MOT TEKI Puolustusvoimille tietopyynnön viimeisten neljän vuoden aikana tehdyistä sisäilmatutkimuksista Karjalan ja Sodankylän prikaateissa sekä Karjalan lennostossa ja Parolan panssariprikaatissa. Karjalassa ja Sodankylässä osassa kasarmeja todettiin muun muassa ilmanvaihdon puutteita, mutta raportit paljastavat pahempia ongelmia Parolassa.

Kasarmirakennuksessa 125, jossa jutussa haastatellut varusmiehet majoittuivat, tehtiin homekoiratutkimukset jo vuonna 2015 ja 2016. Koirat tekivät havaintoja alemmassa ja ylemmässä kellarikerroksessa, porrastasanteella ja käytöstä poistetussa varusmiestuvassa.

Vuonna 2017 tehtiin kuntotutkimus, jonka johtopäätös on suora: kasarmin rakenteiden kunto ei täytä niille asetettuja vaatimuksia.

Tutkimuksen mukaan tiloissa vallitsevan alipaineen takia “eristetilassa oleva mikrobikasvusto kulkeutuu sisäilmaan aiheuttaen oireilua käyttäjissä.”

Hälyttävien havaintojen lista sai jatkoa vuonna 2018, kun kasarmissa teetettiin sisäilmatutkimus: ”Kellarikerroksen maanvastaisissa seinärakenteissa, ulkoseinärakenteissa ja ala-välipohjassa on todettu laaja-alaisia mikrobivaurioita”, raportissa lukee.

Kellarikerroksessa ”haitallinen altistumisolosuhde on erittäin todennäköinen.” Toisessa kellarikerroksessa järjestettiin varusmiesten koulutusta ja siellä vietettiin pitkiäkin aikoja, kertoo MOT:n haastateltava.

Kellarista vuotaa ilmaa rakennuksen 1. ja 2. kerrokseen, joten myös majoitustiloissa altistumisolosuhde on tutkimuksen mukaan mahdollinen. Lisäksi tiloissa todettiin kosteusvaurioalue märkätiloissa.

Lisäksi rakennuksen ilmanvaihdossa oli ongelmia, hiilidioksidipitoisuudet ylittivät sallitut rajat ja toisessa väestönsuojassa todettiin kosteusvaurio. Akustiikkalevyistä saattaa irrota ärsytysoireita aiheuttavia kuituja ja kuluneissa lattialaatoissa on asbestiriski.

Parolan panssariprikaati Kuva: Janne Järvinen / Yle

MOT KYSYI kasarmirakennuksessa tehdystä sisäilmatutkimuksesta kommenttia työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professorilta Tuula Putukselta. Hän on yksi tunnetuimpia sisäilmaan liittyvän oireilun asiantuntijoita Suomessa.

– Riski on merkittävän suuri. Tuo altistuminen voi aiheuttaa hengitysteiden, ihon ja silmien ärsytysoireita sekä altistaa hengitystieinfektioille kuten keuhkoputkentulehduksille ja poskiontelontulehduksille, Putus kommentoi tutkimustulosta.

MIKSI ensimmäisestä homekoiratutkimuksesta kesti kolme vuotta siihen, kun kasarmissa tehtiin sisäilmatutkimus?

Panssariprikaatin apulaiskomentaja Karri Heikinheimo sanoo, että hänellä ei ole hallussaan homekoiratutkimuksia, vaikka hän kertoo pyytäneensä korjaushistoriasta kaiken materiaalin haastattelua varten.

MOT lähetti tutkimuksen Heikinheimolle ja lopulta se löytyi myös varuskunnasta omasta takaa.

– En näe, että olisimme viivytelleet tässä asiassa. Vuonna 2015 kellarista löytyi indikaatioita, jonka perusteella olemme jatkaneet selvitystyötä, Heikinheimo sanoo.

Vuoden 2017 kuntotutkimuksessa tehtiin havainto, että sisäilmaan kulkeutuu mikrobeja, jotka aiheuttavat oireilua. Raportissa suositellaan vaurioituneiden materiaalien poistamista ja tiettyjen rakenteiden korjaustöitä.

Näitä toimenpiteitä ei ole tehty, vaan niitä on lykätty vuoden 2020 peruskorjaukseen asti.

Miksi?

– Saatuamme suositukset, olemme noudattaneet prosessia. Tämä tarkoittaa esimerkiksi tilojen sisäilman kunnon seurantaa.

Infografiikka: näin tapahtumat etenivät

VUODEN 2018 marraskuussa rakennuksessa tehtiin useita toimenpiteitä: ongelmallisimmat kerrokset eristettiin ja paine-eroilla estettiin huonolaatuisemman ilman ajautuminen majoitustiloihin. Nämä olivat vaatimuksia, joita viranomaiset esittivät sisäilmatutkimuksen jälkeen. Nyt seurataan, riittääkö tämä.

