Joissakin ammattikouluissa tai niiden toimipisteissä oppilaat raportoivat kouluterveyskyselyssä kokevansa seksuaalista häirintää jopa viisin–kuusinkertaisesti verrattuna keskiarvoon.

MOT soitti niihin ammattikouluihin, joissa yli 10 prosenttia oppilaista vastasi kokeneensa häirintää.

Osa kouluista selittää seksuaalisen häirinnän korkeita lukemia maahanmuuttajaopiskelijoilla ja kulttuurien yhteentörmäyksellä.

Jyväskylän kristillisen opiston rehtori Harri Erkamaa sanoo, että vuonna 2017 kouluun tuli aikuisten perusopetukseen noin sata valtaosin miespuolista maahanmuuttajaa. Heistä suuri määrä oli ollut Suomessa vasta vähän aikaa.

Ihan jo soittosi takia otan tämän asian puheeksi. ― Jyväskylän kristillisen opiston rehtori Harri Erkamaa

Ammatillisella puolella on paljon lastenohjaajiksi opiskelevia nuoria, joista suurin osa on naisia.

– Nuoret miehet arvioivat nuorten naisten ulkonäköä aika räväkästi ja asiaan kuulumattomalla tavalla. Näiden tapahtumien seurauksena laadimme rautalangasta vääntämällä yksityiskohtaisen kalvosarjan siitä, mitä ei saa tehdä, kun mies kohtaa naisen. Vuonna 2017 aloittaneissa oli suuri määrä heitä, jotka olivat olleet Suomessa vasta vähän aikaa. Kiinnostusta oli puolin ja toisin, Erkamaa sanoo.

Tällaisella kalvosarjalla Jyväskylän kristillisessä opistossa pyritään ehkäisemään seksuaalista häirintää. Kuva: Jyväskylän kristillinen opisto. Kuvakaappaus koulutusmateriaalista ammattikouluissa

”Kulttuurien välisiä juttuja syntyy”

THL:n tilastossa nousi esiin Tampereen seudun ammattiopiston Kivimiehenkadun toimipiste, jossa opiskellaan pääosin miesvaltaisia ammatteja.

Johtaja Outi Kallioinen tai koulutusalajohtaja Pirkko Achrén eivät tiedä tarkkaa syytä sille, miksi kyseisessä toimipisteessä seksuaalisen häirinnän luvut ovat kyselyssä korkeita. Achrén sanoo, että Tredun omissa kyselyissä on noussut esiin toinen toimipiste, jossa on sosiaali- ja terveysalan koulutusta ja maahanmuuttajakoulutusta.

Vastuu on rehtorilla, oli häiritsijä tai häiritty minkälainen ihminen tahansa. ― Seurakuntaopiston rehtori Helena Ahonen

– Maahanmuuttajaopiskelijoita on paljon, niin kulttuurien välisiä juttuja syntyy. Monet tulevat maista, joissa naisen pukeutuminen ja käytös ovat eri tavalla kontrolloitua. Joitakin ylilyöntejä on tullut ja niihin on heti puututtu, Achrén sanoo.

Ammattikoululaisten seksuaalisesta häirinnästä

Johtaja Kallioisen mukaan on mahdollista, että nuorten miesten ja nuorten naisten kohdatessa ylilyöntejä voi syntyä.

– Uskoisin, että meillä on vielä tehtävää siinä, kuinka hyvin kerromme suomalaisen kansanluonteen reviiristä ja yksityisyydestä sekä suhtautumisesta vastakkaiseen sukupuoleen.

Johtoryhmän keskustelu oli vielä aika hypoteettista. ― Suomen Diakoniaopiston rehtori Juha-Petri Niiranen

Suomen Diakoniaopiston rehtori Juha-Petri Niiranen nostaa niin ikään maahanmuuttajaoppilaiden suuren määrän yhdeksi mahdolliseksi selitykseksi oppilaitoksen Helsingin yksikön korkeisiin lukuihin.

– Meillä on aika naisvaltainen oppilaitos ja maahanmuuttajia on myös aika paljon. Olemme pohtineet, onko kulttuurisilla tekijöillä vaikutusta, Niiranen sanoo.

”Emme hae syytä siitä, minkä värinen ihminen on”

Seurakuntaopiston rehtori Helena Ahonen puolestaan kummeksuu sitä, että monessa koulussa seksuaalista häirintää selitetään maahanmuutolla.

– Olen huolissani, jos koulutusjärjestelmässämme on rehtoreita, jotka tekevät luokittelua tällaisessa asiassa. Meillä ei eritellä sukupuolen, ihonvärin tai kansalaisstatuksen perusteella. Emme hae syytä siitä, minkä värinen ihminen on, Ahonen sanoo.

