Feministinen Kaunotar ja heikko hirviö

Pari vuotta sitten kansainväliset uutistoimistot, BBC etunenässä, tuuttasivat julki, että tutut satumme ovat vanhempia kuin ikinä on luultu. Tieto perustui kahden itseoppineen satututkijan löydöksiin. He olivat käyttäneet luonnontieteiden ajoittamismenetelmiä taruihin ja havainneet muun muassa, että Kaunotar ja hirviö on peräti 4000 vuotta vanha satu!

– Puuta heinää, nauraa Satu Apo.

Kaunotar ja hirviö -sadun keksi ja kirjoitti ranskalainen Gabrielle-Suzanne de Villeneuve (k. 1755) 1740-luvulla.

– Ennen häntä maailmassa ei ollut olemassa tarinaa tyttärestä, joka lähtee rujon olennon linnaan isänsä sijasta ja jonka rakkaus murtaa hirviötä kahlitsevan lumouksen, Apo vakuuttaa.

Kaunotar ja hirviö -satu on monella tapaa uuden airut. Ensinnäkin madame de Villeneuve on ensimmäisiä naiskirjailijoita satujen historiassa. Vuosisatojen ajan sadut olivat miesten alue.

Miehet loivat tarinoihin patriarkaalisen maailman, jossa nainen oli kaunis ja alistettu, mies hallitsi ja loisti. Villeneuven sadussa roolit heittävät häränpyllyä. Kaunotar on aktiivinen ja itsenäinen nainen, hirviö taas heikko mies.

Satu Apo on innoissaan myös tarinan palatsista. Sen kuvauksessa on scifin aineksia ja tulevaisuuden ällistyttävän tarkkaa profetiaa.

– Kaunotar löytää linnan uumenista pimeän salin, joka osoittautuu teatteriksi. Siellä hän pääsee näkemään näytelmiä ja oopperaa sekä tutkailemaan yleisöä lehtereillä. Kirjailija ennakoi näin elokuvia ja televisiota. Mutta ei tässä vielä kaikki. Pimeässä huoneessa on myös uutiskanava, Apo selostaa.

Linnan kristallista tehdyillä ihmeellisillä optisilla laitteilla sankaritar saattoi seurata muun muassa kuninkaallisia häitä, sotatapahtumia ja seurata Pariisin markkinoita.

– Ihmeellisin satulinna, jonka olen tavannut!