Terveydenhuollon kokonaiskustannukset kohoavat nykyisin noin 18 miljardiin euroon vuodessa, ja summa uhkaa kohota väestön vanhetessa, muistuttaa UKK-instituutin johtaja Tommi Vasankari.

– Se on iso, iso kakku kokonaisuutena. Se on sekä yksilöiden, että työnantajien että yhteiskunnan taloudellista taakkaa.

– Liikkumattomuuden kokonaiskustannukset Suomessa ovat jo 2-4 miljardia, kun mukaan lasketaan esimerkiksi sairaslomista, ennenaikaisista eläkkeistä ja kuolemista aiheutuvat tuottavuuskustannukset. Terveydenhuollon suorat kustannukset ovat eri laskentamallien mukaan 1-2 miljardia euroa, Vasankari toteaa.

Liikkumattomuus on jo tupakointiakin suurempi ongelma. Tommi Vasankari

Viime vuosina huomiota on kiinnitetty myös paljon istumisen haitallisiin terveysvaikutuksiin, mutta sen kustannusvaikutuksia terveyteen tai tuottavuuskustannuksiin ei vielä ole pätevästi arvioitu.

– Istuminen voi osoittautua liikkumattomuuden kokoiseksi ongelmaksi. Liikkumattomuus puolestaan on jo tupakointiakin suurempi ongelma Suomessa, Vasankari huomauttaa.

Kansansairaudet yhdistyvät liikkumattomuuteen

Kunnossa kaiken ikää -ohjelman ja UKK-instituutin Liikunnasta potkua -seminaarissa esiintyneen Vasankarin mukaan esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla jo suorat terveydenhuollon kustannukset liikkumattomuudesta ovat 60-80 miljoonaa euroa vuodessa.

Liikkumattomuudesta aiheutuvat terveydenhuollon- ja tuottavuuskustannukset 400 000 asukkaan Pohjois-Pohjanmaalla nousevat mahdollisesti satoihin miljooniin euroihin.

– Isoissa kansansairauksissa, kuten kohonnut verenpaine, depressio, erilaiset kulumat ja lonkka- ja muut ongelmat, niissä kaikissa tarvittaisiin oikeasti paljon liikuntaneuvontaa, Tommi Vasankari suosittaa.

Liikkumattomuuden kokonaiskustannukset Suomessa ovat jo 2-4 miljardia. Tommi Vasankari

Vasankari kiittelee Oulun kaupungin panostuksia matalan kynnyksen liikuntapalveluihin ja ennaltaehkäisevään ohjaukseen. Myös terveydenhuollon kannattaisi ohjata liikunnan lisäämiseen vieläkin määrätietoisemmin.

Terveyspalveluja eniten käyttävät hyötyisivät eniten. Heitä on 15-20 prosenttia väestöstä.

– Suuntaamalla heihin liikuntaneuvontaa ja liikuntaelämäntapaohjausta voisimme säästää nykyisissä kuluissa, puhumattakaan kustannusten kasvusta, kun väestö vanhenee, Vasankari painottaa.

Korjaus 20.11.2015 klo 8.48:"Tilaisuuden järjestäjinä toimivat Kunnossa kaiken ikää -ohjelma ja UKK-instituutti."