Poliisista tutkijaksi: Poliisissa säästetty juuri siitä, mihin kiellettiin koskemasta

Rikoskomisario Heikki Mansikka-aho siirtyy pois poliisista tekemään väitöskirjatutkimustaan. Olli Herranen

Asta Tenhunen

Poliisin säästöohjelmalla oli hyvä tarkoitus, mutta sen toteuttamisessa tehtiin virheitä.

– Hallituksen esityksessä poliisin rakenneuudistuksesta linjattiin, ettei poliisin operatiiviseen henkilöstöön kosketa. Operatiivisesta henkilöstöstä tuli kuitenkin ainoa, josta on tingitty – ja vielä todella voimakkaasti. Henkilövähennykset on tehty rikostutkinnasta ja poliisin valvonta- ja hälytystoiminnasta, rikoskomisario Heikki Mansikka-aho Itä-Suomen poliisista sanoo.

Poliisin rakenneuudistuksessa lakkautettiin alueellisia poliisipäälliköiden virkoja, mutta keskushallinto Poliisihallitus paisui. Samalla myös virkojen palkkaluokituksia nostettiin.

Osa asiantuntija- ja kehitystehtävistä lasketaan poliisin tilastoissa nykyään päällystöksi hallintorakenteen piilottamiseksi. Käytännön päällystön kuten tutkinnanjohtajien määrä on todellisuudessa vähentynyt.

– "Hallinnon keventäminen" tarkoitti palkkojen korostusta hallinnossa niin, että korotukset veivät 93 poliisin virkaa kentältä.

– Pelkästään Poliisihallituksen vuoden 2014 palkankorotuksilla olisi voitu palkata vaikka 17 poliisipäällikköä lisää. Poliisihallituksen palkankorotukset muutosvuonna veivät 43 henkilötyövuoden resurssit operatiivisesta toiminnasta.

Liikkuva poliisi lakkautettiin ja ne virat siirrettiin paikkaukseksi paikallispoliisiin. Nekään eivät kuitenkaan riittäneet korvaamaan paikallispoliisista tehtyjä vähennyksiä. Henkilöstön kokonaismäärä on silti noussut, koska valtakunnallisten toimijoiden resursseja on lisätty.

Päättäjät määräsivät Pora-uudistuksessa, että Poliisihallituksen eli keskushallinnon piti pysyä 178 henkilötyövuoden rajoissa.

– Nyt luku on 282 eli toistasataa enemmän kuin on päätetty.

Poliisihallituksen henkilötyövuosia on piilotettu määrärahoissa esimerkiksi konsernipalvelut-nimen alle, vaikka kyse on samasta keskushallinnosta, jota päättäjien ratkaisu koskee.

– Poliisin konsernijohto on niin iso, että sillä pystyisi johtamaan 70 000 henkilön organisaation. Poliisin henkilöstöä on kuitenkin noin 7 000.

Kaikki luvut löytyvät ja ovat tarkistettavissa julkisista asiakirjoista.

Mansikka-aho ei saa aihetta kommentoida poliisina, mutta hän jättää tällä viikolla rikoskomisarion virkansa Kuopion pääpoliisiasemalla ja jää tutkijaksi.

Jyväskyläläinen Mansikka-aho, 65, jää työuransa loppuvuosiksi tekemään väitöskirjaa, joka käsittelee poliisin hallintoa ja rakenneuudistuksia.

Väitöskirja on jatkoa Mansikka-ahon edelliselle tutkimusrupeamalle. Häneltä valmistui hallintotieteiden lisensiaattitutkimus samasta aiheesta Tampereen yliopistossa vuonna 2012.

– Poliisin uudistuksella oli hyvät tavoitteet, mutta huono toteutus. Poliisilla ei ole talous lainkaan hanskassa.

Mansikka-aho tietää työstään, että poliisin tavoitettavuus on heikentynyt, rikoksia ilmoitetaan aiempaa vähemmän ja paikallistuntemus on romahtanut. Hyvää on se, ettei keinotekoisia aluerajoja enää ole.

– Kihlakuntien raja-aidat piti kattaa ja vain hallinto keskittää. Hallinnon lisäksi keskitettiin kuitenkin poliisin kaikki toiminta: operatiivinen toiminta ja lupapalvelut.

– Rikosten selvitysprosentit ovat laskussa eikä pimeinä tulleita rikoksia ole resursseja alkaa selvittää. Kun etäisyydet ovat kasvaneet, tavanomaisia rikoksia ei edes lähdetä tutkimaan, jos matkaan menisi kauan aikaa. Vakavat rikokset tutkitaan kuitenkin yhä kaikkialla.