Mies lähetti valokuvan sidotusta lapsesta vaimolleen. Nainen vastasi viestillä, jossa käski heti vapauttamaan tytön ja viittasi Vilja Eerika -tytön kuolemaan.

Oikeudessa tytön isä myönsi osan teoista ja vetosi siihen, ettei perhe saanut apua.

Hänellä ei omien sanojensa mukaan yksinkertaisesti ollut ollut keinoa toimia toisin.

Mies käytti vuosien ajan lapsestaan alatyylisiä ja alentavia ilmauksia.

Pikkutyttö joutui Lastenlinnaan hoitoon akuutin henkisen oireilunsa vuoksi. EERO LIESIMAA

Nippusiteillä sitominen tapahtui perheen kotona Espoossa toissa vuoden syyskuussa. Tuolloin 7-vuotias tyttö oli juossut isäänsä karkuun.

Mies oli saanut lapsen kiinni ja taluttanut tämän kotiin.

Lapsen mukaan isä oli taluttanut korvasta ja tukasta kiinni pitäen siten, että tytön jalat olivat nousseet ilmaan.

Sisällä asunnossa mies istutti tyttärensä sohvalle ja sitoi tämän jalat ja ranteet nippusiteillä yhteen. Tyttö itki ja rimpuili. Mies otti tytöstä valokuvan, jonka lähetti Whatsapp-sovelluksella vaimolleen.

Päivystäjän ohjeesta sairaalaan

Nainen kertoi ”saaneensa sokin” ja lähettäneensä miehelleen välittömästi viestin, että tyttö pitää heti vapauttaa.

Viestissään tytön äiti viittasi tuolloin julkisuudessa olleeseen Vilja Eerika -tytön kohtaloon. Myös Erika oli sidottu nippusiteillä.

Saatuaan vaimonsa viestin mies vapauttikin tytön.

Järkyttynyt nainen soitti sosiaalipäivystykseen, josta häntä kehotettiin hakeutumaan lapsen kanssa sairaalaan. Äiti menikin myöhemmin samana syyskuisena iltana perheen kahden lapsen kanssa Jorvin sairaalaan.

Sairaalaan akuuttihoitoon

Äiti ja lapset jäivät yöksi Jorvin lastenvuodeosastolle.

Sairaala teki rikosilmoituksen naisen ja seitsenvuotiaan kertomasta asiasta. Poliisi määräsi isän perheen sisäiseen lähestymiskieltoon.

Vanhemmat erosivat (ero oli ollut jo vireillä). 7-vuotias oli akuutissa hoidossa myöhemmin samana syksynä Lastenlinnan sairaalassa. Hän ei asu enää isänsä kanssa.

Tyttö on oireillut myös syksyn 2017 jälkeen. Hän oli ollut sairaalassa väkivaltainen ja sai vielä seuraavana vuonna raivokohtauksia, jotka kohdistuivat muun muassa isovanhempiin.

”Taputin pepulle”

Tytön nykyään 39-vuotias isä sai tänä kesänä vastattavakseen neljä pahoinpitelysyytettä, syytteen useista kunnianloukkauksista sekä syytteen laittomasta uhkauksesta.

Syyttäjän mukaan mies oli muun muassa ainakin kerran lyönyt nahkavyöllä tuolloin 6-vuotiasta tytärtään. Myöhemmin lapsen ollessa seitsemänvuotias hän olisi lyönyt ainakin kolme kertaa avokämmenellä takapuolelle.

Mies myönsi tapaukset, mutta selvästi lievempinä. Hän totesi ”taputtaneensa pepulle elastisella vyöllä” ja ”taputtaneensa kädellä osoituksena rangaistuksesta”. Isän mukaan tyttöön ei todellisuudessa ollut sattunut.

Syytetty vetosi siihen, että lapsi oli ollut erittäin rauhaton. Vanhemmat olivat pyytäneet apua tilanteen hoitamiseen, mutta mitään apua he eivät olleet saaneet.

”Jälkikäteen keksitty”

Näitä tekoja Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus piti perinteisenä tapana rangaista lasta eli selkäsaunana. Nykyään laki kieltää lapsen ruumiilliseen rankaisun. Kyse on pahoinpitelyistä.

Kaksi pahoinpitelysyytettä on näin näytetty toteen.

Kolmannessa syytteessä mies olisi pistänyt tytärtään haarukalla käsivarteen, lyönyt käsivarteen ja raapaissut reiteen. Nämä teot syytetty kiisti kokonaan. Hän oli ainoastaan ”kopittanut haarukalla tytön jalkapohjaa”. Tällöin lapsi oli nauranut. Kyynärvarren ihottuman ja sääressä olleet raapimisjäljet tyttö oli saanut normaalissa liikunnassa.

Käräjäoikeus oli eri mieltä. Käräjäoikeus piti vastaajan väitettä hauskasta tilanteessa jälkikäteen keksittynä. Oikeus toteaa vastaajan pistäneen lasta haarukalla ainakin käsivarteen sekä raapaisseen reiteen.

