Abderrahman Bouanane ei lähtökohtaisesti voi jäädä Suomeen vankeusrangaistuksensa kärsittyään. Pieni mahdollisuus siihen kuitenkin on.

Terroriteosta elinkautiseen vankeusrangaistukseen tuomittua marokkolaista Abderrahman Bouananea odottaa todennäköisesti paluu Marokkoon linnavuosien jälkeen.

Suomesta on tähänkin asti palautettu kotimaahansa rikoksesta tuomittuja, myös Marokkoon.

– Kun palautettava vapautuu vankilasta, poliisi on ovella odottamassa. Maastapoistamispäätös on valmiina, Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja Esko Repo selostaa suomalaisten viranomaisten yhteistyöstä yleisellä tasolla.

Sisäministeriön alainen Maahanmuuttovirasto myöntää oleskeluluvat ja päättää käännyttämisistä.

Ulkomaalaispoliisin mukaan Suomesta on palautettu ihmisiä noin sataan maahan.

Repo ei lähde pohtimaan, minkälainen tilanne on Bouananen vapautuessa vankilasta. Repo viittaa rikosoppineiden arvioihin, joiden mukaan vapautumiseen voi kestää vähintään 14 vuotta.

Jos Marokko ei jostain syystä suostu ottamaan Bouananea vastaan, vaihtoehtona on jääminen Suomeen.

Suomessa asuu nykyisinkin karkotuspäätöksen saaneita, joita ei heidän oma kotimaansa eikä mikään muukaan maa suostu ottamaan vastaan.

– Riippuu paljolti kansalaisuuksista, mutta näihin yksityiskohtiin en mene, ylikomisario Liisa Lintuluoto ulkomaalaispoliisista kommentoi määriä.

Karkotuspäätöksen saaneiden tilanne on tullut entistä tukalammaksi.

Uusien sääntöjen mukaan he jäävät Suomessa ilman aiempia palveluita. He eivät saa rahallista tukea eivätkä asuntoa. He joutuvat lähtemään vastaanottokeskuksesta.

– Jos meillä on turvapaikanhakija ja poliisi ei voi häntä poistaa, häneltä loppuvat vastaanottopalvelut ihan täysin. Tämä ei ole vielä ongelma, mutta näitä on useita jo Suomessa.

Poliisi yrittää patistaa karkotuspäätöksen saaneet poistumaan maasta vapaaehtoisesti.

” Jos Suomessa oleskelua kertyysen takia, että henkilö istuu vankilassa, se ei vielä muodosta mitään siteitä Suomeen.

Aiemmin ulkomaalaislaissa oli pykälä, jonka nojalla henkilö voi saada lyhytaikaisen oleskeluluvan maastapoistumisen estymisen vuoksi. Pykälä poistettiin.

– Sillä perusteella ei myönnetä oleskelulupaa, että poliisi ei voi poistaa henkilöä. On tärkeää, että henkilöt alkavat miettiä vapaaehtoista paluuta, Lintuluoto kommentoi.

Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan marokkolainen Abderrahman Bouanane oli kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija. Kielteiseen päätökseen liittyy aina maasta poistamispäätös.

– Vankilassa istuvalla on oikeus hakea oleskelulupaa ja turvapaikkaa, Maahanmuuttoviraston Repo muistuttaa.

Aiemman päätöksen aikana ei ollut tiedossa, että henkilö oli tuomittu pitkään vankeusrangaistukseen. Voi ajatella, että vankilassa hän oppii suomen kieltä.

Vankilatuomio ei Revon mukaan paranna ratkaisevasti mahdollisuuksia saada turvapaikka.

– Jos Suomessa oleskelua kertyy sen takia, että henkilö istuu vankilassa, se ei vielä muodosta mitään siteitä Suomeen.

Kärsii tuomionsa Suomessa

Abderrahman Bouanane voi halutessaan hakea itse siirtoa Marokkoon, josta hän on kotoisin.

– Eli vangin omasta pyynnöstä riippuen siirtoa voi hakea jo vankeuden aikana. Mutta tuskin tämmöistä tapahtuu, Rikosseuraamuslaitoksen erityisasiantuntija Tommi Saarinen sanoo.

Jos Bouanane anoo siirtoa Marokkoon, päätöksen tekee oikeusministeriö.

– Asiassa vaaditaan kaikkien kolmen osapuolen suostumus eli hänen itsensä, Marokon ja Suomen, hallitusneuvos Juhani Korhonen luettelee.

Suomessa tuomittujen vankien siirtoja omaan kotimaahan on muutama vuodessa.

– Sellainen teoreettinen mahdollisuus on, että jos hänet on määrätty karkotettavaksi tuomion vuoksi, hänet voidaan siirtää vastoin tahtoaan Marokkoon.

Jos Bouananen terrorismituomio jää lainvoimaiseksi, hän voi hakea ehdonalaiseen pääsyä ensimmäisen kerran 12 istutun vuoden jälkeen. Mahdollisesta vapauttamisesta päättäisi aikanaan Helsingin hovioikeus, joka puntaroi tarkkaan vapauttamisperusteita.

– Meidän strategia on kohti avoimempaa kaikissa osissa, eli pyritään löytämään keinoja, joilla henkilö voidaan palauttaa normaalin kansalaisyhteiskunnan jäseneksi, Rikosseuraamuslaitoksen Saarinen sanoo.

– En usko, että täydellinen eristäminen on ratkaisu mihinkään.Elinkautisvangeilla ensimmäiset vuodet ovat yleensä erittäin vaikeita. Sen jälkeen vasta näyttäytyy henkilön todellinen luonto.