– Tällä tavalla sanoja siirtää oman vastuunsa ihonväriin. Että ei rehtori voi mitään, jos ottaa maahanmuuttajaopiskelijoita, niin tämä on seuraus. Tämä ei voi olla näin, vaan vastuu on rehtorilla, oli häiritsijä tai häiritty minkälainen ihminen tahansa.

On huolestuttavaa, että etenkin fyysinen häirintä laukaisee nuorissa pelkotilan, jolloin he ovat varovaisia ilmiantamaan nimellä. ― Seurakuntaopiston rehtori Helena Ahonen

MOT:n kyselyyn osallistuneiden nuorten vastauksissa maahanmuuttajien tekemä seksuaalinen häirintä ei noussut esiin.

Ammattikouluopiskelijoiden kokemuksia seksuaalisesta häirinnästä

Tutkija: Helposti syntyy vinouma

Kasvatussosiologian dosentti Jukka Lehtonen uskoo, että maahanmuuttajataustaiset henkilöt saatetaan nähdä liian herkästi jonkun tietyn ryhmän edustajina, mikä luo vinoutuneita tulkintoja.

– Jos maahanmuuttajapoika häiritsee, niin se saatetaan hahmottaa maahanmuuttajan tekemänä häirintänä, mutta jos kantasuomalainen poika häiritsee, se nähdään pojan tekemänä häirintänä, Lehtonen sanoo.

– Joissakin maahanmuuttajaryhmissä saattaa esiintyä sukupuolinormatiivisia ja vanhanaikaisia seksuaalisuuskäsityksiä, kuten myös joissain kantasuomalaisissa ryhmissä. Toisaalta yksi osa häirintää on sen yhdistyminen rasismiin, eli maahanmuuttajataustaisia naisia saatetaan kutsua tyylillä venäläinen huora. Tai maahanmuuttajamiehet yliseksualisoida seksinnälkäisiksi pedoiksi, joille naisten häirintä on normi.

Sosiologian dosentin Sanna Aaltosen mukaan seksuaalisen häirinnän havaitseminen voi olla joskus valikoivaa.

– Tämä voi olla yritys ulkoistaa ja rajata ongelma. Ajatellaan, että ongelma ratkaistaan kalvosarjalla. Ei tämä häirintä ole mitään tuontitavaraa, Itä-Suomen yliopistossa työskentelevä Aaltonen sanoo.

Ei opettajista tehtyjä kanteluita

Ammattikoulu Winnovan luonnonvara- ja ympäristöalan koulutuspäällikön Pekka Hiltusen mukaan heidän yksikössään ei juuri ole maahanmuuttajaopiskelijoita.

Hän ei tiedä tarkkaa syytä sille, miksi kyseisessä yksikössä raportoidaan THL:n kouluterveyskyselyssä keskiarvoa huomattavasti enemmän seksuaalista häirintää.

Kun otetaan huomioon, kuinka vähän meillä on naishenkilöitä, jotka yleensä tällaisissa tapauksessa tulevat kyseeseen, niin tuntuu haetulta, että tilanne olisi meillä valtavirrasta poikkeava. ― WinNovan koulutuspäällikkö Pekka Hiltunen

– Reagoimme, jos huomaamme ja rohkaisemme opiskelijoita tuomaan asioita esille. Minulle ei ole tullut opiskelijoilta tai opettajilta tällaisia huomioita, Hiltunen sanoo.

Yksikään haastatelluista koulujen edustajista ei ole tietoinen tapauksista, jossa koulun opettaja olisi syyllistynyt seksuaaliseen häirintään. Kouluista ei ole tehty opettajiin tai rehtoreihin liittyviä kanteluita aluehallintovirastoihin viimeisen kolmen vuoden aikana.

