Valtaosa suomalaisista olisi valmis murtamaan Alkon monopolin viinin vähittäismyynnissä, käy ilmi Iltalehden uudesta kyselytutkimuksesta.

Peräti 67 prosenttia tutkimuksen vastaajista sanoo, että viiniä pitäisi saada ostaa ruokakaupoista.

Joka neljäs täysi-ikäinen suomalainen kertoo ostaneensa ruokakaupasta ainakin kerran vahvempia alkoholijuomia.

Tutkimuksen tarkemmista tuloksista voit lukea tämän jutun lopussa löytyvästä grafiikasta.

Suomalaisten selvä enemmistö haluaa näiden tuotteiden rinnalle myös viinin. Kauppias Silja Törrönen asetteli perjantaina nelosoluita Lohjan Lempolan K-Supermarketissa. OLLI AINOLA

Kauppias Silja Törrönen asettelee perjantaiaamuna tuotteita paikalleen viikonlopun ostomylläkkää varten. Kuten kaikkialla Suomessa myös Lohjan Lempolan K-Supermarketissa ovat valikoimiin tulleet enintään 5,5 tilavuusprosentin alkoholijuomat, esimerkiksi nelosolut ja vahva lonkero.

- Asiakkaiden kiinnostus on herännyt. Ehkä juomissa on jotain uutuudenviehätystä, vaikka aivan samat tuotteet ovat olleet jo Alkossa. Kun juomia saa nyt ruokakaupasta, voi niitä kokeilla erikseen menemättä Alkoon, kauppias Törrönen arvelee.

Tammikuu on alkoholinmyynnin kannalta kuukausista hiljaisin. Kauppojen uutuusjuomien valikoimakin on vielä melko pieni.

Silti jo joka neljäs (26 %) 18 vuotta täyttänyt suomalainen kertoo ostaneensa ruokakaupasta ainakin kerran vahvempia alkoholijuomia. Tieto käy ilmi Iltalehden Taloustutkimuksella tällä viikolla teettämästä mielipidetutkimuksesta.

- Kyllä se vaikuttaa realistiselta luvulta, Törrönen sanoo.

Vapaammasta politiikasta reilun kuukauden nauttineet suomalaiset eivät omien sanojensa mukaan juovu sen enempää kuin aiemminkaan.

Tuhannen vastaajan otoksesta 77 prosenttia sanoi, etteivät he lisää alkoholin käyttämistä, vaikka juomia on entistä helpommin saatavilla.

Suurin 15 vuoteen

Iso uutinen on kuitenkin se, että suuri enemmistö suomalaisista haluaa jatkaa alkoholipolitiikan vapauttamista.

Lähes kaksi kolmesta vastaajasta on sitä mieltä, että tehdyt uudistukset ovat olleet oikeansuuntaista politiikkaa ja vain noin joka viides on sitä mieltä, että uudistukset ovat olleet vääränsuuntaista politiikkaa.

Kun alkuun on päästy, nyt ei pidä pysähtyä vaan siirtyä eteenpäin. Suomalaiset haluavat seuraavaksi viinit ruokakauppoihin. Näin ajattelevia on ehkä jopa enemmän kuin niitä, jotka vaativat nelosolutta ja vahvaa lonkeroa ruokakauppoihin.

IL-gallupin vastaajista 67 prosenttia kannattaa ajatusta, että viinejä pitäisi saada ostaa ruokakaupasta. Ajatusta vastustaa 22 prosenttia vastaajista.

Suoraa vertailutietoa täsmälleen samanlaisesta tutkimuksesta ei ole. Suuntaa voi hakea samaa aihepiiriä käsittelevistä tutkimuksista, vaikka tutkimusten vertaaminen toisiinsa on vaikeaa esimerkiksi erilaisten toteuttamistapojen vuoksi.

Pisin tutkimushistoria on Alkon kustantamalla, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n teettämällä kyselysarjalla. THL:n kyselytutkimuksissa vuosina 2003-2017 ei kertaakaan ole ylittynyt 50 prosentin osuus vastaajissa, joiden mielestä viinejä pitäisi saada ostaa päivittäistavarakaupoista.

Jos vertaa THL:n tutkimuksen lukemia IL-gallupin tuloksiin, viinien myynnin sallimista ruokakaupoissa kannattavien osuus suomalaisista saattaa olla korkeampi kuin kertaakaan aiemmin noin viiteentoista vuoteen.

Yhdistää kaikkia

Iltalehden tutkimuksen mukaan miehet kannattavat viinejä ruokakauppoihin useammin kuin naiset, mutta myös enemmistö naisista (62 prosenttia) kannattaa ajatusta.

Kannatus jakautuu varsin tasaisesti läpi Suomen ja suomalaisten. Viinit ruokakauppoihin -liike kerää enemmistön kaikissa tutkimuksen taustaryhmissä jaoteltiinpa vastaajat ikäryhmän, ammatin tai aseman, koulutuksen, tulotason, asuinalueen tai elinvaiheen mukaan.

Kannatus on muita vahvempaa kokoomuksen ja perussuomalaisten äänestäjissä. Vastustajia on muita enemmän keskustan ja RKP:n äänestäjissä. Kristillisdemokraattien selvä enemmistö sen sijaan vastustaa viinejä ruokakauppoihin.

Näin tutkimus tehtiin

Taloustutkimus haastatteli Iltalehden toimeksiannosta 1 024:ää henkilöä 7.-8.2.2018. Vastaajat poimittiin satunnaisesti Taloustutkimuksen internetpaneelista.

Otos edustaa tilastollisesti Suomen täysi-ikäistä väestöä. Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.