Danske Bankin pääjohtaja Thomas Borgen eroaa rahanpesuskandaalin takia. Borgenin ero liittyy Danske Bankin Viron-yksikön rahanpesuepäilyihin.

– On selvää, että Danske Bank ei kyennyt toimimaan riittävän vastuullisesti mahdollisten rahapesutapausten yhteydessä Virossa. Olen tästä syvästi pahoillani, Borgen sanoo yhtiön tiedotteessa.

– Pankki on selvästi epäonnistunut huolehtimaan velvollisuuksistaan tämän tapauksen kohdalla. Olemme pahoillamme tapahtuneesta kaikille: osakkeenomistajille, asiakkaille, sijoittajille, työntekijöille ja koko yhteiskunnalle, hallituksen puheenjohtaja Ole Andersen sanoo tiedotteessa.

Rahanpesuepäilysten kohteeksi joutuneen Danske Bankin Viron-yksikön läpi virtasi vuonna 2013 miljardien arvosta venäläistä rahaa. Financial Times -lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) rahaa pestiin yhteensä noin 30 miljardin dollarin eli vajaan 26 miljardin euron arvosta.

Minkälaisesta rahasummasta rahanpesuepäilyissä on kyse, ei ole selvillä, sillä pankin oman ilmoituksen mukaan sitä ei vielä tiedetä. Danske kuitenkin kertoi tämän päivän tiedotustilaisuudessa, että sen Viron-yksikön kautta on siirretty noin 200 miljardia euroa kyseenalaista rahaa.

Tiedot perustuvat Danske Bankin tilaamaan riippumattomaan selvitykseen Viron-yksikön toiminnasta. Selvityksen mukaan vuosi 2013 oli vilkkain vuosi Viron-yksikön epäilyttävässä rahaliikenteessä. Selvityksen kohteena olivat vuodet 2007–2015.

Pankki on asianajotoimistolta tilaamassaan selvityksessä käynyt läpi noin 15 000 asiakkaan tietoja ja 9,5 miljoonaa maksutapahtumaa. Lisäksi noin 12 000 asiakirjaa ja 8 miljoonaa sähköpostia on käyty läpi.

Asiakkaita, joihin liittyy riski on pankin ilmoituksen mukaan 6 200. Danske Bankin selvityksen teki lakitoimisto Bruun ja Hjejle pankin hallituksen pyynnöstä.

Ole Andersen (vas.), Thomas Borgen ja Carol Sergeant tiedotustilaisuudessa Kööpenhaminassa keskiviikkona. Mads Claus Rasmussen / EPA

Andersen: "Tapahtunut pahinta koko pankin historiassa"

Kööpenhaminassa on käynnissä Dansken tiedotustilaisuus.

Salamavalojen räiske on valtava, sillä tiedotustilaisuudessa on paikalla iso joukko toimittajia.

Kyseessä on ison luokan kansainvälinen finanssimaailmaan liittyvä uutinen, joka asettaa polttopisteeseen kysymyksen, kuinka hyvin rahanpesun valvonta on Tanskassa ja sen Viron-yksikössä toiminut.

Salamavalojen kohteena on pankin pääjohtaja Thomas Borgen, joka joutuu lähtemään skandaalin seurauksena. Tiedotustilaisuudessa on läsnä myös muuta pankin korkeinta johtoa.

Hallituksen puheenjohtaja Ole Andersen kertoo, että tapahtunut on pahinta koko pankin historiassa. Hän käy läpi tapahtumaketjua, joka on kerrottu myös aiemmin lähetetyssä tiedotteessa ja myöntää, että pankin rahanpesun valvonnassa on ollut puutteita, pankin ylintä johtoa myöten.

Tiedotustilaisuudessa puhuu myös hallituksen varapuheenjohtaja Carol Sergeant, joka painottaa, että pankin hallitus päätti ulkopuolisesta selvityksestä, jotta sen puolueettomuus taataan. Pankin sisäinen selvitys on yli 80 sivuinen.

– Yritämme pitää kaiken mahdollisen avoimena, mutta yksittäisiin asiakkaisiin tai työntekijöihin liittyviä tietoja ei kerrota, Sergeant sanoo.

Sergeantin mukaan sisäinen selvitys on keskittynyt erityisesti riskiasiakkaisiin.

Lisäksi Sergeant sanoo, että pankin henkilökuntaa on jo joutunut ja joutuu vastuuseen sekä Virossa että Tanskassa.