Mihin toimenpiteisiin ammattikouluissa on ryhdytty? Salon seudun ammattiopisto, liiketalous ja hallinto Rehtori Anne Bragge ”Tästä yksiköstä ei ole tullut tietoa oppilaitoksessa tapahtuvasta häirinnästä. Yksi työpaikalla tapahtuvan oppimisen koulutussopimus on purettu kesken jakson asiaan liittyen – valitettava tapaus, johon puututtiin heti, kun opiskelija toi sen esiin. Haastattelusi jälkeen on tullut yksi opiskelijareklamaatio esille, sen käsittely on vielä kesken. Tasa-arvo ja yhdenvertaisuussuunitelman laadintaan kuuluneissa opiskelija - ja henkilökuntakyselyissä nousi esille häiritsevänä tekijänä muun muassa niin sanottujen tyttökalentereiden pitäminen esillä joissakin henkilökunnan työhuoneissa. Kalentereita ei poistettu huolimatta esimiesten pyynnöstä. Myös näihin puututtiin. Nämä tapahtuvat ovat vuodelta 2018. Aloittavien opiskelijoiden kanssa koulutusalajohtajat käyvät järjestyssäännöt läpi ja viime syksynä järjestyssäännöissä mainittua häirintää on konkretisoitu opiskelijoille ja tuotu esille myös seksuaalisen häirinnän kielto.” Suomen Diakoniaopisto, Helsinki Rehtori Juha Petri Niiranen ”Olemme yrittäneet opiskelijahuollon kanssa kartoittaa, minkälaisia kokemuksia lukujen taustalla on. En ole vielä saanut tarkempaa tietoa. Tytöt kokevat poikia useammin seksuaalista häirintää, meillä pojat ovat aliedustettuina. Onko tämä tyttöjen keskinäistä häirintää? Tapahtuuko häirintä oppilaitoksessa tai sosiaalisessa mediassa? Johtoryhmän keskustelu oli vielä aika hypoteettista. Siinä sovittiin, että keskustelua täytyy käydä opiskelijoiden kanssa.” Tampereen seudun ammattiopisto, Kivimiehenkadun toimipiste Johtaja Outi Kallioinen ”Tänä vuonna Kivimiehenkadulla on ollut yksi tapaus, jossa opiskelija on kokenut seksuaalista häirintää työssäoppimisjaksolla. Tapauksen selvittelyn yhteydessä ei ole käynyt ilmi sellaisia yksityiskohtia että poliisin kuulustelu- tai esitutkintakynnys olisi ylittynyt. Kuitenkin tapaus on selvitetty perinpohjaisesti ja asiaan on suhtauduttu suurella vakavuudella. Olemme tehneet erityisen paljon työtä oppilaitoksessamme yhdenvertaisuus- ja tasa-arvoasioissa. Meillä on nollatoleranssi kaikenlaiselle kiusaamiselle, joka pitää sisällään seksuaalisen häirinnän. Opiskelijoilla voi hyvinkin olla erilaisia kokemuksia sukupuoleen perustuvasta erilaisesta kohtelusta, kiusaamisesta ja syrjinnästä. Sukupuolijakauma on epätasainen vielä monella alalla.” Seurakuntaopisto, Järvenpään kampus Rehtori Helena Ahonen ”Tämä on meille vakava viesti ja rupesimme tarkkaan penkomaan asiaa. Arvioimme, että Kouluterveyskyselyssä esiin tulleista tapauksista suurin osa on käsitelty oppilaitoksen hyvinvointiryhmässä. Nämä tapaukset tulivat alun perin esille opiskelijoille suunnatussa tasa-arvo ja yhdenvertaisuuskyselyssä. Puuttumiskynnys kaikkiin häirintätapauksiin on hyvin herkkä. On huolestuttavaa, että etenkin fyysinen häirintä laukaisee nuorissa pelkotilan, jolloin he ovat varovaisia ilmiantamaan nimellä. Nykyisessä somemaailmassa sen seuraaminen, loppuuko häirintä, on vaikeaa.” WinNova, Luonnonvara- ja ympäristöala Koulutuspäällikkö Pekka Hiltunen ”En tunnista ollenkaan meidän paikkaa näiden lukujen valossa. Mielestäni meillä ei ole tällaista esiintynyt, eikä opettajilta tai opiskelijoilta ole tullut huomioita. Kun otetaan huomioon, kuinka vähän meillä on naishenkilöitä, jotka yleensä tällaisissa tapauksessa tulevat kyseeseen, niin tuntuu haetulta, että tilanne olisi meillä valtavirrasta poikkeava. Emme ole sen kummempia toimenpiteitä tehneet. Nämä ovat monta kertaa pinnan alla olevia asioita, joita ei havaita. Rohkaisemme opiskelijoita tuomaan asioita esille. Jos huomaamme tällaista, puutumme siihen välittömästi.” Jyväskylän kristillinen opisto Rehtori Harri Erkamaa ”Tosi yllättävä tulos. Meillä on esiintynyt häirintää tosi vähän ja puuttumisen kynnys on matala. Kouluterveyskyselyn koulukohtaista tulosta ei ole sattunut pöydälleni vielä tässä kohtaa. Oppilashuoltoryhmä informoi minua, jos tarvetta on. Opettajat ovat puuttuneet tilanteisiin face-to-face. Mieluummin niin kuin tehtäisiin massiivisia toimenpiteitä. Meillä on monikulttuurinen ja yhteisöllinen kampus. Ihan jo soittosi takia otan tämän asian puheeksi. Tämä ei ole mitään mukavaa kuuluisuutta.”

Toimittaja: Jouni Munukka, Visuaalinen toteutus: Riikka Kurki, Tuottaja: Hanna Takala