Uhka vai mahdollisuus? Tätä kysymystä joutuvat pohtimaan sekä puolueet että ehdokkaat ensi kevään eduskuntavaaleissa.

Poliitikkojen ilmoitusten mukaan 35 valittua kansanedustajaa on jättämässä eduskunnan tämän vaalikauden jälkeen. Mukana on paljon konkareita, jotka ovat keränneet paljon ääniä puolueilleen.

Ainakin kokoomusnuorten puheenjohtaja ja eduskuntavaaliehdokas Henrik Vuornos näkee asian mahdollisuutena. Hän on ehdolla Uudenmaan vaalipiirissä, jossa kokoomukselta ovat poissa viime vaalien äänirohmut Alexander Stubb (kok.) ja Outi Mäkelä (kok.).

– Tilanne on todella mielekäs tällaiselle haastajaehdokkaalle. Puhutaan kymmenistätuhansista äänestäjistä, jotka eivät voi enää Uudellamaalla äänestää samaa ehdokasta kuin viime eduskuntavaaleissa, Vuornos sanoo.

Eduskunnan jättävät kansanedustajat saivat viime eduskuntavaaleissa 260 157 ääntä. Luku sisältää myös kesken kauden lähteneiden edustajien keräämät äänet.

Vihreät saivat viime eduskuntavaaleissa hieman pienemmällä äänimäärällä 8,5 prosentin kannatuksen.

Suurimman kolauksen kokee keskusta. Eduskunnan jättävät keskustalaiset kansanedustajat keräsivät eduskuntavaaleissa 2015 yhteensä 75 865 ääntä.

– Meidän konkariedustajat ovat onnistuneet keräämään varmasti yli puoluerajojen äänipotteja. Niissä vaalipiireissä, joista konkariedustajat ovat jäämässä pois, on syntynyt hyvä, terve ja kovakin sisäinen kilpailu ehdokaspaikoista, sanoo keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen.

Yle Uutisgrafiikka

Kaukana keskustasta tulevat kokoomus, siniset ja RKP. SDP:n luku voi vielä kasvaa, jos Eero Heinäluoma vahvistaa jättävänsä eduskunnan ja pyrkivänsä Euroopan parlamenttiin.

Vihreiden luku selittyy Ville Niinistön, Antero Vartian ja Jani Toivolan päätöksillä jättää eduskunta. Vasemmistoliitosta Annika Lapintie ja Kari Uotila ovat ilmoittaneet jättävänsä eduskunnan.

Sinisten Hanna Mäntylä jätti eduskunnan kesken kauden. Istuvista perussuomalaista ainoastaan Toimi Kankaanniemi pohtii vielä ehdokkuuttaan. Yksikään kristillisdemokraateista ei ole ilmoittanut jättävänsä eduskuntaa tämän vaalikauden jälkeen.

Luvuissa eivät ole mukana perussuomalaisten hajoaminen, uusien eduskuntaryhmien perustamiset eivätkä loikkaukset puolueista toisiin.

Suuri riski äänien menettämisestä

Vanhan nyrkkisäännön mukaan eduskunnasta putoaa pois noin 70 edustajaa vaalien jälkeen. Näistä puolet jättävät eduskunnan vapaaehtoisesti, mutta toinen puolisko ei tule vaaleissa valituksi uudelleen.

Valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo pitää poisjäävien kansanedustajien lukumäärää keskimääräisenä, mutta heidän profiilinsa poikkeaa aiemmasta.

– Selvästi linjasta poikkeavaa on se, että monet kokeneet kansanedustajat, jotka ovat olleet vaalipiirinsä ääniharavia, jäävät pois eduskunnasta, Paloheimo sanoo.

Tämä johtaa Paloheimon mukaan siihen, että uudelleen jaettava äänimäärä on aiempaa suurempi.

– Puolueilla on suuri riski, että kohtuullinen osa tunnettujen ehdokkaiden äänistä menee jollekin muulle puolueelle.

Paloheimo perustelee kantaansa ihmisten käyttäytymisellä. Hieman yli puolet äänestäjistä valitsee ensin puolueen ja vasta sitten ehdokkaan.

Samaan aikaan hieman alle puolet valitsee ensin ehdokkaan ja ehdokkaan mukana tulee puolue. Äänestäjät eivät kuitenkaan valitse mitä tahansa puoluetta.

– Kaikki äänestäjät sijoittuvat tiettyyn aatteelliseen positioon. Esimerkiksi maalaisporvarien joukko voi luontevasti vaihdella keskustan ja kokoomuksen välillä. Etelän taajamissa meillä on ihmisiä, jotka voivat äänestää sekä demareita että kokoomuslaisia.

Mielenkiintoista on myös nähdä, millaisia kannatusliikkeitä nähdään SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden välillä nyt, kun Pekka Haavisto (vihr.) otti vallan puolueessaan.

Paloheimon mukaan suuri kysymys vaaleissa on myös se, ketä ja mitä puoluetta äänestävät viime vaaleissa perussuomalaisia kannattaneet suomalaiset.

Perussuomalaisten kannatus oli Ylen lokakuun mittauksessa lähes kahdeksan prosenttiyksikköä pienempi kuin eduskuntavaaleissa 2015.

Uudellamaalla eniten ääniä liikkeellä

Eniten poisjäävien kansanedustajien ääniä on uudelleenjaossa Uudenmaan vaalipiirissä. Seuraavaksi tulevat Helsinki ja Savo-Karjala.

Yle Uutisgrafiikka

Muutamissa vaalipiireissä nähdään tilanne, jossa poisjäävän kansanedustajan jälkeläinen tavoittelee paikkaa eduskunnasta.

Näin käy esimerkiksi Satakunnassa, jossa pitkäaikainen edustaja Timo Kalli (kesk.) jättää paikkansa ja hänen tyttärensä Eeva Kalli (kesk.) on ehdolla.

Sama asetelma saattaa toistua myös Helsingissä, jos Eero Heinäluoma (sd.) jättää eduskuntavaalit väliin. Helsingin demarien ehdokaslistalta löytyy Eero Heinäluoman tytär Eveliina Heinäluoma.

Eveliina Heinäluoma pyrkii toista kertaa eduskuntaan. Heinäluoma valitiin Helsingin kaupunginvaltuustoon viime vuoden kuntavaaleissa. Jyrki Ojala / Yle

Eveliina Heinäluoma ei usko, että äänien panttaaminen onnistuu vaaleissa.

– Ei onnistu. Tiedän, että ihmiset harkitsevat todella huolellisesti ja pyrkivät löytämään itselleen sopivan ja omia arvoja vastaavan ehdokkaan, joka pystyy vakuuttamaan heidät, Heinäluoma sanoo.

Tilanne enteilee myös eduskunnan nuorennusleikkausta. Puolueiden listoista voidaan nähdä, että ehdokkaiden keski-ikä on laskenut noin vuodella.

Oikaisu 3.12.2018 kello 10:51: Luvuista puuttui Mats Nylundin eduskuntavaaleissa 2015 saama äänimäärä. Luku on lisätty äänimääriin myöhemmin. Nylund ilmoitti luopumisestaan jo huhtikuussa 2016.

Juttua korjattu 4.12. klo 13.35. Hanna Mäntylä oli Uusi vaihtoehto -ryhmän kansanedustaja, kun hän jätti eduskunnan. Uusi vaihtoehto vaihtoi myöhemmin nimekseen Siniset.