Jotkin aiemmat tutkimuksen ovat viitanneet siihen, että kohtuudessa pysyvä alkoholin nauttiminen vähentäisi sepelvaltimotaudin riskiä. Tutkimustulokset säännöllisen alkoholinkulutuksen ja sepelvaltimotaudin välillä ovat silti jääneet kiistanalaisiksi.

Uudessa tutkimuksessa sepelvaltimoita tietokonetomografialla kuvanneet tutkijat eivät löytäneet yhteyttä alkoholin kohtuukulutuksen ja sepelvaltimotaudin välillä. Tutkimus esitettiin Pohjois-Amerikan radiologiseuran vuosikokouksessa.

Alkoholitutkimuksen pitkäaikainen kiistakysymys on ollut niin sanottu J-käyrä. Monet tutkimukset ovat viitanneet siihen, että pienten alkoholimäärien säännöllinen nauttiminen olisi terveellisempää kuin absolutismi.

J-käyrän x-akselilla on juodun alkoholin määrä ja y-akselilla terveyshaitat. Useimpien tutkimusten mukaan kaikkein terveellisintä olisi juoda hyvin vähän, mutta usein – esimerkiksi puolikas alkoholiannos päivittäin.

Hämmentävintä aikaisemmissa tutkimuksissa on ollut se, kuinka paljon niiden mukaan voisi juoda ilman, että haitat tavoittavat saman tason kuin absolutistilla.

J-käyrää on selitetty niin, että vaikka pienetkin määrät alkoholia ovat ainakin jonkin verran haitallisia sisäelimille, nämä haitat kumoutuisivat kohtuukäytön valtimotaudeilta suojaavalla vaikutuksella.

Uusimmissa katsauksissa on kuitenkin päädytty siihen käsitykseen, ettei J-käyrä ei oikeasti pitäisi paikkaansa. Absolutisteiksi on tutkimuksiin valikoitunut merkittävässä määrin ihmisiä, joilla on jo jokin terveysongelma ja jotka siksi ovat luopuneet juomisesta.

Siksi J-käyrä on viime aikoina ollut ennemminkin alkoholilobbareiden kuin päihdetutkijoiden suosiossa.

Suojaavaa vaikutusta ei tunnistettu, mutta ei myöskään haitallisia vaikutuksia.

Uusi tutkimus on sopusoinnussa sen käsityksen kanssa, että mitään alkoholihaittojen J-käyrää ei olekaan.

Tomografiakuvat eivät osoittaneet, että alkoholin kohtuukäyttäjillä olisi vähemmän sepelvaltimoita ahtauttavaa plakkia kuin absolutisteilla. Toisaalta alkoholi ei näyttänyt myöskään lisäävän sydäntautien riskiä.

“Sepelvaltimoiden tietokonetomografia on erinomainen diagnostinen keino kuvata sepelvaltimon seinää ja tunnistaa valtimonkovettumatautiin liittyviä vaurioita”, sanoi tutkimuksen tekijä Júlia Karády Budapestin yliopistosta.

“Kykenimme myös määrittämään plakkeja ja erottelemaan niitä useisiin tyyppeihin. Aiemmat tutkimukset käyttivät sydänterveyden riskitekijöitä – kuten korkeaa kolesterolia – sekä sydäntapahtumia tutkiakseen alkoholin vaikutuksia”, Karády kertoi.

“Mutta meidän tutkimuksemme on ainutlaatuinen siinä, että analysoimme sekä alkoholia juovia että raittiita sepelvaltimoiden tietokonetomografialla, mikä valaisee sitä, missä määrin alkoholi vaikuttaa rasvaisten plakkien kehittymiseen sydämen valtimoihin.”

Tutkimukseen osallistui 1 925 potilasta, joilla epäiltiin sepelvaltimotautia ja jotka saivat lähetteen tietokonetomografiaan.

Heiltä kysyttiin lomakkeella, kuinka paljon ja missä muodossa he kuluttavat alkoholia. Tutkijat kykenivät näiden tietojen perusteella arvioimaan yhteyttä valtimonkovettumataudin, tunnettujen riskitekijöiden ja juomatapojen välillä.

“Noin 40 prosenttia potilaistamme kertoi säännöllisestä alkoholin kulutuksesta, mediaani oli 6,7 annosta viikossa”, Karády sanoo.

Tutkimukset osoittivat, että sen enempää aivan vähäisellä kuin kohtuullisellakaan alkoholinkulutuksella ei ollut yhteyttä sepelvaltimotautiin. Myöskään sillä ei ollut merkitystä, oliko alkoholi yleensä nautittu viinin, oluen vai väkevien muodossa.

Karády lisää, että vaikka mitään kohtuullisen alkoholinkulutuksen suojaavaa vaikutusta ei tunnistettu, kuten aiemmin oli luultu, tutkimus ei myöskään paljastanut haitallisiakaan vaikutuksia.

Tutkijat pyrkivät nyt jatkamaan tutkimusta laajemmalla potilasaineistolla.