Suomi tuskailee ennätyksellisen suurten pakolaismäärien keskellä. Samaan aikaan Suomi on kyvytön houkuttelemaan EU:n ulkopuolelta tulevia korkeasti koulutettuja maahanmuuttajia.

Myös investointien hankkimisessa Suomen politiikka on passiivista.

Suurin piirtein näin päättelee Euroopan muuttoliikeverkosto (EMN), joka julkaisi aiheesta tiistaina kolme raporttia. Niissä käsitellään muun muassa työvoimapulaa, maahanmuuttoa liiketoimintatarkoituksessa sekä asiantuntijoiden houkuttelua maahan.

– Varsinaisia kansallisen tason ohjelmia, jotka tähtäävät korkeasti koulutettujen osaajien houkuttelemiseen kolmansista maista, ei vielä ole olemassa, sanoo ylitarkastaja Rafael Bärlund EMN:stä järjestön lähettämässä tiedotteessa.

Euroopan muuttoliikeverkosto on EU-jäsenmaissa sekä Norjassa toimivista jäsenistä muodostuva tutkimus- ja tiedonvaihtoverkosto.

Maahanmuutto on poliittisesti arka asia

Euroopan muuttoliikeverkoston mukaan yksi Suomen ongelmista on liian monimutkainen oleskelulupajärjestelmä. Byrokratia ja tahmeus vaikeuttavat työntekijöiden, yrittäjien ja investointien tuloa maahan.

Bärlundin mukaan ulkomaisen työvoiman tarpeellisuudesta puhuminen on tällä hetkellä hyvin vaikeaa. Sisäministeriö on arvioinut, että Suomeen voi saapua tänä vuonna jopa 50 000 turvapaikanhakijaa.

Pitkään jatkuneen taloudellisen alakulon takia myös työttömyys on korkealla tasolla. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan Suomessa oli elokuun lopussa yhteensä 346 700 työtöntä työnhakijaa.

– Ulkomaisen työvoiman houkuttelu on poliittisesti hankalaa, koska työttömyysaste on tällä hetkellä korkea. Korkeasti koulutetut osaajat ja sijoittajat voisivat kuitenkin luoda innovaatioita ja vauhdittaa talouttamme, Bärlund sanoo.

Juha Sipilän (kesk.) johtama hallitus on kuitenkin leikkaamassa yliopistojen rahoituksesta. Professoriliito ja Tieteentekijöiden liitto ovat arvostelleet päätöstä.

Liittojen mukaan leikkaukset tekevät Suomesta vähemmän kiinnostavan kohteen ulkomaisille osaajilla ja myös suomalaiset lahjakkuudet tähyvät entistä useammin ulkomaille.

– Saamme koko ajan jäseniltämme enemmän ja enemmän viestejä siitä, että lahjakkaat tutkijat ovat siirtymässä tai jo siirtyneet pois Suomesta niihin maihin, joissa panostetaan tutkimukseen. Tämä on erittäin valitettavaa Suomen tulevaisuuden kannalta. Eikö hallitus ymmärrä, että se sahaa jättileikkauksilla omaa jalkaansa, sanoi Professoriliiton puheenjohtaja Kaarle Hämeri liiton viime viikolla julkaisemassa tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun).

Mallia Uudesta-Seelannista?

Työperusteinen maahanmuutto EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta Suomeen on vähäistä. Vuonna 2014 oleskelulupia työnteon tai elinkeinoharjoittamisen eli yrittämisen perusteella myönnettiin viisi tuhatta.

Virossa työperäistä maahanmuuttoa on joudutettu mahdollisuudella hakea oleskelulupaa digitaalisesti.

Euroopan muuttoliikeverkoston kutsumana vieraana Helsingissä oleva Uuden-Seelannin maahanmuuttoviraston johtaja Matt Hoskin kertoo kotimaansa näkevän nykyisin maahanmuuton taloudellisena toimintana.

– Viimeisen viiden vuoden aikana olemme siirtyneet pelkästä viisumien myöntämisestä kansainvälisten yritysten, osaajien ja varakkaiden sijoittajien houkutteluun. Näemme tämän keinona yhdistää maamme kiinteämmin osaksi globaaleja talousmarkkinoita, Hoskin sanoo EMN:n tiedotteessa.

Hoskin johtaa Uuden-Seelannin maahanmuuttoviraston Skills & Investments-osastoa.