Lukuaika noin 3 min

Helsingin Sanomien etusivulla julkaistiin tänään Suomen Turkiskasvattajien mainos, jossa marsu katsoo lukijaa suoraan silmiin. Mainoksessa kysytään, voiko elämä häkissä olla hyvä.

Mainos rinnastaa häkissä elävien lemmikkien ja turkistarhoissa kasvavien eläinten olot.

Profurin viestintäjohtaja Olli-Pekka Nissinen kertoo M&M:lle, että kampanjan tarkoitus on kohottaa turkisalan profiilia ja nostaa turkisala yleisen keskustelun aiheeksi sekä lisätä alan läpinäkyvyyttä.

Mainos on vain osa turkistarhaajien etujärjestön kampanjaa, jossa käsitellään tämän vuoden aikana eläinten hyvinvointia, vaateteollisuutta, kiertotaloutta ja kotimaista yrittäjyyttä. Kampanjan taustalla on ratkaisutoimisto Seedi.

Miksi rinnastatte lemmikit ja turkiseläimet, Profurin viestintäjohtaja Olli-Pekka Nissinen?

”Häkkiproblematiikka ja eläintenpito ovat olleet kritiikin kärkenä. On tiettyjä lemmikkejä, jotka elävät suurimman tai ison osan elämästään häkissä kuten esimerkiksi marsut, hamsterit ja kanit. Marsu voi elää joitain vuosia, kasvatuskierron turkiseläimet sellaiset 6–7 kuukautta.”

”Nyt me menimme ytimeen turkiseläinkasvatukseen kohdistuvissa ennakkoluuloissa. Jos verrataan marsun, hamsterin tai kanin elämässään häkissä viettämää aikaa turkiseläimen häkkiaikaan, voidaan saada aika mielenkiintoisia laskutoimituksia. Kampanjassa sanotaan, että kaikkien pitäisi huolehtia eläimistään mahdollisimman hyvin.”

Onko turkis- ja lemmikkieläimien kohtelu verrattavissa?

”Kaikista eläimistä pitäisi pitää mahdollisimman hyvä huoli.”

”Eläinten hyvinvointi näkyy suoraan eläimen turkissa. Se on ihan sama kuin ihmisen iho ja hiukset reagoivat huoliin ja stressiin. Samalla lailla siitä eläimestä huolehtiminen tuo kasvattajan elannon.”

Eli onko turkis- ja lemmikkiläimen kohtelu verrattavissa?

”Jos ajatellaan eläimen kiinnipitoa, siinä on yhtymäkohtia.”

Miksi mainoksessa on marsu?

”Tämä oli pitkällisen ja huolellisen arvioinnin tulos. Häkkiproblematiikka on se yleisin kritiikki, jota saamme, ja kampanja lähtee liikkeelle siitä kulmasta.”

Miksi mainos julkaistiin nyt?

”Tässä on parit vaalit tulossa, ja meidän kriitikkomme ovat aktivoineet talven aikana. Olemme joka vuosi tehneet näkyviä mainoskampanjoita. Viime keväänä meillä oli advertoriaalikampanja, joka kertoi yrittäjistämme.”

”Turkiseläinkasvatukseen liittyvät mielikuvat pohjautuvat valitettavasti salakuvauksiin, hyvin värittyneeseen kriitikkojärjestöjen tuotantoon. Se, miten asiat oikeasti ovat, ei ole välittynyt kaikkien tietoisuuteen.”

Eivätkö turkiseläintarhoilta salakuvatut videot ole mielestänne totta?

”Ovat, ovat. En minä sitä sano. Videot eivät kuitenkaan edusta kokonaisuutta. Haluamme avata elinkeinomme oikeata tekemistä. Aamupäivän aikana olemme saaneet 20–30 vierailupyyntöä ja aiomme vastata niihin.”

”Salakuvaukset ovat luoneet tästä elinkeinosta sellaisen kuvan, että asiat ovat huonosti. Se ei kuitenkaan ole totta. Se ei ole se kokonaiskuva. Ilmatila turkiselinkeinon ympärillä on painottunut kriitikkojen suuntaan Suomessa ja Euroopassa.”

Kannustitte mainoksessa ihmisiä keskustelemaan aiheesta teidän Facebook-sivuillanne. Onko somekeskustelu hyvä tapa nostaa turkisalan profiilia?

”Kyllä se on. Joku sitä ilmatilaa käyttää keskusteluun kuitenkin. Kyllä meidän pitää olla mukana keskustelemassa.”

”Palautetta on tullut kiitettävästi. Kritiikkiä on tullut, mutta puolesta puhujia on ollut myös. Meidän tavoitteenamme on herättää ihmiset ajattelemaan eläintenpitoa laajemmalla näkökulmalla. Se tässä näyttää toteutuvan. Palaute oli ennakoitua kaikkiin suuntiin.”