Tapanilan raiskaus ja sen ympärillä käyty raivoisa keskustelu pani vuonna 2015 oikeusministerin istuinta vasta sovitelleeseen Jari Lindströmiin (ps.) vauhtia. Ministeri käynnisti mittavan kartoituksen siitä, onko ns. yleisen oikeustajun ja nykyisen rangaistuskäytännön välillä eroja. Pitäisikö rangaistuksiamme rukata tiukempaan suuntaan?

Samalla ministeri Lindström polkaisi käyntiin myös toisen kiihkeän keskustelun: voiko ns. yleistä oikeustajua mitata? Onko moista edes olemassa? Lisää löylyä lykkivät ministerin puheet kuolemanrangaistuksesta. Muutamat oikeusoppineet tyrmäsivät (siirryt toiseen palveluun)ministerin kovin sanoin.

Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin tutkimuksessa haastatellaan 1 251 täysikäistä kansalaista ja 192 käräjätuomaria seitsemästä rikostapauksesta. Ihmisiä pyydetään valitsemaan sopiva rangaistus seitsemään rikokseen.

Oikeusministeri Jari Lindström sanoo, että kyse on rangaistusten mahdollisesta ankaroittamisesta hallitusohjelman mukaisesti. Oikeusministeriö ei anna tutkimuksesta tietoa ennen sen julkistamista kesällä.

Väestöhaastattelun ja tuomarikyselyn rikostapaukset -Väkivalta julkisella paikalla (törkeä pahoinpitely) - Sukupuoliyhteys lapsen kanssa (lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö) - Sukupuoliyhteys nukkuvan kanssa ja pakottamalla (raiskaus) - Väkivalta lähisuhteessa (pahoinpitely) - Huumausaineen maahantuonti ja myynti (törkeä huumausainerikos) - Verojen vilpillinen välttäminen (törkeä veropetos) - Auton kuljettaminen päihtyneenä (törkeä rattijuopumus)

– Hallitusohjelman henki on se, että tarkastelemme lainsäädäntöä tiukkenevaan suuntaan. Tavoite on ihan selvästi luettavissa hallitusohjelmasta, sanoo oikeusministeri Jari Lindström.

Pidemmät vankeusrangaistukset maksavat, joten säästöleikkuria käyttävän hallituksen on pohdittava mahdollisia tiukennuksia tarkkaan, hän myöntää.

– Jos rangaistusasteikkoja tiukennetaan ja käytetään vähän laajemmin, se tarkoittaa pidempään vankilassa istumista. Ja se maksaa.

Lapsiin kohdistuva väkivalta ja raiskaukset nostattavat tunteita

Yleiseen oikeustajuun vetoamisessa pilkistää vaaroja. Tiukoilla vaatimuksilla voidaan harjoittaa populistista politiikkaa. Ja kun kansalaisilta kysytään, ovatko tuomiot liian lieviä, melkein kaikki vastaavat: ovat.

Ylen lyhyellä kyselykierroksella raiskaukset ja väkivalta tuomittiin jyrkästi. Kirkkonummelainen Sari Neste pitää seksuaalirikosten tuomioita liian löyhinä.

Sari Neste. Lenni Kuivalainen / Yle

– Lapsiin kohdistuvat rikokset sekä raiskaukset yleensä eivät mielestäni kulje käsi kädessä pikkurikosten kanssa ja muiden tuomioiden kanssa. Mielestäni ihmisiin kohdistuvista rikoksista rangaistaan alakanttiin.

Tamperelainen Annukka Larsen on sitä mieltä, että talousrikostuomiot ovat kovia verrattuna esimerkiksi lasten pahoinpitelyihin ja seksuaalirikoksiin.

Annukka Larsen. Lenni Kuivalainen / Yle

– Minun ja hierojani lempiaiheita on hämmästellä, miksi esimerkiksi pedofiilit saavat lyhyempiä tuomioita kuin talousrikolliset. Nuoren tytön raiskauksesta saa joitakin vuosia, vaikka teko vaikuttaa raiskatun psyykeen koko loppuelämän.

Petri Kasurinen Kirkkonummelta pohtii sitä, vaikuttaako ihmisen tausta tuomioon.

– Kenties taustat vaikuttavat liikaa tuomioon. Jos joskus on ollut vankilassa, saattaa saada pidemmän tuomion.

Kasurisen oikeustaju sanelisi pidempiä tuomioita, kun ihmisille ja varsinkin lapsille aiheutuu pysyviä vammoja.

Petri Kasurinen. Lenni Kuivalainen / Yle

– Tuttavapiirissä on ihmisiä, jotka ovat saaneet aivovammoja pahoinpitelystä. Tekijä pääsee kuin koira veräjästä, vaikka uhri kärsii koko loppuikänsä. En tiedä, miten näistä tuomioista päätetään, mutta jotain järkeä!

