Lukuaika noin 2 min

Vaasan kaupunki haluaa autovalmistaja Teslan ja sen jättimäisen tehtaan Suomeen.

Torstaina käynnistyvään projektiin osallistuu noin 120 yksityisen ja julkisen sektorin edustajaa. Energiaklusterin ohella mukana on asiantuntijoita esimerkiksi mineraalien louhinnasta ja jalostuksesta sekä akku- ja sähköteknologiasta.

Suuryrityksistä mukana ovat muun muassa ABB, Wärtsilä ja Fortum sekä autovalmistaja Valmet Automotive, jolla on Uudessakaupungissa kokemusta jo useamman sähköautomerkin valmistuksesta.

Teslan ensimmäinen Gigafactory valmistui Nevadaan viime vuonna ja yritys rakentaa vastaavan laitoksen Eurooppaan. Tesla julkistanee sijoituspaikan jo tänä vuonna.

Viitisen miljardia dollaria maksanut Nevadan tehdas tuottaa litium-ioniakkuja ja sähköautojen vetolaitteistoja. Sähköautojen valmistus alkaa myöhemmin.

Tehdas on maailman suurimpia rakennuksia: neliömetrejä on liki miljoona.

Keskustelut Teslan kanssa alkavat kaupunginjohtaja Tomas Häyryn mukaan mahdollisimman pian, viimeistään helmikuussa.

Nevadan osavaltion saamat hyödyt tehtaasta on arvioitu jopa 100 miljardiksi dollariksi, joten Vaasan kiinnostuksen ymmärtää.

”Niin pitkällä emme ole, että näitä vastaavia investointikustannuksia tai hyötyjä olisimme ehtineet tarkasti paikallistaa”, Häyry kertoo.

Suomen energiaklusteri on jo keskittynyt Vaasan yliopistokaupunkiin. Läheltä Kokkolasta löytyy kemianteollisuutta ja koboltin jalostusta ja Harjavallasta nikkelin jalostusta.

Akkujen raaka-aine on samoin lähellä, sillä Kaustisella sijaitsee yksi Euroopan suurimmista litiumesiintymistä. Tiedossa olevan malmin määrä on 4,4–4,5 miljoonaa tonnia.

Vastaavia esiintymiä on Euroopassa tiedossa lähinnä Balkanilla ja Itävallassa.

Litiumkarbonaatin tuotantolaitoksen yva-ohjelma on juuri lähtenyt käsittelyyn. Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, yli 150 miljoonaa euroa maksava investointi valmistuu vuoden 2019 lopussa ja jalostus tuottaa 9000 tonnia litiumkarbonaattia vuodessa.

Elinkeinoministeri Mika Lintilä lupaa, että Keliberin hanke saa tarvittaessa nopeutetun käsittelyn.

”Näin tehtiin myös Äänekosken biotuotetehtaalla. Nyt on kyse niin isoista vesistä ja kansallisesta vaikutuksesta, että tuotanto voidaan tarvittaessa aloittaa jopa ensi vuonna.”

Louhinta, kuljetukset ja jalostus toisivat Kaustiselle yhteensä noin 130 työpaikkaa. Rakennusvaiheessa työpaikkojen määräksi on arvioitu 350–400.

Valtion tuilla Lintilä ei lähde Teslaa vonkaamaan.

”Aina joku maksaa enemmän. Sen sijaan Suomen valtteina on alan kova tietotaito. Finpro tutkii myös muita sijoituspaikkoja”, Lintilä kertoo.

”Sekin on jo kova suoritus, jos Suomi pääsee loppukilpailuun.”

*Klo 11.21 juttuun korjattu Keliberin tuotantomäärä: Keliberin tavoite on louhia malmia 300 000-400 000 tonnia vuodessa, jolloin litiumkarbonaatin tuotanto olisi 9000 tonnia vuodessa. Jutussa kerrottiin aiemmin virheellisesti, että tuotanto olisi 300 000-400 000 tonnia vuodessa.