On ongelmallista, että keskusta väittää toimivansa koko maan tasapuolisten palveluiden kehittämisen puolesta, vaikka keskustavetoisen hallituksen toimet ovat vauhdittaneet keskittymistä, kirjoittaa Iltalehden politiikan toimittaja Hanna Gråsten.

Keskittämisasetuksen ja päivystysuudistuksen oli tarkoitus olla tukemassa tulevien maakuntien sote-palveluiden järjestämistä. Sote- ja maakuntauudistusta ei tullutkaan, mutta hallituksen erikoissairaanhoitoa koskevat asetukset ovat aiheuttaneet murhetta monessa maakunnassa, esimerkiksi Pohjois-Karjalassa. Mikko Makkonen

Sosiaali- ja terveysministeriön tilaama tuore selvitys osoittaa, että Juha Sipilän (kesk) hallituksen toimet ovat osaltaan pahentaneet erikoislääkäripulaa niiden kaupunkien ulkopuolella, jossa ei ole yliopistollista sairaalaa. Tämä on puolestaan omiaan heikentämään pienempien kaupunkien elinvoimaa.

Se, että suomalaiset muuttavat yhä enemmän suurempiin kaupunkeihin, on käynnissä oleva trendi. Ristiriita tuleekin Sipilän puheista ja hänen johtamansa hallituksensa toimista. Sipilä on sanonut, että keskusta haluaa pitää huolta koko maan tasapainoisesta kehittämisestä. Heinäkuussa Sipilä jakoi Twitterissä linkin Ylen kyselyyn ja kirjoitti: ”Koko Suomi voidaan pitää asuttuna. Sitä suomalaiset haluavat. Työpaikat, koulutus ja palvelut tasapuolisina koko maassa tärkein perusta.”

Sipilä on myös kuvannut keskustan olevan vastavoima ”vapaavuorelais-vihervasemmistolaiselle keskittämispolitiikalle”, vaikka todellisuudessa Sipilän hallituksen päätökset ovat monella saralla vauhdittaneet keskittymistä. STM:n tuore selvitys kuvaa tätä kehitystä erikoissairaanhoidon palveluiden osalta.

***

Selvityksen mukaan osassa sairaanhoitopiirejä ja tietyillä erikoisaloilla erikoislääkäreiden rekrytointi on vaikeutunut samaan aikaan, kun hallituksen keskittämisasetus ja päivystysuudistus tulivat julki. Tästä monet keskussairaalat ovat olleet huolissaan jo pidempään.

– Kun meillä on ollut virkoja auki ja asiasta on soitettu, moni erikoislääkäri on empinyt, lähteekö Joensuuhun, jos täällä joutuu yksinkertaisia operaatioita tekemään. Esimerkiksi monelle kirurgille vaativat operaatiot ovat intohimo. Yksittäisiä lääkärirekrytointeja on jo mennyt sen takia pieleen, Siun soten johtajaylilääkäri Juha Mustonen kertoi Iltalehdelle marraskuussa.

Keskittämisasetuksen myötä vaativia leikkauksia, hoitoja ja toimenpiteitä keskitettiin viiteen yliopistolliseen sairaalaan tai muuhun vastaavan tasoiseen sairaalaan. Nämä vaativat leikkaukset ovat monen erikoislääkärin työn suola, joten ei ihme, etteivät pienemmät keskussairaalat houkuttele erikoisosaajia.

***

Vielä ongelmallisemman tilanteesta tekee hallituksen päivystysuudistus, jossa vaativin erikoisalapäivystys koottiin 12 yliopisto- ja keskussairaalaan. Monet sairaalat pelkäävät, ettei niillä riitä jatkossa osaajia vaativan päivystyksen toteuttamiseen, kun monet erikoislääkärit karttavat nyt pienempiä keskussairaaloita. Tämä luo varjon sen ylle, saako vaativa päivystys jatkua tulevaisuudessa.

– Jos meillä ei ole päiväsaikaan sellaista toimintaa, joka ylläpitää lääkäreiden osaamista, mistä ihmeestä me saamme sitten osaamista yölle ja viikonlopuille, kysyi Keski-Suomen keskussairaalan johtajaylilääkäri Vesa Kataja.

Tuoreen selvityksen mukaan useissa ei-laajan päivystyksen sairaanhoitopiireissä työnantajan imago tuntui heikentyvän hallituksen asetusten valmistelun ja siihen liittyvän julkisen keskustelun aikana.

