Vaikka keskiaikaisella talonpojalla oli monet asiat huonosti, lomaa hänellä riitti.

Tutkija huomasi, että työläisten pitkät työajat ja lyhyet lomat ovat enemmän poikkeus kuin sääntö ihmiskunnan historiassa. Lepotauko Eero Järnefeltin teoksessa Isäntä ja rengit (1893). WIKIMEDIA COMMONS

Ihmisten työaikoja tutkinut ekonomisti, professori Juliet Shor huomasi, että työläisten pitkät työajat ja lyhyet lomat ovat enemmän poikkeus kuin sääntö ihmiskunnan historiassa. Hän muistuttaa asiasta uutistoimisto Reutersin artikkelissa samalla, kun talouskriisien myötä työaikoja ja -uria ollaan pidentämässä useissa maissa.

Keskiajan talonpoikia vaivasivat nälänhädät, kulkutaudit ja sodat. Ruokavalio ja hygienia olivat surkealla tasolla. Silti heillä oli jotain kadehdittavaa: lomat.

Kyntö ja korjuu ovat ankaraa työtä, mutta talonpojilla oli vuodessa lomaa kahdeksasta viikosta puoleen vuoteen. Kirkko määräsi pakollisia lomia, jottei kansa kapinoisi. Häät, hautajaiset ja kastajaiset saattoivat tarkoittaa jopa viikon mittaisia juhlia. Kun kylään sattui kiertäviä viihdyttäjiä, odotti väki vapaata.

Professori Shorin mukaan 1300-luvun Englannissa talonpojat saattoivat tehdä töitä vain 150 päivänä vuodessa.

Lisäksi ruoka-ajat olivat pitkiä ja nokoset kuuluivat iltapäivään.

– Elämänrytmi oli hidasta, jopa lokoisaa, Shor sanoo.

1800-luku pahin

Nykyään Yhdysvalloissa työntekijä saa keskimäärin kahdeksan lomapäivää vuodessa, eikä maassa ainoana teollisuusmaana ole kansallisia lomasäädöksiä. Suomessa lomaa saa keskimäärin 25 päivää vuodessa ja yleisiä vapaapäiviä on kymmenen.

Työväen vapaa-aika on lisääntynyt sitten 1800-luvun teollistumisen mukanaan tuoman rääkin. Tuolloin työläiset raatoivat 70-80-tuntisia työviikkoja tehtaissa.

Mutta kun työväenliike kamppaili viisipäiväisestä viikosta ja 8-tuntisesta työpäivästä, se ei edistänyt mitään uutta ja radikaalia. Enemmänkin kyse oli korjausliikkeestä taaksepäin. 200, 300 tai vaikka 400 vuotta sitten ihmisten työpäivät olivat lyhyitä. Siihen vaikutti jo keinotekoisen valonkin puute.

Raataminen ei lisää tuottavuutta

Säästöistä, tuottavuudesta ja tiukasta talouskurista puhuminen on lisääntynyt viimeaikaisten talouskriisien myötä. Samalla ihmisten työuria on haluttu pidentää – osin elinodotusten pitenemistenkin takia. Esimerkiksi Ranskassa ja Kreikassa vuosilomia halutaan vähentää. Suomessakin on puhuttu arkivapaista luopumisesta ja eläkeiän nostamisesta.

Yhä ankarampi raataminen ei kuitenkaan edistä tuottavuutta – päinvastoin. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että esimerkiksi ylitöiden tekeminen heikentää tuottavuutta. Toisaalta työntekijän suorituskyky paranee lomien jälkeen: mitä pidempi loma on ollut, sitä rennommin ja energisemmin ihmiset suhtautuvat töihin paluuseen.

OECD:n tilastojen mukaan kreikkalaiset tekevät vuodessa enemmän töitä kuin muut eurooppalaiset. Silti heidän taloutensa on surkeassa ja jamassa ja tuottavuus 24. paras 25 maan vertailussa. Saksalaiset sen sijaan lomailevat toiseksi eniten ja ovat 8. tuottavimpia Euroopassa.