Yleinen oikeustaju ja -tajuttomuus

Mitä pitää sisällään käsite "kansalaisten yleinen oikeustaju"? Lähes kaksi vuotta oikeusministerin tuolilla on tehnyt Jari Lindströmistä alkuaikoja harkitsevamman. Hän asettelee sanansa varovasti ja kehottaa odottamaan tutkimuksen tuloksia.

– Ei sellaista voi määritellä. Sinulla ja minulla on oma oikeustajumme. Mutta yleisesti puhutaan kansalaisten oikeustajusta. Aina kun tulee herkkä rikos, esimerkiksi raiskaus, sosiaalinen media täyttyy liian lievien tuomioiden arvostelusta.

Oikeustajun pohdintaan vuosikymmenien kokemuksen äänen antaa professori Jukka Kemppinen. Kemppinen näkee rangaistuskäytäntömme tutkijan näkökulman lisäksi myös muun muassa hovioikeuden neuvoksen ja korkeimman oikeuden esittelijän silmin.

Professori Jukka Kemppisen mielestä on hyvä, että ministeriö hakee tietoa siitä, miten ihmiset suhtautuvat oikeudellisiin kysymyksiin. Mutta onko siis yleistä oikeustajua edes olemassa?

– Mielestäni sitä ei ole. Tosin olen itsekin käyttänyt termiä usein. Tutkittuani ns. ihmisten oikeustajua lähes 50 vuotta, tiedän, että ihmiset ovat päivän tapahtumien johdateltavissa. Mikäli hiljan on tapahtunut jotakin mieliä kuohuttavaa, se näkyy vastauksissa.

Kihlakunnansyyttäjä Eija Velitski. Juha Kivioja / Yle

Rikoksentorjuntaneuvoston puheenjohtaja, kihlakunnansyyttäjä Eija Velitski kertoo, että rangaistusten ja oikeusjärjestelmän tiukentamiskeskustelu pullahtaa pintaan aika ajoin. Velitskin mukaan olisi pohdittava myös, mikä merkitys rangaistusten koventamisella on.

– On rikosnimikkeitä, joita olisi aiheellista korottaa. Mietin myös, mitä koventamisella saavutetaan? Onko vankila varmasti oikea paikka, jossa rikoksentekijät parantuvat?

Syyttäjä Eija Velitski näkee työssään rajua rikollisuutta. Hän on sitä mieltä, että joitakin rikosnimikkeitä olisi hyvä tarkastella tarkemmalla luupilla.

– Vakavassa väkivallassa sekä törkeissä henkeen ja terveyteen kohdistuvissa rikoksissa, vainoamisessa ja seksuaalirikoksissa, on hyvä kysyä onko rangaistusasteikko riittävä. Minusta se ei joissain kohdin ole.

Professori: Villisti purkautuva oikeustaju tarkoittaisi hirtettyjä lyhtypylväissä

Professori Jukka Kemppinen varoittaa ns. yleisen oikeustajun tahtiin tanssimisesta. Vaarana vaanii askeltaminen populismin puolelle.

– Eräässä kirjassani olen esittänyt, että tuomioistuinlaitoksen keskeinen tehtävä on jopa estää oikeutta toteutumasta. Jos ihmisten oikeudentunto saisi purkautua vapaasti, kukaan ei näkisi illalla kulkea Esplanadilla. Kaikki lyhtypylväät olisivat täynnä lynkattuja vastaantulijoita, kärjistää Kemppinen.

Professori Jukka Kemppinen. Lenni Kuivalainen / Yle

Professori Kemppinen pohdiskelee myös sitä, mitä hyötyä pidemmistä vankilatuomioista olisi. Pitkä vankeus ei yleensä tuota yhteiskunnan kannalta toivottua tulosta.

– Ei. Keskustelu on käyty jo vuosina 300–400, jolloin Rooman valtakunnassa vaikutti kaksi erikoisen kiukkuista kirkkoisää. Toinen oli jyrkästi sitä mieltä, että rangaistuksia annetaan sitä varten, jotta rikoksia ei tehtäisi. Toinen päinvastoin: rangaistaan, koska rikoksia oli tehty. Jo 1 700 vuotta on mietitty tätä asiaa. Kauemminkin.

Monet vankiloissa lähes luku- ja kirjoitustaidottomia

Kemppinen lainaa myös vanhaa vankeinhoidossa työskennellyttä ystäväänsä.

– Hänen mukaansa vankiloissa kahdeksan kymmenestä ihmisestä on sellaisia, jotka kuuluisivat johonkin toiseen laitokseen. Ja kaksi kymmenestä on taas niitä, joita ei saisi koskaan päästää vapaaksi. Laki ei salli kumpaakaan.