Rahansiirtoja eri maista, epäilyttävää rahaa 200 miljardia

Lakitoimiston edustaja Ole Spiermann kertoo tiedotustilaisuudessa, että kaikkiaan tutkittujen tilien läpi on virrannut rahaa 200 miljardia euroa. Se kuinka suuri osa tästä on ollut rahanpesua, ei ole käynyt ilmi.

Ilmiselvää on, että Viron yksikkö ei ole hoitanut velvollisuuksiaan. Epäilyttävää maksuliikennettä on myös tapahtunut muista Baltian maista.

Lakitoimiston edustaja kertoo, että pankin kautta on tehty maksusiirtoja vuosina 2007–2015 asiakkailta jotka eivät ole asuneet Virossa, Rahaa on siirretty Virosta, Suomesta, Venäjältä, Tanskasta, Liettuasta, Iso-Britanniasta ja Kyproksesta ja joistakin muista maista Viron- yksikön kautta edelleen.

– Osa tästä 200 miljardista eurosta liittyy rahanpesuun, Spiermann sanoo.

Tiedotustilaisuudessa käy ilmi, että Viron-yksiköstä otettiin yheyttä Dansken johtoon muun muassa helmikuussa 2014, jolloin johtoa varoiteltiiin mahdollisesta rahanpesuepäilystä isossa mittakaavassa.

Miksi tähän ei silloin reagoitu, ihmettelee Spiermann ääneen ?

– Meillä jäi se vaikutelma, että pankin ylin johto ajatteli, että tilanne on hallinnassa ja kaikki kunnossa, Spiermann sanoo.

Hän sanoo eräänlaisena johtopäätöksenä, että lakitoimisto ei ole löytänyt "lakiin perustuvaa kritiikkiä" pääjohtajan tai hallituksen toiminnasta. Tällä hän viittaa siihen, että heidän katsannossaan toimitusjohtaja tai hallitus eli korkein johto eivät ole toimineet rikollisesti.

Spiermann huomauttaa vielä, että Tanskan lainsäädäntö ei tunne kollektiivista juridista vastuuta näissä asioissa.

Pääjohtaja ei katso syyllistyneensä laittomuuksiin

Lakitoimiston edustaja päättää osuutensa tiedotustilaisuudesta toistamalla vielä, ettei se löydä juridisesti moitittavaa toimintaa hallituksen tai pääjohtajan toiminnasta.

Pääjohtaja Thomas Borgen sanoo tiedotustilaisuudessa, että hän ei katso syyllistyneensä laittomuuksiin, mutta myöntää olevansa vastuussa pankin toiminnasta ja jätti siksi aamulla eroanomuksensa.

Borg vastasi Danske Bankin kansainvälisistä pankkitoiminnoista ( myös Viron-yksiköstä ) vuosina 2009-2012 ja pääjohtajana hän aloitti vuonna 2013.

Dansken Bankin pääjohtaja saa erotessaan vuoden palkan. Tanskalainen Borsen-lehti kertoo, että Borg saa erotessaan ainakin noin 1,8 miljoonaa euroa palkkaa ja eläkkeitä. Hänen osakeomistuksensa pankissa ovat päivän kurssilla laskettuna noin 1,3 miljoonaa euroa.

Danske kertoi tiedotteessaan, että osa entisistä ja nykyisistä työntekijöistä Virossa ja Dansken konsernissa eivät ole toimineet lakien edellyttämällä tavalla. Keistä on kyse, ei käy ilmi tiedotteesta.

Danske Bankin hallituksen puheenjohtaja Ole Andersen sanoo kysyttäessä pankin maineen kärsineen pahan kolauksen, ja myöntää että asiakkaiden ja muiden luottamuksen takaisin saavuttaminen vaatii paljon työtä.

Andersen kertoo vielä, että uusia raportteja tapahtuneesta ei ole tulossa.

– Nyt tiedetään, kuka tiesi mitä ja milloin. Mitä viranomaiset saavat selville omissa tutkimuksissaan, on eri asia.

Danske Bankin osake laski Kööpenhaminen pörssissä päivällä lähes 8 prosenttia. Sen jälkeen lasku tasaantui noin 4 prosenttiin.

Danske osti Sampo-pankin yli kymmenen vuotta sitten

Pankki kertoo tiedotteessaan, että se osti Sampo-konsernilta Sampo-pankin vuonna 2007.

