Hallitus ilmoitti junaliikenteen avaamisesta kilpailulle tänään keskiviikkona. Onnibusille uutinen oli mieluinen. Yritys on jo aiemmin ilmoittanut kiinnostuksestaan siirtyä maanteiltä kiskoille.

– Ilman muuta olemme kiinnostuneita, kahdestakin syystä. Kun rautatieliikenteen monopoli puretaan ennemmin tai myöhemmin, se laskee todennäköisesti junalippujen hintaa, ja palvelut paranevat rautateillä. Toisaalta kilpailun avaaminen kiinnostaa meitä tietysti myös bisnesmielessä, sanoo Onnibusin toimitusjohtaja Lauri Helke.

Millä perusteella lippujen hinta laskisi?

– Suomalaisille on varmaan tullut selväksi viimeisen viiden vuoden aikana, mitä tapahtuu, kun pitkään suljettuna ollut markkina avataan kilpailulle bussiliikenteessä. Samanlainen tilanne on mahdollista myös rautatieliikenteessä, Helke perustelee.

Bussiliikenteen vertaaminen kilpailutukselle avautuvaan rautatieliikenteeseen ei kuitenkaan ole mielekästä, sanoo Tampereen teknillisen yliopiston tekniikan tohtori Heikki Liimatainen, jonka professuurin alana on uudistuva liikenne.

– Ihan vastaava tilanne se ei ole. (Rautateillä) ei pystytä tekemään sellaista keskittämistä kannattaville yhteysväleille, johon Onnibusin menestys perustuu.

Junalipun hinta riippuu pitkälti siitä, millaisia liikenne- ja viestintäministeriön kilpailutukselle tarjoamat käyttöoikeussopimukset tulevat olemaan. Mikäli käyttöoikeussopimukseen liittyy alueita, joilla toiminta ei ole markkinaehtoisesti kannattavaa, lippua tuskin tullaan myymään halvalla.

Toinen merkittävä asia on julkinen rahoitus. Valtio maksaa jatkossakin osan lippuhinnasta.

– Liikennöitsijän tulo tulee edelleenkin asiakkaalta, sekä tuesta, jonka julkinen sektori asettaa. Pienellä ja vilkkaalla yhteysvälillä liikennöitsijä saattaa maksaa siitä, että pääsee liikennöimään. Mutta tyypillisempää on, että julkinen sektori maksaa korvausta siitä, että liikennöitsijä saadaan välille.

Miten muualla? Britteihin ei kannata verrata, Ruotsiin kyllä

Kilpailutusta kritisoivissa puheenvuoroissa on viitattu ulkomailla tehtyihin operaatioihin, jotka eivät ole toivottua hinnanalennusta saaneet aikaan. Esimerkiksi Britanniassa yksityistettiin rautatieliikenne jo 90-luvulla, mutta lippuhintaa se ei laskenut.

Britteihin vertaaminen ei kuitenkaan ole Liimataisen mielestä järkevää.

– Suomessa ei ole kyse yksityistämisestä. Briteissä yksityistäminen meni niin pitkälle, että raiteetkin yksityistettiin ja otettin takaisin kun tuli ongelmia.

Parempi vertailukohta on Liimataisen mielestä Ruotsi, jossa raideliikenne avattiin vuonna 2010 kilpailulle samantyyppisillä käyttöoikeussopimuksilla kuin mitä Suomessakin suunnitellaan.

Ruotsin esimerkin perusteella lippujen hinnat tuskin Suomessa ainakaan nousevat, Liimatainen sanoo.

– Ruotsissa junalippujen hinnat ovat pysyneet samalla tasolla. Toisaalta hajontaa on nyt enemmän. On aiempaa kalliimpia lippuja, ja sitten on alennushintoja. Voidaan tietty väittää, että ilman kilpailua hinnat olisivat Ruotsissakin nousseet, kuten monessa muussa maassa on käynyt.

Onnibusin toimitusjohtajan Lauri Helkkeen mukaan yrityksen osallistuminen kilpailutukseen selviää syksyn mittaan, kun kilpailutuksen ehdot selviävät. Myös vasta silloin voidaan sanoa jotain varmaa siitä, mitä lipun hinnalle käy, ja toteutuuko hallituksen tavoite junamatkustajien määrän lisäämisestä.

– Riippuu siitä, millaiset kilpailutuksen ehdot on. Mikä on viranomaisen asettama palvelutason vaatimus, paljonko julkinen sektori junalipusta maksaa, ja kuinka sitä kautta vaikutetaan junaliikenteen kilpailutilanteeseen muiden joukkoliikennevälineiden ja oman auton suhteen, Liimatainen sanoo.

Suuret trendit kuitenkin viittaavat siihen, että junan suosio kasvaa kilpailutuksesta huolimatta, professori huomauttaa.

– Ihmiset muuttavat kaupunkiseuduille, omistavat vähemmän autoja. Sinä mielessä asiakaspotentiaalia on tulevaisuudessa enemmän.

Lue myös:

VR:n monopoli murtuu: Näitä kuutta asiaa se tarkoittaa

Orpo tukee esitystä rautateiden kilpailusta – uskoo olevan hyväksi asiakkaille ja veronmaksajille

SDP:n Rinne: Junien matkustajaliikenteen kilpailuttaminen heikentää syrjäseutujen palveluja