Tiedämme, että elintavoilla ja oppimistuloksilla on yhteys. Seuraavaksi tutkijat yrittävät löytää vastauksia kysymyksiin "miksi" ja "miten".

Mistä on kyse? Liikunta, ruokavalio ja uni näkyvät lasten koulumenestyksessä.

Elintapojen ja oppimisen tutkimus on edistynyt viime vuosikymmeninä nopeasti.

Tästä jutusta löydät viisi elintapoihin liittyvää valintaa, jotka voivat vaikuttaa oppimiseen.

Elintapojen vaikutuksesta oppimiseen tiedetään nyt valtavan paljon enemmän kuin vielä kymmenen vuotta sitten. Ensimmäiset liikunnan ja oppimisen yhdistävät tutkimukset tehtiin jo 1950-luvulla. Läpimurtoa saatiin kuitenkin odottaa pitkään.

Suomessa alan tutkimus on mennyt eteenpäin osin sattumalta. Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistot olivat toisistaan tietämättä tutkineet samoja lapsia – toinen liikunnan ja ravitsemuksen, toinen oppimisen ja motivaation näkökulmasta. Kun aineistot yhdistettiin, oli mahdollista löytää uusia yhteyksiä elintapojen ja oppimistulosten väliltä.

Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori Eero Haapala listasi viisi elintapoihin liittyvää valintaa, jotka on yhdistetty myös oppimiseen:

1. Liiku

Toni Pitkänen / Yle

Liiku reippaasti vähintään tunti päivässä ja kulje koulumatkat kävellen tai pyörällä. Runsaampi reipas liikunta ja aktiiviset koulumatkat ovat yhteydessä parempaan lukutaitoon.

– Liikunnalla voidaan parantaa koulumenestyksen takana olevia kognitiivisia taitoja, kuten tarkkaavaisuutta ja muistia, Haapala sanoo.

Hän kuitenkin lisää, että kaikilla lapsilla liikunnan lisääminen ei välttämättä vaikuta. Parhaiten liikunnan hyödyt ovat näkyneet niillä lapsilla, jotka eivät ennestään ole liikkuneet paljon. Pojilla yhteys on näkynyt selvemmin kuin tytöillä.

– Tosi pienilläkin liikuntamäärillä on saatu hyviä tuloksia. Välitunnilla liikkuminen vaikuttaa, mutta oppimistulokset ovat parantuneet silloinkin, kun oppitunneilla on liikuttu 10–20 minuuttia luokkahuoneessa kerrallaan kolme kertaa viikossa.

Sitä mekanismia, jolla liikunta vaikuttaa oppimiseen, ei täysin tunneta. Se voi Haapalan mukaan liittyä esimerkiksi neurofysiologisiin muutoksiin aivoissa tai psykososiaalisiin tekijöihin. Tähän kysymykseen yritetään lähivuosina löytää lisää vastauksia muun muassa tutkimalla lasten aivokuvia.

2. Kun liikut, liiku monipuolisesti

Eveliina Matikainen / Yle

Harjoittele monipuolisesti motorisia taitoja, hypi ja kiipeile. Ketteryys, tasapaino, silmän ja käden yhteistyö ovat positiivisesti yhteydessä kognitioon ja luku- ja laskutaitoon.

Juuri motoristen taitojen merkitys oppimiselle on noussut tutkimuksessa esiin usein. Motoriset taidot ovat olleet selkeästi yhteydessä luku- ja laskutaitoon ensimmäisellä luokalla ja vielä vuosien ajan koulupolkua eteenpäin. Sitä isommilla lapsilla asiaa ei Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistoissa ole vielä tutkittu.

– Lapset oppivat liikkumalla. Kun lapsi lähtee liikkeelle, hän tutkii ympäristöä ja oppii sitä kautta. Jos lapsi kiipeilee puussa, aivoja ja tiedollisia toimintoja, kuten keskittymistä, aktivoidaan huomattavasti enemmän kuin jos lapsi kävelee rataa ympäri, Haapala sanoo.