Danske Bank sanoo, että Sampo-pankin mukana tulleissa asiakkaissa oli paljon sellaisia henkilöitä, joiden ei olisi pitänyt koskaan pankin asiakkaina Virossa. He eivät kuitenkaan asuneet Virossa. Osa Sampo-pankista oli tuolloin Suomen valtion omistama.

Lisäksi Danske Bank sanoo omissa sisäisen selvityksen jälkeen tehdyissä johtopäätöksissään, että nämä asiakkaat tekivät paljon tilisiirtoja, joiden ei koskaan olisi pitänyt tapahtua. Asiakassuhteet näiden henkilöiden kanssa lopetettiin vasta vuonna 2015.

Sammosta vastattiin tänään keskiviikkona Ylelle, että sen tiedossa ei ole, että Viron-yksikössä olisi tapahtunut rikollista toimintaa sinä aikana, kun se omisti pankin. Sammon tiedossa ei myöskään ole, että se olisi ollut osa mitään tutkintaa.

Tanskan viranomaiset ilmoittivat elokuun alussa avanneensa tutkinnan Danske Bankin rahanpesuepäilyistä. Pankin virolaisen tytäryhtiön epäillään osallistuneen Venäjän tiedustelupalvelu FSB:n ja presidentti Vladimir Putinin sukulaisten rahanpesuun. Rahanpesussa on kyse rahansiirroista niin, että rikollisesti hankittujen varojen alkuperä on häivytetty.

Tanskan suurimman pankin rahanpesuvyyhteä tutkivat paitsi Tanskan finanssivalvonta myös Yhdysvaltain viranomaiset. Pankki saattaa joutua maksamaan suuria korvauksia, jos sen todetaan syyllistyneen rahanpesuun. Rikossyytteitä asiassa ei ole toistaiseksi nostetettu.

Danske Bank kertoo tiedotteessaan lahjoittavansa 1,5 miljardia Tanskan kruunua eli noin 200 miljoonaa euroa perustettavalle säätiölle, joka tukee kansainvälisen talousrikollisuuden ja rahanpesun torjuntaa.

Lue lisää:

"Ei kuulosta siltä, että olisi välillä vain unohtunut kysyä taustoista" – Danske-vyyhdin tutkinta voi olla haastavaa, ennakoi KRP:n asiantuntija

Finanssivalvonta Danske Bankin skandaalista: "Viimeistään nyt jokainen ymmärtää, miten tärkeää on rahanpesun estäminen"

Danske Bankin selvitys: Rahanpesuongelma perittiin suomalaiselta Sampo-konsernilta FT: Danske Bankin Viron-yksikön läpi virtasi miljardien edestä venäläistä rahaa

Mitä on rahanpesu? Rahanpesulla tarkoitetaan tapaa, jolla pyritään häivyttämään rikollisella alkuperällä hankitun omaisuuden alkuperä.

Rahaa voidaan pestä ostamalla esimerkiksi kiinteistöjä, tavaroita tai palveluita sekä siirtämällä varoja maasta toiseen.

Rahanpesu on tärkeä osa järjestäytyneen rikollisuuden toimintaa tai se voi liittyä korruptioon

Pesty raha pyritään palauttamaan rikoksen tekijälle tai esimerkiksi sijoittamaan laillisiin kohteisiin.

Tanskassa aloitettiin rikostutkinta Danske Bankin rahanpesuepäilyistä

Danske Bankin kaltaisten rahanpesukohujen taustalla poliittinen vaikuttaminen – "Kyse ei ole pelkästä talousrikoksesta"

Danske Bankin rahanpesukohun miljardilaineet lyövät voimalla yli Itämeren, mutta suomalaisten asiakkaiden niskaan putoaa korkeintaan pieniä pisaroita

Danske Bankin rahanpesukohu Virossa paisuu, summa yli tuplasti odotettua enemmän: laittomia rahansiirtoja 7 miljardilla

Viron pankkivalvoja tutkii: Miksei Danske Bank kertonut Putinin lähipiirin ja FSB:n rahanpesusta sen Viron konttorien kautta?

Lehti: Danske Bankin kautta kulki valtava määrä voitelurahaa Azerbaidžanista Eurooppaan

Lisätty juttuun Sammon vastaus Ylelle klo 13.49 Lisätty Borgin vastuualue ja toimikausi klo 14.05. Lisätty pörssikurssi. Pörssikurssi muutettu klo 17.00.