Kirkkaan vihreä autotallin ovi vaaleiden talojen seassa kiinnittää huomion jo kaukaa. Vihdin Perhosniityn asuinalueella on tiettävästi Suomen ensimmäinen pysyvällä rakennusluvalla varustettu merikonttitalo.

Ulkoisesti talo ei autotallin ovea lukuun ottamatta juuri poikkea muista alueen taloista. Sisällä rakennusmateriaali ei kuitenkaan jää epäselväksi. Aaltoilevat seinät, lommoiset katot ja kiinnityslenkit kertovat konttien seikkailuista maailman merillä.

– Me nimenomaan halusimme, että konttien historia näkyy. Miksi tekisimme merikonttitalon, jos emme haluaisi jättää näitä yksityiskohtia näkyviin, kertoo Konttikodit -yritystä miehensä kanssa pyörittävä Niina Merta.

Mistä on kyse? Vihtiin valmistuu pian tiettävästi Suomen ensimmäinen pysyvä merikonttitalo Talo on tehty neljästä käytetystä merikontista ja vanhasta grillikioskista Niistä on tehty muun muassa kahviloita, teollisuuden aputiloja, ja jopa uima-allas Ostajan kannattaa aina varmistaa, että kontti on tullattu Suomeen

Lopullinen sysäys jo muutaman vuoden muhineeseen konttitalohaaveeseen löytyi nettihuutokaupasta, kun Vaasassa ja Hyvinkäällä toiminut grillikahvila etsi uutta omistajaa. Siitä tuli Niina Mertan perheen uusi keittiö.

– Ajattelin, että grillin tekniikkaa voisi hyödyntää rakentamisessa ja siitä se sitten lähti rullaamaan. Mietittiin, että jos suunnitelma ei mene kunnassa läpi, niin tehdään grillistä sitten vaikka varasto, Merta naurahtaa.

Merikonttitalon autotallin ovi paljastaa talon rungon rakennusmateriaalin. Paula Tiainen / Yle

Konttien kysyntä kovassa kasvussa

Konttien kysynnän kasvu on huomattu Finncontainersissa, joka on yksi alan suurimmista suomalaisyrityksistä. Käytettyjä kontteja on myyty kahviloiksi, teollisuuden sähkö- ja kompressoritiloiksi, varastoiksi ja jopa uima-altaaksi. Lista on loputon.

– Ainakin kyselyt ovat lisääntyneet ihan räjähdysmäisesti. Toki kontteja myydään edelleen eniten alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, mutta erikoisprojekteihin niiden menekki on vähintään tuplaantunut neljän, viiden viime vuoden aikana, Finncontainersin asiakkuusjohtaja Tommi Uponen laskee.

Vihdin merikonttitalon rakentamisen ensimetrit. Niina Merta

Merikontit ovat 1–2 millimetrin vahvuista terästä ja lattiat vaneria. Alkuperäisestä käytöstään ne poistuvat yleensä 15–20 vuoden iässä, kun ruostuvat pohjarakenteet eivät enää kestä 20 000 kilon kuormaa. Alan ammattilainen ei ihmettele konttibuumia.

– Kontti on monikäyttöinen ja se ei vaadi rakennuslupaa. Kontin voi modifioida mieleisekseen ja se on rakenteeltaan vahva. Jos miettii, että puusta tekisi vastaavan rakennelman, niin kontti on jopa halvempi, Uponen huomauttaa.

Tarkkoja konttimääriä Finncontainers ei liikesalaisuuteen vedoten halua paljastaa, mutta sen Uponen lupaa, että kontteja riittää kaikille halukkaille.

– Kontteja on maailmassa niin paljon, että tarjonta riittää ihan varmasti.

Yle

Yle Uutiset tavoitti tiistaina myös Espoon rakennusvalvonnan johtajan kommentoimaan konttirakentamista. Hän suhtautuu vielä varovasti ilmiön yleistymiseen, ja näkee merikonttirakentamisessa myös haasteita.

Konttirakentajan haaveissa siintää jo seuraava projekti

Niina Mertan perheen talossa on käytetty merikonttien lisäksi muutenkin pitkälti kierrätysmateriaaleja ja -kalusteita. Rakennuskustannukset eivät silti juurikaan poikkea tavanomaisesta.

– Tässä on kuitenkin pitänyt tehdä paalutukset, sähköliittymät ja kaikki muut vastaavat työt. Kulut ovat hieman normaalia pienemmät, mutta ero ei ole mitenkään radikaali.

Sähköllä, puulla, ilmalämpöpumpulla ja poistoilmalämpöpumpulla lämpiävä ja viilenevä konttitalo sijoittuu C-energialuokkaan. Perhe muuttaa uuteen kotiinsa loppuvuoden aikana, ja sitten voikin alkaa jo suunnitella seuraavaa projektia.

– Konttimökki olisi kiva! Siihen voisi laittaa terassin katolle, Niina Merta sanoo.

_Juttua muokattu 25.7. klo 11.55. Lisätty juttuun tieto siitä, että Niina Merta edustaa miehensä kanssa Konttikodit -yritystä. _

Juttua muokattu 25.7. klo 16.02. Lisätty linkki uuteen aiheesta kertovaan juttuun, jossa Espoon rakennusvalvonnan johtaja ottaa kantaa konttirakentamiseen.