Annettiin olettaa, että olen luulosairas, kun otin puheeksi huonon sisäilman. Kaikki kiellettiin, että täällä olisi sellaista. ― Parolassa asepalvelustaan suorittanut haastateltava

Selvityksiä on tehty vuosikausia ja tänä aikana ongelmarakennuksessa on majoitettu satoja varusmiehiä. MOT:n haastattelemat Mico Hakkarainen ja ilmatorjuntarykmentissä palvellut toinen haastateltava sairastuivat. Ja heidän kertomansa perusteella myös moni muu.

– Syy-yhteyden näyttäminen on lääketieteellisesti vaikeaa. Minulla ei ole tiedossa yhtään tapausta, jossa kasarmirakennuksen huono kunto olisi aiheuttanut sairastumisen sisäilmaongelmien johdosta, Heikinheimo sanoo.

Mico Hakkaraisen mukaan varuskunnan terveysasemalla hoidoksi oireisiin tarjottiin lähinnä särkylääkkeitä. Kouraan lyötiin myös astmapiippu. Tarkempia tutkimuksia oireiden syistä ei tehty.

– Sanottiin, että ei tänne kannata tulla aina valittamaan.

Samassa kasarmirakennuksessa majoittunut toinen varusmies kertoo myös kokeneensa vähättelyä.

– Annettiin olettaa, että olen luulosairas, kun otin puheeksi huonon sisäilman. Kaikki kiellettiin, että täällä olisi sellaista.

Urheilu-ura otti pahasti takapakkia armeijassa koettujen ongelmien takia. Mico Hakkarainen pukuhuoneessa. Kuva: Janne Järvinen / Yle

Miksi heidän oireitaan vähäteltiin ja kaikki kiistettiin, vaikka rakennuksen ongelmat ovat jo vuosien ajan olleet tiedossa?

Apulaiskomentaja Heikinheimo pitää hyvin valitettavana, jos varusmiehet ovat kokeneet vähättelyä.

– Olemme seuranneet kasarmien kuntoa vuosikausia. Ihmisillä ei ole syytä epäillä, että luulemme heitä luulosairaiksi, kun olemme itsekin seuranneet tilojen kuntoa pitkäjänteisesti. Sisäisessä tiedottamisessa on varmasti kehitettävää.

Heikinheimon mukaan kasarmin kunto on herättänyt varuskunnassa huolta.

– Tämä asia on vaivannut meitä pitkään. Olemme esittäneet jo vuonna 2009, että tämä rakennus pitää korjata. Sitä, miksi joku venyy ja paukkuu näin pitkään, niin sitä pitää kysyä muualta. Omistaja päättää toimenpiteistä.

Kasarmissa majoitetaan tälläkin hetkellä varusmiehiä, sillä terveysviranomaiset eivät ole määränneet majoitustiloja käyttökieltoon.

Videolla Mico Hakkarainen kertoo kokemistaan rajuista oireista:

MICO HAKKARAINEN innostui nyrkkeilystä jo silloin, kun isä puki ensimmäistä kertaa hanskat 2-vuotiaan Micon käsiin. Lajille on uhrattu suurin osa nuoruudesta. Tavoitteena on olympiakulta.

MOT tapasi Hakkaraisen maaliskuussa Forssassa. Hän kertoo, kuinka armeijassa koetut oireet alkoivat tehdä nyrkkeilyuran jatkamisesta lähes mahdotonta.

Harjoitukset piti lopettaa kesken hengenahdistuksen takia, aamulenkeistä ei tullut mitään ja kisoja jäi väliin.

– Heräilin öisin ja näin painajaisia siitä, että en saa happea. Ajattelin, että perkele jos saan astman, niin ei tule nyrkkeilystäkään enää mitään.

Eikä pelissä ollut vain nyrkkeilyura. Hakkarainen halusi palomieheksi ja armeijan jälkeen hänellä oli aikomus hakea pelastusopistoon. Nuorta miestä pelotti, että pahat hengitystieoireet pilaavat haaveen.

Minulla ei ole tiedossa yhtään tapausta, jossa kasarmirakennuksen huono kunto olisi aiheuttanut sairastumisen sisäilmaongelmien johdosta. ― Panssariprikaatin apulaiskomentaja

Kun Hakkarainen meni ensimmäistä kertaa armeijaan vuonna 2017, päättyi palvelus nilkan murtumiseen kahdesta kohtaa. Varusmiehet oli viety vastoin viikko-ohjelmaa ilmeisesti sateen kastelemalle esteradalle.

Tapauksesta käytiin oikeutta ja useita henkilöitä tuomittiin vammantuottamuksesta. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Jalka piti leikata neljä kertaa, ja maajoukkueringistä tuli lähtö.

Viime syyskuussa Hakkarainen palasi Parolaan. Motivaatio suorittaa palvelus loppuun – se oli hirmuinen. Sen näkee jo katseesta, kun nuori mies puhuu maanpuolustuksesta.

– Olen lukenut paljon sotahistoriaa ja katsonut dokumentteja. Nostan hattua todella korkealle, että Suomessa on Puolustusvoimat. Halusin mennä armeijaan, tykkäsin siitä hommasta.

Melko pian palvelukseen paluun jälkeen iskivät rajut hengitystieoireet.

– Siinä vaiheessa alkoi olla tosi katkerat ajatukset, että tämä on nyt tällaista.