Monissa kannanotoissa lännen ja Venäjän suhteiden sanotaan ajautuneen kireämmiksi kuin koskaan sitten kylmän sodan. Nykytilanteen vertaaminen kylmään sotaan ei kuitenkaan toimi, sanoo Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kivinen.

”Kylmässä sodassa määriteltiin etupiirikamppailun rajat. Nyt on jo käynyt täysin selväksi, että Ukrainasta ei aloiteta kolmatta maailmansotaa. Länsi ei siihen ole valmis.”

Myös ruplan romahdus kuvaa Kivisen mielestä hyvin nykytilanteen peruseroa kylmään sotaan. Sen aikana länsi ja Neuvostoliitto olivat pitkälti toisistaan riippumattomia. Vastakkain oli taloudellisesti ja poliittisesti toisistaan täysin erillistä leiriä: sosialistinen ja kapitalistinen, suunnitelma- ja markkinatalous.

”Kuinka kömpelö Neuvostoliiton talous olikin, se kuitenkin oli niin suljettu suunnitelmatalous, että se pystyi mobilisoimaan sen miten halusi. Nyt markkinatalouden vaikutukset Venäjään ovat äärimmäisen tärkeitä ja suuria.”

Tämä osaltaan vähentää pitkällä aikavälillä riskiä, että nykyisestä vastakkainasettelusta voisi kehittyä todellinen kylmä sota, Kivinen korostaa.

”Lisäksi täytyy muistaa, että kyllähän länsi on konventionaalisen aseistuksensa osalta täysin ylivoimainen. Venäjä on maailman sotilasbudjeteissa verrattavissa Eurooppaan tai Japaniin – ei millään lailla Yhdysvaltoihin. Se on uhka lähinnä niille, joilla on tosi heikko konventionaalinen puolustus.”

Tämä ei tarkoita, etteivätkö yksittäiset maat joutuisi arvioimaan varustelun tarvetta omista lähtökohdistaan, Kivinen kiirehtii lisäämään.

Viro on jo ostanut Leopard-panssarivaunuja, Ruotsi avannut hiukan ovea asevelvollisuusarmeijan kertausharjoitusten paluulle. Suomen ilmavoimatkin varmasti muistuttaa budjetinlaatijoita, että määrärahoja tarvitaan lisää kun tunnistuslennoissa palaa lentobensaa ja miehistölle tulee ylityötunteja,

Niin, mihin sijoittuu Suomi tässä ainakin viileän sodan ilmastossa?

”Suomen uskottava puolustus tarkoittaa sitä, että Krimin tai Itä-Ukrainan tapahtumat eivät ole meillä mahdollisia. Meillä on itse asiassa Euroopan vahvin konventionaalinen puolustus. Toisaalta se alentaisi ydinaseiden käytön kynnystä, jos eurooppalaiset suurvallat ajautuisivat taisteluun Suomen alueesta”, Kivinen pohtii.

Suomen ja Ruotsin asema on melko vakaa myös Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mielestä.

”Emme ole entisen Neuvostoliiton aluetta, mutta strategisesti tärkeillä paikoilla. Meihin kohdistuva paine tulee näkymään poliittisen vaikuttamisen ja liittolaisuussuhteiden kalastelun kautta.”

Ero kylmän sodan aikoihin Venäjän ruohonjuuritasolla on sekin, että sen viimeisinä vuosina venäläisten puhe oli pitkälti kaksoispuhetta, Kivinen sanoo.

”Julkisesti kannatettiin valtion ja puolueen linjaa, mutta sitten mentiin keittiöön ja puhuttiin ihan muuta. Nyt taas Vladimir Putin edustaa yhä suurelle enemmistölle uskottavaa toimijaa kansainvälisessä politiikassa. Häntä kannatetaan aidosti – ruohonjuuritasolta intellektuaaleihin kollegoihini, Kuolasta Moskovaan. Eivätkä venäläiset ole välinpitämättömiä – he ovat sitä mieltä, että tietävät kyllä, miten asiat ovat, mutta länsi ei ymmärrä heitä.”

Putinin aloitteesta Venäjä on toisaalta viime vuosina uudistanut voimakkaasti asevoimiensa rakennetta ja toimintakykyä, korostaa Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Pentti Forsström.

”Georgian sodan aikaan vuonna 2008 armeija perustui perinteiseen neuvostoteknologiaan, sen kalusto oli vanhentunutta ja joukot supistuneet. Sota ei ehkä aiheuttanut asevoimien reformia, mutta ainakin kiihdytti aikatauluja. Venäjällä on nyt selkeästi eri luokan asevoimat kuin tuolloin.”

Selkein ryhtiliike on Forsströmin mielestä tapahtunut joukkojen koulutuksessa ja harjoituksissa.

”On muodostettu toimivia joukko-osastoja, jossa järkevä harjoittelu on mahdollista. Aiemmin useat olivat niin vajaamiehitettyjä, ettei se onnistunut. Käsi kädessä tämän kehityksen kanssa kulkee taloudenpidon ja huollon koheneminen. Tämä näkyy kaikissa aselajeissa.”

Otteitaan parantaa myös aseteollisuus, jonka toimintaan Ukrainan menetys Neuvostoliiton hajottua teki suuren loven: yli 3000 komponentin ja varaosan valmistus- ja korjauskyky katosi.

Juttu on neljäs osa sarjasta, jossa paneudutaan Vladimir Putinin Venäjään. Arvioita esittävät ulko-, turvallisuus- ja talouspolitiikan asiantuntijat. Edelliset osat löytyvät täältä, täältä ja täältä. Sarja jatkuu.