Psykiatrit haastattelivat kolmasti

Neljäs pahoinpitelysyyte koski nippusiteillä sitomista sekä sitä edeltänyttä väkivaltaista taluttamista, jossa yhteydessä mies olisi tytön mukaan todennut ”odota vaan, kun päästään kotiin”.

Nippusiteiden käytöstä jäi fyysisiä jälkiä tytön käsiin ja jalkoihin, jotka ihomuutokset Jorvin lääkäri totesi.

Espoolaisisän mukaan tyttö oli karannut parkkipaikalta. Hän oli taluttanut tämän niskavilloista kotiin suojellakseen lastaan. Nippusiteet eivät olleet olleet tiukalla. Jäljet olivat syntyneet vasta tytön rimpuillessa.

Tyttö oli myöhemmin HUSin Lasten ja nuorten oikeuspsykiatrisella osastolla tehdyn videokuulemisen aikana todennut, että häntä oli pelottanut mennä kotiin. Hän juoksi siksi karkuun.

Tyttöä haastateltiin HUSissa kaikkiaan kolmasti. Kuulemisissa hän oli ollut hyvin rauhaton, mutta kuitenkin selväsanainen.

Oikeus pitää vakavana

Oikeudessa syytetty totesi, että hänen oli ollut pakko sitoa tyttö hetkeksi, jottei tämä juoksisi kotoaan karkuun.

Valokuvan hän oli lähettänyt vaimolleen osoittaakseen, että lapsi on turvassa.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus toteaa syytteessä kuvatun taluttamisen ja sitomisen tapahtuneen.

– Lapsi ei voi olla syyllinen tapahtuneeseen ylivilkkaudestaan ja tai muusta luonteenpiirteestään huolimatta. Perustetta väkivallan käyttämiseen ei ole ollut edes lastensuojelutarkoituksessa.

– Käräjäoikeus katsoo, että vastaaja on syyllistynyt lapsen pahoinpitelyyn... Pahoinpitely on vakava huomioon ottaen syytteessä kuvattu menettely ja sillä aiheutettu pelko ja turvattomuuden tunne.

”Isken hampaat sisään!”

Kunnianloukkaussyyte koskee isän tyttärelleen toistuvasti esittämiä halventavia ja loukkaavia nimityksiä. Mies kutsui lastaan yli kolmen vuoden ajan muun muassa rumaksi, tyhmäksi, vittunaamaksi ja rotaksi. Muutenkin hän käytti karkeaa lapsen ”ikätasoon sopimatonta kieltä”.

Espoolainen myönsi syytteen oikeaksi. Hän tunnusti käyttäneensä rajua kieltä, mutta painotti tekoaikaan kokeneensa, ettei hänellä ollut muita keinoja toimia hyvin vaikean lapsen kanssa.

Oikeus totesi kunnianloukkaukset näytetyksi toteen.

Viimeinen syyte eli laiton uhkaus pitää sisällään sen, että mies oli yli kolmen vuoden ajan uhannut lastaan väkivallalla. Hän oli todennut muun muassa, että tämä ”saa remmiä” tai että hän ”iskee hampaat sisään”.

Perusteltu syy pelätä

Syytetty kiisti laittoman uhkauksen, mutta myönsi nytkin käyttäneensä rajua kieltä. Perhe ei saanut apua. Käytännössä kyseinen raju kielenkäyttö liittyi tilanteisiin, jossa hänen piti rajoittaa esimerkiksi tyttären television katselua tai puhelimen käyttöä.

Käräjäoikeus toteaa miehen lausuneen uhkauksia lapselleen.

Oikeus piti uhkauksia paitsi laittomina myös poikkeuksellisen vakavina ottaen huomioon, että vastaaja kohdisti sanansa kanssaan samassa taloudessa asuneeseen lapseen ja aiheutti tälle pelkoa ja turvattomuuden tunnetta.

Oikeuden mielestä lapsella oli ollut perusteltu syy pelätä oman turvallisuutensa puolesta.

Selviää ehdollisella

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi nykyään 39-vuotiaan espoolaisen yrittäjän kahdeksan kuukauden pituiseen vankeusrangaistukseen. Vankeus on miehen aiemman nuhteettomuuden ansiosta ehdollista vankeutta

Oikeus toteaa, että vakavin miehen teoista on neljäs pahoinpitely (talutus ja sitominen). Siitä yksin seurasi kolmen kuukauden vankeusrangaistus.

Nykyään 9-vuotiaalle tyttärelleen tuomitun tulee korvata neljän pahoinpitelyn aiheuttamasta kivusta, särystä ja muusta tilapäisestä haitasta yhteensä 1 300 euroa. Lisäksi hänet tulee maksaa lapselleen henkisestä kärsimyksestä korvausta 2 800 euroa.

Henkinen kärsimys aiheutui oikeuden mukaan neljännestä pahoinpitelystä, kunnianloukkauksista ja laittomasta uhkauksesta.

Torstaina annettu tuomio ei ole lainvoimainen.