemmikkien vaikutuksesta ilmastonmuutokseen on hyvin vähän tutkittua tietoa. Mistä se kertoo?

Etenkin kissojen määrä on viime vuosina kasvanut Suomessa.

Lemmikkien kohdalla merkittävimmät ympäristövaikutukset aiheutuvat niiden ruokinnasta.

Tutkimuksen mukaan koiran ekologinen jalanjälki voi olla huomattavasti suurempi kuin maastoauton.

Keskustelu ilmastonmuutoksesta on ollut ajankohtainen jo vuosikymmeniä. Se sai kuitenkin roimasti tuulta alleen, kun kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC julkaisi maanantaina jättiraportin ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista.

Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tavan kansalaisille on annettu erilaisia arjen ratkaisumalleja. Keskusteluun ovat nousseet muun muassa kasvispainotteisen ruokavalion lisääminen, ekologisen sähkön käyttäminen ja julkisen liikenteen tai pyöräilyn suosiminen yksityisautoilun sijaan.

Sen sijaan lemmikeistä ja niiden vaikutuksesta ilmastonmuutokseen ei juuri puhuta – mutta pitäisikö? Koirien määrä Suomessa on viime vuosina kasvanut ja nyt niitä on noin 700 000 kappaletta. Kissoja taas oli vuoden 2016 arvion mukaan noin 600 000, mutta joidenkin arvioiden mukaan niitä olisi paljon enemmän.

Oletetaan, että Suomessa olisi 1,5 miljoonaa kissaa tai koiraa. Kuinka paljon ilmastonmuutokseen vaikuttavia päästöjä ne tuottavat itse tai välillisesti?

Se olisi mukava tietää, mutta: kysymykseen on hyvin vaikea vastata, sillä aiheesta ei ole juuri tutkimuksia. Luotettavaa tietoa ei pahemmin ole.

Yhdysvalloissa viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan maan reilut 163 miljoonaa kissaa ja koiraa tuottavat suoraan tai välillisesti noin 64 miljoonaa tonnia kasvihuonekaasuja. Tieteen kuvalehden mukaan se vastaa 13,6 miljoonan auton päästöjä.

Jos näitä tuloksia verrataan suoraan Suomen kissojen ja koirien määrään ja oletetaan, että ne tuottavat yhtä paljon päästöjä, niiden päästöt vastaisivat reilun 120 000 auton päästöjä.

Vuonna 2009 julkaistun uusiseelantilaistutkimuksen mukaan keskikokoisen koiran ruokkiminen aiheuttaisi vuodessa 0,84 hehtaarin ekologisen jalanjäljen. Ekologinen jalanjälki saadaan, kun lasketaan, kuinka suuri maa- ja vesialue tarvitaan tässä tapauksessa koiran kuluttaman ravinnon, materiaalien ja energian tuottamiseen ja niistä syntyneiden jätteiden käsittelemiseen.

Mitä suurempi koira on, sen suurempi sen ekologinen jalanjälki on.

4,6-litraisella moottorilla varustetun Toyota Land Cruiser -maasturin, jolla ajetaan vuodessa 10 000 kilometriä, ekologinen jalanjälki on tutkimuksen mukaan noin 0,41 hehtaaria – eli puolet keskikokoisen koiran vastaavasta.

Nyt puhutaan merkittävistä luvuista.

Pieni vaikutus ihmiseen verrattuna

Siinä missä uusiseelantilaistutkimuksen mukaan koiran ekologinen jalanjälki olisi 0,84 hehtaarin kokoinen per vuosi, suomalaisen ekologinen jalanjälki on noin 6 hehtaaria. Jotta maapallo olisi kestävällä tasolla, ekologisen jalanjäljen suuruus saisi kansainvälisen ympäristöjärjestö WWF:n mukaan olla vain 1,6 hehtaaria.

Lemmikkien kohdalla merkittävimmät ympäristövaikutukset aiheutuvat niiden ruokinnasta.

– On ihan selvä, että lemmikit lisäävät päästöjä ravintopuolen kautta. Määrä riippuu siitä, miten ravinto on tuotettu eli mitä lemmikki syö, Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus Oy:n ympäristövastaava Ville Heinilä sanoo.

Kissojen ruokavalion perusta on liha. Koira voi pärjätä kasvisravinnollakin, mutta eläinperäisiin raaka-aineisiin perustuvaa ruokintaa suositellaan.

– Jos ruokaa kasvatetaan varta vasten juuri lemmikille, niin se on toki huonompi vaihtoehto verrattuna siihen, että ravintoa saisi tehtyä sivu- tai jätevirroista. On lisäksi aina huonompi vaihtoehto heittää ruokaa roskiin. Mieluummin antaa sen koiralle, Heinilä jatkaa.

Heinilä muistuttaa, että lemmikeillä voi kuitenkin olla omistajalleen positiivinen vaikutus ilmastonmuutoksen hillitsemistä ajatellen. Hän uskoo, että lemmikki voi edesauttaa omistajan luontosuhteen kehittymistä, mikä voi johtaa ekologisempiin valintoihin elämän muilla osa-alueilla.

Lisäksi lemmikkeihin käytetty raha on pois muusta kulutuksesta. Kärjistetysti sanottuna ainakin osa lemmikin omistajista tekee valinnan lemmikin ylläpidon ja vaikkapa lomalennon välillä.

Koira ja kissa voivat olla mukavia lemmikkejä. Niiden vaikutusta ilmastonmuutokseen ei voi kieltää, vaikka se on huomattavasti ihmisen vaikutusta pienempi. mostphotos

Miksi vain vähän tietoa?

On perin mielenkiintoista, että lemmikkien vaikutuksesta ilmastonmuutokseen on puhuttu vain vähän, kun kerran ilmastonmuutos on ollut iso puheenaihe jo pitkään. Ne muutamat tilastot ja tutkimukset, joita aiheesta on tehty, näyttävät, että lemmikeillä on ainakin jonkinlainen rooli ilmastonmuutoksessa – mutta kuten todettu, huomattavasti pienempi kuin vaikka ihmisillä.

– Syynä voi olla se, ettei sitä ole nähty merkittävänä ilmastonmuutoksen kannalta. Suhteessa suomalaisen koko hiilijalanjälkeen sillä kun ei luultavasti ole kovin suurta merkitystä. Lemmikkien määrän kasvaessa asia muuttuu, Heinilä sanoo.