– Yksityiset toimijat korjasivat tässä tilanteessa hyödyn, ja ainakin joitakin rekrytointeja tapahtui myös sinne, selvityksessä todetaan.

***

STM:n lääkintöneuvos Timo Keistinen huomauttaa, että erikoislääkäripula on vaivannut monia sairaaloita jo ennen hallituksen asetuksia. Keistisen mukaan hallitus oli kuitenkin jo ennalta arvioinut, että erikoislääkärien rekrytointiongelmat voivat paikoin pahentua uusien asetusten myötä ja näin ollen aiheuttaa ongelmia osan sairaaloiden toimintaan.

Erikoislääkäripula on saanut selvityksen mukaan aikaan sen, ettei kaikilla alueilla palveluiden tarjonta vastaa väestön tarpeita. Maakunnissa, joissa on yliopistollinen sairaala, on erikoislääkäreitä 2,6 tuhatta asukasta kohden, kun taas muissa maakunnissa yhteensä 1,4 erikoislääkäriä tuhatta asukasta kohden.

Yli kaksinkertaisia eroja yliopistosairaala- ja ei-yliopistosairaalamaakuntien välillä on työterveyshuollossa, psykiatriassa, lastentaudeilla sekä ortopediassa ja traumatologiassa.

– Täyttämätön erikoislääkärin virka voi olla riski väestön terveydelle. Täytetty, mutta väärässä paikassa oleva erikoislääkärin virka ei ole sekään tarkoituksenmukaista voimavarojen käyttöä, STM:n selvityksessä todetaan.

Tällainen kehityssuunta ei vastaa Sipilän linjausta siitä, että ”palvelut tasapuolisina koko maassa on tärkein perusta.”

***

Säädösmuutokset ovat saaneet aikaan ostopalveluiden kasvua pienissä sairaanhoitopiireissä, selvitys kertoo. Kun erikoislääkärin virkoja ei ole saatu täytettyä, on jouduttu palkkaamaan konsultteja. Tästä on seurannut STM:n selvityksen mukaan lisäkustannuksia ja hankalia tilanteita osaan sairaaloihin: konsultti tienaa enemmän, mutta virassa olevat lääkärit joutuvat usein jakamaan raskasta päivystysrasitusta.

– Lopputuloksena voi olla, että virassa olevat lähtevät myös konsulteiksi tai kokonaan pois alueelta, jolloin päivystys vaarantuu entisestään, selvityksessä todetaan.

Keistisen mukaan keskittämisasetus ja päivystysuudistus ovat täyttäneet hallituksen niille asettamat tavoitteet eli nyt Suomessa on vahva, keskitetty keskussairaalaverkosto.

– Keskeisin tavoite oli osaamisen kokoaminen isoihin yksiköihin, kun väestökin keskittyy kaupunkiseuduille. Uudistukset tukevat jo käynnissä olevaa rakennemuutosta, Keistinen sanoo.

***

Keistinen myöntää, että esimerkiksi vaativan päivystyksen lähteminen omalta paikkakunnalta voi olla paha takaisku muutoinkin taantuvan kaupungin elinvoimaisuudelle. Hyvät ja helposti saavutettavat terveydenhoitopalvelut ovat osa kunnan vetovoimaisuutta asukkaiden silmissä, on todennut aluetutkija Timo Aro.

Esimerkiksi Kouvolasta lähti ensin pois paljon teollisuutta, ja nyt sieltä on poistunut myös vaativa erikoissairaanhoidon päivystys ja vaativaa leikkaustoimintaa. Tämä ei ainakaan lisää Kouvolan elinvoimaisuutta.

– Erikoislääkäritiheyden vaihtelu on haasteellinen tulevaisuuden kannalta, mikäli mielitään ylläpitää kattavia erikoislääkäripalveluita koko maan laajuudella, STM:n selvityksessä todetaan.

Kun sote-menot kasvavat suomalaisen väestön vanhetessa ja asukasmäärät pienemmissä kunnissa kutistuvat, on ymmärrettävää, että vaativaa erikoissairaanhoitoa joudutaan keskittämään. Ongelmallista on se, että keskusta väittää toimivansa koko maan tasapuolisten palveluiden kehittämisen puolesta, vaikka todellisuudessa keskustavetoisen hallituksen toimet ovat vauhdittaneet keskittymistä.