Tampereen yliopiston valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo on vaalijärjestelmien asiantuntija. Paloheimon mielestä aika on ajanut suljettujen listavaalien ohi, mutta puoliavoin listavaali Ruotsin mallin mukaisesti esimerkiksi maakuntavaaleissa voisi tehdä oikein hyvää politiikalle ja puolueiden välisillle eroille.

Mistä on kyse? Puoluesihteerien on otettava kantaa vaalijärjestelmämme uudistamiseen 15. helmikuuta mennessä.

Suomessa on käytössä henkilö- ja puoluevaalin yhdistävä avoin listavaalijärjestelmä.

Valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo sanoo, että aika on ajanut ohi suljetuista listoista.

Heikki Paloheimo ehdottaa puoliavointa listavaalijärjestelmää tuleviin maakuntavaaleihin.

Eduskuntapuolueiden puoluesihteerit pohtivat parhaillaan, miten vaalijärjestelmäämme uudistetaan. Seuraava kokous on keskiviikkona. Ehdotuksen on valmistuttava 15. helmikuuta mennessä.

Vaalijärjestelmän lisäksi puoluesihteereiltä odotetaan kannanottoa muun muassa ensimmäisten maakuntavaalien ajankohtaan, maakuntavaltuustojen kokoon ja eri vaaleissa ehdokkaaksi asettumisen mahdollisiin rajoituksiin.

Samaan aikaan keskustelu ja väittely eri vaalijärjestelmien eduista ja hyödyistä on kiihtynyt. Erityisesti listavaalijärjestelmä on herättänyt napakoita mielipiteitä. Julkisuudessa listavaalien on sanottu esimerkiksi aliarvioivan äänestäjiä, etäännyttävän kansalaisia politiikasta sekä kasvattavan puoluejohdon ja -toimiston valtaa.

Avoin lista

Mutta ennen kuin lähdemme edes pohtimaan uudistustoimia, on syytä kerrata, millainen vaalijärjestelmä Suomessa on.

Tampereen yliopiston valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo on vaalijärjestelmien tutkija ja asiantuntija. Hänen mukaansa meillä on suhteellinen vaalijärjestelmä, joka on eurooppalaisittain hyvin henkilökeskeinen.

– Äänestäjä antaa äänensä yhdelle ehdokkaalle, ja sitten kunkin puolueen listalla ehdokkaiden läpimenojärjestys perustuu siihen, kuinka paljon he ovat saaneet henkilökohtaisia ääniä.

Maamme vaalijärjestelmää kutsutaan avoimeksi listavaaliksi.

Suljettu lista

Aivan toisessa ääripäässä suhteellisessa vaalijärjestelmässä ovat suljetun puoluelistan vaalit. Niissä puolue asettaa omalla listallaan ehdokkaat järjestyksen. Äänestäjä antaa äänensä puoluelistalle, ja listalta menee kärjestä läpi niin monta ehdokasta kuin koko listan saama äänimäärä edellyttää.

– Suljetussa puoluelistan vaalissa äänestäjillä ei siis ole mahdollisuutta vaikuttaa ehdokkaiden läpimenojärjestykseen, Heikki Paloheimo korostaa.

Paloheimon mukaan suljetun listavaalin kiistaton etu on, että se tuo puolueiden välisiä eroja korostetummin esille kuin suomalainen avoin listavaalijärjestelmä.

Puolueet ovat alkaneet tehdä ehdokaslistoistaan vähän niin kuin tavarataloja, joissa on tarjouksia kaikenlaisille kuluttajille. Heikki Paloheimo

– Siihen on varsinkin viime vuosikymmeninä tullut piirteitä, jotka aikaisempaa enemmän hämärtävät puolueiden välisiä eroja. Tämä johtuu siitä, että puolueet ovat alkaneet tehdä ehdokaslistoistaan vähän niin kuin tavarataloja, joissa on tarjouksia kaikenlaisille kuluttajille.

Paloheimon mielestä valaiseva esimerkki tästä on ydinvoima. Jos se on vaalien keskeinen teema, puolueet takuulla asettavat listoilleen sekä ydinvoiman vastustajia että kannattajia, jotta kaikki löytävät sopivan ehdokkaan juuri tämän puoleen listalta.

