Päästäiset eivät vaivu talviuneen tai -horrokseen, mutta ne ovat keksineet konstin säästää voimiaan olojen koventuessa: kutistumisen.

Kannan seurannoissa on huomattu, että jopa päästäisten päät ovat eri kokoisia eri vuodenaikoina. Nyt Javier Lázaro Max Planck -instituutista työtovereineen varmisti, että tämä vaihtelu koskee samoja yksilöitä.

Tutkijat vangitsivat metsäpäästäisiä (Sorex araneus) Möggingenissä Saksassa vuosina 2014–2015. He nukuttivat ne, röntgenkuvasivat ne ja pujottivat sitten eläimen ihon alle mikrosirun, ennen kuin ne päästettiin vapauteen.

12 päästäisyksilöä saatiin kiinni kolmesti: kesällä, talvella ja keväällä. Niistä jokaisen pää oli suurin kesällä, pienin talvella ja pullistui taas keväällä.

Mittaukset osoittivat, että talvi vei pääkopan koosta jopa viidenneksen. Keväällä kallo kasvoi taas liki alkuperäiseen tilavuuteensa.

Kutistumisen mekanismia ei Lázaron mukaan toistaiseksi tunneta. Se koskee kuitenkin koko eläintä. Selkärankakin typistyy.

Myös elinten massa on pienimmillään talvisin – aivojenkin massasta hupenee noin 20–30 prosenttia.

Pään pienentäminen saattaa olla hyvin kustannustehokasta, koska aivot nielevät niin paljon energiaa, tutkijat arvelevat tiedotteessa.

He ovat kuitenkin yllättyneitä siitä, että vuodenaikaisvaihtelu on niin suurta. Kutistumishavaintojen epäiltiin aiemmin selittyvän sillä, että suurimmat yksilöt kuolisivat pois talvella, mutta tästä ei löytynyt mitään näyttöä.

”Tämä tarkoittaa sitä, että joka ikinen yksilö käy tämän muutoksen läpi joka talvi. Hämmästyttävää”, Lázaro sanoo.

Hän aikookin kollegoineen selvittää aivojen rakennemuutoksia tarkemmin. He haluavat myös tietää, vaikuttaako vuodenaikaisvaihtelu jotenkin eläinten kognitiivisiin kykyihin.

Tutkimuksen julkaisi Current Biology.