Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen eli Fimean alueellistamista Kuopioon on vatvottu neljän ministerin voimin. Rahaa on palanut miljoonia, viraston toimintakyky on vaarantunut ja työntekijät ovat kokeneet huolta ja epävarmuutta. Järkeä koko alueellistamis-touhusta on vaikea löytää. Tänään julkistettu selvitysryhmän esitys lopettaisi vuosia kestäneen vatvomisen. Onnistuuko ministeri Mäntylä antamaan virastolle vihdoinkin työrauhan?

Selvitysryhmä ehdottaa Fimean päätoimipaikaksi Helsinkiä. Siellä istuisi myös viraston johto. Työntekijöitä voisi palkata paikkakunnasta riippumatta, Kuopion pakkopaidasta siis luovuttaisiin. Terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden valvonta siirrettäisiin Valvirasta takaisin Fimeaan. Sinne ne siirrettiin Lääkelaitoksesta, kun tämä tohina alkoi. Uutena toimintana Kuopiossa aloittaneet lääkehoitojen arviointiin liittyvät tehtävät jäisivät Kuopioon. Niitä ehdotetaan myös laajennettavaksi.

Selvitysryhmän ehdotuksia miettiessä muistuu mieleen lopetettu Lääkelaitos. Ympäri käydään ja yhteen tullaan. Niinkö?

Hyssälä alueellisti Lääkelaitoksen

Fimeasta on riidelty koko sen elinaika eli vuodesta 2009. Tuolloin ministeri Liisa Hyssälä (kesk.) päätti lopettaa Lääkelaitoksen ja perustaa uuden lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen, Fimean, Kuopioon. Tehtävien siirto oli määrä toteuttaa vaiheittain vuosina 2009 -2014.

Ympäri käydään ja yhteen tullaan. Niinkö?

Fimea ei kuitenkaan siirtynyt Kuopioon ministeri Hyssälän päätöksen mukaisesti. Viimeistään 2015 alussa oli selvää, ettei Kuopion Fimeasta tule selvästi suurinta yksikköä edes vuoteen 2018 mennessä, niin kuin sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikon (kok.) päätös vuodelta 2012 edellytti. Toisten mielestä syy oli se, ettei Fimean johto riittävän määrätietoisesti toimeenpannut alueellistamispäätöstä. Fimean johdon mielestä taas kyse oli siitä, ettei Kuopioon löytynyt riittävästi osaajia ilman irtisanomisia.

Kuopiossa kuohuu - Räty asettaa selvitysryhmän

Kuopiossa alueellistamisen hitauteen oltiin tyytymättömiä. Lehdissä käytiin hetkittäin raivoisaa ja teräväkielistä keskustelua. Huhtikuussa 2015 kolmas sosiaali- ja terveysministeri, Laura Räty (kok.), laittoi lusikkansa tähän soppaan. Selvitysmiehiltä pyydettiin raporttia alueellistamisen etenemisestä. Tehtäväksiantoon ei kuulunut pohtia, missä Fimean pitäisi oman toimintansa tai kansakunnan edun kannalta sijaita. Selvitysmiehet ehdottivat, että Kuopion Fimeasta tehdään suurin yksikkö vuoteen 2018 mennessä, vaikkairtisanomisia käyttäen.

Kaikkien yhteinen toive lienee, että vuosien vatvominen loppuu.

Mäntylä asetti uuden työryhmän

Vasta nimitetty uusi sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylä (ps.) ei ollut tyytyväinen selvitykseen. Hän asetti uuden selvitysryhmän. Sen tehtäväksi tuli arvioida paitsi alueellistamissuunnitelmaa, myös esimerkiksi sitä, miten Fimea voi hoitaa tehtävänsä mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti ja kustannustehokkaasti. Nyt piti arvioida muutakin kuin alueellistamista. Sellainen raportti myös tehtiin.

Joko tämä vatvominen loppuisi?

Fimean toiminnasta 80% rahoitetaan maksullisen toiminnan tuloilla. Fimea saa rahaa esimerkiksi lääketehtaitten ja apteekkien lupa- ja tarkastustoiminnasta. Suurin yksittäinen tulolähde on kansainvälisesti kilpailtu lääkevalmisteiden arviointi. Fimea on kyennyt pienellä henkilömäärällä kilpailemaan kansainvälisistä toimeksiannoista hyvin. Näitä tuloja ei voi vaarantaa. Niissä sijainnilla on merkitystä.

Jospa Fimean vihdoin annettaisiin keskittyä oman työnsä tekemiseen.

Fimean alueellistamiseen rahaa on kulunut tähän mennessä noin yhdeksän miljoonaa. Summa on suuri, vaikka osa rahasta on kulunut joka tapauksessa tarpeelliseen arkiston järjestämiseen ja digitalisoimiseen. Mikäli Fimean alueellistamispäätös säilyy ennallaan koituu siitä arviolta noin 8 miljoonan lisäkustannukset vuoteen 2019 saakka.

Kaikkien yhteinen toive lienee, että vuosien vatvominen loppuu. Jospa Fimean vihdoin annettaisiin keskittyä oman työnsä tekemiseen.