Kemppinen kertoo, että aiempina vuosina hänellä oli tapana vierailla vankiloissa, vankimielisairaaloissa ja pakkolaitoksissa ahkerasti.

– Mitä syvällisemmin rikollisuuteen ja sen seurauksiin perehtyy, sitä surullisemmaksi ihminen tulee. Alkuvaiheessa minulle oli yllätys havaita, miten vähälle jääneitä suuri osa vangeista oli. Kun esimerkiksi kysyin kirjastonhoitajalta vankien lukemisharrastuksesta, kuului piukean oloisen kirjastonhoitajan vastaus: ”Eivät harrasta lukemista.” Jatkoin tiedustelua pornolehdistä, sillä niiden puute yllätti. ”Ei heillä ole. He eivät tiedä, mitä niissä kuvissa tehdään. Eivät he saa niistä selvää.” Tätä olen joskus kertonut luennoillani. Korostaakseni, että osalla vangeista ei ole kirjoitustaitoa. Lukutaito on erittäin heikko.

Helsingin vankila. Henrietta Hassinen / Yle

Myös tuomareiden ratkaisut suurennuslasin silmään

Tutkimus kartoittaa myös yli 190 käräjätuomarin ratkaisuja. Huolimatta juridisesta koulutuksesta heidän tuomioissaan on vaihtelua, summaa professori Jukka Kemppinen.

– Kautta linjan on ollut tuomareita, jotka mielestäni ovat vetäneet joko liian ankaraa tai liian lempeää linjaa. Loppujen lopuksi voisi puhua tilastomatemaattisesta ilmiöstä. Kutsuttakoon sitä vaikkapa "suurten lukujen laiksi": keskiarvo osuu kohdalleen, vaikka poikkeuksia on.

Myös aika vaikuttaa tuomioihin.

– Esimerkiksi silloin, kun minä aloitin urallani, omaisuusrikoksia pidettiin hyvin pahana asiana. Olen itse nähnyt, että alle 18-vuotias tyttö saa nälkäänsä varastamisesta kuusi kuukautta vankeutta.

Jukka Kemppinen lohduttaa mielivaltaa ja hajontaa pelkääviä.

– Tätä varten on korkein oikeus. Yksi peruste valitusluvan myöntämiseen on oikeuskäytännön yhtenäisyyden ylläpitäminen. Eli tämä korea termi tarkoittaa sitä, että korkein oikeus antaa viestin, mikäli tuomioissa on liikaa hajontaa.

Korkein oikeus. Milla Vahtila / Yle

Tuomioistuinten tehtävä on tarjota suoja heikoimmille

Tutkimus ei kartoita ns. vihapuheeseen liittyviä rikoksia, mutta professori Jukka Kemppisen mukaan myös näistä rikoksista ja rangaistuksista pitää puhua. Asia on ajankohtainen, sillä esimerkiksi valtakunnansyyttäjänvirastosta on seurattu huolestuneena viime aikojen sakkotuomioita. Ovatko tuomiot liian lieviä?

Professori ottaa esiin apulaisvaltakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen huolen viharikostuomioiden vaihtelusta. Valtakunnansyyttäjänvirasto haluaisi, että tuomioita voitaisiin rukata kovempaan suuntaan. Professori Jukka Kemppinen sanoo, että jopa vähäpätöiseltä kuulostava vihapuhe on äärimmäisen vakava asia.

– Viharikosten taustalla on Nürnbergin oikeudenkäynti ja juutalaisten joukkotuhonta. Kysymys on pohjaltaan ihmisoikeuksista ja perusoikeuksista. Niistä asioista, joita valtiokaan ei saa uhata.

Ketään ei voi sortaa siksi, että hän kuuluu johonkin ihmisryhmään.

– Jos joku perustaisi joukkoliikkeen: "Alas hämäläiset!" tai "Potkikaa polveen savolaisia!", se olisi vihapuhetta. Halusin käyttää vitsikkäitä esimerkkejä, jotta lopulta ymmärrämme, että ihmisen syrjiminen johonkin ryhmään kuulumisen vuoksi on asia, johon valtiovallan on puututtava.

Professori Jukka Kemppinen on pannut merkille, että asenteet kovenevat jatkuvasti sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.

– Muistuttaisin, että oikeuden tehtävä on suojata heikkoja. Henkilöt, jotka huutavat mikrofoniin ja sanovat, että me olemme vahvempia ja panemme oman etumme ensimmäiseksi, eivät tarvitse kenenkään suojelua. He ovat vahvoja. Oikeusjärjestelmän tehtävänä on auttaa niitä, jotka ovat niin puhki, etteivät pysty itse itseään auttamaan.