Esimerkiksi monet liikunnalliset perinneleikit ovat tutkijan mukaan hyviä harjoituksia, kuten myös pallopelit ja hippaleikit.

3. Älä istu liian pitkään

Sakari Partanen / Yle

Katkaise paikoillaanolojaksoja säännöllisesti. Runsas paikoillaan olo on yhdistetty heikompaan lukutaitoon erityisesti jos se yhdistyy vähäiseen reippaaseen liikuntaan.

Itä-Suomen yliopistossa muutama vuosi sitten tehty tutkimus haastoi vanhan viisauden: koulumenestys ei vaadikaan istumalihaksia. Istuva elämäntapa näytti päinvastoin olevan yhteydessä 6–8-vuotiaiden poikien heikkoon lukutaitoon.

Tutkimuksessa mitattiin lasten fyysistä aktiivisuutta ja passiivisuutta. Tuloksia verrattiin lasten lukutaidon ja matematiikan osaamiseen. Pojat, joille kertyi vähän reipasta fyysistä aktiivisuutta ja paljon passiivista aikaa päivässä, menestyivät muita poikia heikommin.

4. Syö terveellisesti

Tältäkin voi koululaisen ruokatarjotin näyttää. Yle

Valitse lautaselle väriä, hyviä rasvoja ja kuitua. Kasvisten, hedelmien, marjojen, kuitupitoisten tuotteiden ja kalan syönti on yhdistetty positiivisesti ja punaisen lihan syöminen on yhdistetty negatiivisesti kognitioon ja oppimiseen.

Pehmeitä rasvahappoja ja kuituja sisältävä ruokavalio on sellainen, jonka kaikki tietävät terveelliseksi jo ennestään. Mutta yhtä moni ei tiedä, että se auttaa myös lasten aivoja oppimistilanteissa (siirryt toiseen palveluun). Pojat, jotka noudattivat suomalaisiin ravitsemussuosituksiin pohjautuvaa ruokavaliota, selviytyivät päättelytehtävistä paremmin kuin muut pojat. Erityisesti runsaasti kasviksia sisältävän ruokavalion yhteys oli selkeä.

5. Nuku riittävästi

Joissakin kouluissa on harrastettu myös päiväunien ottamista. Outi Kuitunen / Yle

Nuku riittävästi. Uni on keskeistä aivojen terveyden ja oppimisen kannalta. Unen aikana aivot puhdistuvat ja palautuvat sekä vahvistavat uusia hermoyhteyksiä. Liian vähäinen uni on yhdistetty heikompaan koulumenestykseen.

Tässä jutussa listatusta viidestä elintapoihin liittyvästä valinnasta unen vaikutuksia oppimiseen on tutkittu Suomessa vähiten. Muutama vuosi sitten julkaistu laaja brittitutkimus kuitenkin esitteli monia syitä pitää huolta lapsen hyvästä unirytmistä (siirryt toiseen palveluun).

Tutkimuksen mukaan epäsäännöllisesti tai myöhään nukkumaan menneet lapset menestyivät muita huonommin lukemisessa ja laskemisessa. Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori Eero Haapala korostaa, että uni on yksi tärkeä osa oppimiseen vaikuttavien elintapojen kokonaiskuvaa.

– Jos nukkuu huonosti, ei jaksa liikkua eikä syödäkään kovin hyvin.

Iso osa tässä jutussa listatuista tutkimustuloksista on saatu Itä-Suomen yliopiston Liikunta ja ravitsemus -tutkimuksesta tai Jyväskylän yliopiston Alkuportaat-tutkimuksesta. Liikunta ja ravitsemus -tutkimuksen 10-vuotisjuhlaseminaari oli Kuopiossa 24.5. Juttua varten on haastateltu myös tutkijatohtori Eero Haapalan lisäksi Itä-Suomen yliopiston professori Timo Lakkaa.

Kuuntele Yle Areenasta: "Liikunta virittää aivot rakenteeltaan sellaiseksi, että on helpompi oppia"