– Jos siis annan ääneni ydinvoiman kannattajalle, voi olla, että läpi meneekin minun äänelläni ydinvoiman vastustaja, Paloheimo vääntää rautalangasta "tavaratalopolitiikan" ongelmia.

Puoliavoin lista

Emeritusprofessori Paloheimo kertoo, että kehitys on mennyt kuitenkin koko ajan poispäin suljetusta listavaalista.

Poliittinen elämä on kehittyneissä demokratioissa kulkenut vuosikymmenien mittaan suuntaan, että äänestäjät haluavat olla yhä enemmän itse vaikuttamassa sekä asioita koskevaan päätöksentekoon että henkilövalintoihin.

Järjestelmän etu voi olla myös se, että se korostaa puolueiden välisiä eroja vahvemmin kuin täysin avoin listavaali. Heikki Paloheimo

– Esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa suljetun puoluelistan vaalia on muutettu avoimemman vaalin suuntaan.

Ruotsissa otettiin käyttöön järjestelmä, jossa äänestäjä voi puoluelistalle antamansa äänen sijasta antaakin äänensä jollekin yksittäiselle, listalla olevalle henkilölle.

– Jos tämä kyseinen ehdokas saa riittävän määrän näitä henkilöääniä, niin hän nousee silloin ylemmäksi siinä puolueen listalla.

Paloheimon mukaan puoliavoimen listavaalijärjestelmän hyvä puoli on se, että siinä äänestäjällä on suurempi mahdollisuus vaikuttaa henkilövalintoihin kuin suljetussa listavaalissa.

– Järjestelmän etu voi olla myös se, että se korostaa puolueiden välisiä eroja vahvemmin kuin täysin avoin listavaali.

Emeritusprofessori ei löydä hakemallakaan ilmeisen negatiivisia piirteitä puoliavoimesta listavaalista

Maakuntavaaleihin mallia Ruotsista

Emeritusprofessori Heikki Paloheimo sanoo, että jos Suomessa siirryttäisiin täysin avoimesta listavaalijärjestelmästä suljettuun listavaaliin, se olisi vastavirtaan kulkemista.

– Koska äänestäjien toiveet ovat kulkeneet Länsi-Euroopassa viime vuosikymmeninä siihen suuntaan, että äänestäjät haluavat itse vaikuttaa henkilöihin ja asioihin.

Minun mielestäni maakuntavaaleissa voitaisiin vallan hyvin käyttää puoliavointa ja suhteellista vaalijärjestelmää. Heikki Paloheimo

Paloheimo olisikin valmis muuttamaan Suomen nykyistä vaalijärjestelmää hieman Ruotsin suuntaan.

– Siihen malliin, että äänestäjä valitsee entiseen tapaan puoluelistalta yhden henkilön. Tai sitten äänestäjä voisi antaa äänensä vain puoluelistalle, joko tai. Ei välttämättä olisi hullumpi muutos suomalaiseen vaalijärjestelmään, Paloheimo tuumaa.

– Minun mielestäni maakuntavaaleissa voitaisiin vallan hyvin käyttää puoliavointa ja suhteellista vaalijärjestelmää, jonka laskentatapa olisi pääosin samanlainen kuin mitä meillä on kunnallis- ja eduskuntavaaleissa, Paloheimo jatkaa.

Ja kolmet vaalit samalle päivälle?

Eduskuntavaaleissa Heikki Paloheimo ottaisi käyttöön jonkinlaisen tasauspaikkajärjestelmän, koska piilevä äänikynnys on edelleenkin korkea pienissä vaalipiireissä.

Koska äänestäjille tulee varmasti enemmän vaaliväsymystä. Heikki Paloheimo

Kun maakuntavaalit tulevat uutena mukaan, voisi samoin tein myös harkita eri vaalien keskittämistä samalle päivälle.

– Mitäs jos pistettäisiin kunnallisvaalit, maakuntavaalit ja eduskuntavaalit täytäntöön samana päivänä niin kuin Ruotsissa tehdään? Koska äänestäjille tulee varmasti enemmän vaaliväsymystä, jos meillä on kaikki nämä vaalit eri vuosina, valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo ehdottaa.