Merja Jääskeläisen perheessä lopetettiin fasilitointi kolme vuotta sitten, kun savolainen Iida alkoi ilmaista itseään helsinkiläisin sanonnoin ja sanoin.

RAY ja Kela tukevat autistien kanssa käytettävää viestintämuotoa, jota Lastenlinnan autismiyksikössä arvioidaan epäeettiseksi toiminnaksi.

Mistä on kyse? Fasilitointi on kiistanalainen menetelmä, jonka väitetään auttavan autisteja viestimään ympäristönsä kanssa.

Autismipiireissä fasilitoiminen on tuttu, mutta kiistanalainen menetelmä. Fasilitoinnilla tarkoitetaan tuettua kommunikaatiota, jossa avustaja tukee autistia kädestä ja viestiminen tapahtuu aakkostaulun välityksellä.

Kriitikkojen mukaan tulkki ohjaa fasilitoitavan kättä joko tietoisesti tai tiedostamatta.

Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan (HYKS) johto kielsi viime vuonna fasilitoinnin Lastenlinnan autismiyksikössä epäeettisenä. Sairaalan mukaan menetelmä johtaa vääriin toiveisiin, vääriin ilmiantoihin, ja siihen käytetyt rahat ovat pois muilta kuntoutukselta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Lasten- ja nuorten oikeuspsykiatrian osaamiskeskuksen psykologin Risto Vakkilaisen mukaan lapsen kommunikointi voi fasilitoinnin takia jopa taantua, sillä se rajaa viestintämuotoja.

- Fasilitoinnin luotettavuudesta ei ole olemassa minkäänlaista tieteellistä näyttöä, Vakkilainen kertoo.

Silti vammaisalalla menetelmää käytetään yhä aktiivisesti.

Perheessä menetelmä ei toiminut

Iisalmessa Savon vammaisasuntosäätiö SAVASissa fasilitointi on tuttua. Myös Merja Jääskeläisen 11-vuotiaalle autistitytölle Iidalle esiteltiin siellä fasilitointia.

- SAVAsissa pyydettiin, saako tyttäremme kokeilla fasilitointia. Totta kai sitä vanhempana haluaa saada yhteyden lapseen. Iida osasikin yllätten viestiä aakkostaulun avulla, mutta se ei onnistunut missään muualla kuin SAVASissa, Jääskeläinen kertoo.

- Tuli epätoivo, kun itse en saanut millään menetelmää toimimaan Iidan kanssa. Sain sellaisen vastauksen, että olen liian läheinen lapseni kanssa.

Jääskeläisten perheessä lopetettiin fasilitointi kolme vuotta sitten, kun savolainen Iida alkoi ilmaista itseään helsinkiläisin sanonnoin ja sanoin.

Lopuksi uusi tulkki sai savolaisen Iidan fasilitoimaan Stadin slangilla.

- Tuli uusi tulkki. Ja sitten Iida alkoi puhumaan slangia. Siinä vaiheessa olin, että hetkinen, Jääskeläinen kertoo.

Oppia Yhdysvalloista

Kehitysvammaisten fasilitointi aiheutti kohua ja riitaa jo 1990-luvulla. Itä-Suomen yliopiston tutkija Eija Kärnä oli tutustunut fasilitointiin Yhdysvalloissa ja toi julkisuuteen vaikeasti cp-vammaisen Tuomas Alatalon.

Kärnän mukaan Alatalo oli kirjoittanut fasilitoimalla kirjan, jossa tämä analysoi vammaisten ihmisten asemaa. Fasilitointia perustellaan yhä Alatalon tapauksella.

Viime vuonna Savon vammaisasuntosäätiö SAVAS rahoitti RAY:n tuella Itä-Suomen yliopiston tutkimusta, jonka lopputulema painottaa fasilitoinnin tärkeyttä autisteille ja heidän perheillensä

Tutkimuksen yhtenä tekijänä oli Eija Kärnä, joka on nykyään Itä-Suomen yliopiston erityispedagogiikan professori.

Myös Kelan rahaa valuu fasilitointiin. Fasilitointia tekevät henkilöt saavat samaa puhevammaisten tulkkaustukea kuin viittomakielen tulkitkin.

Juttua muokattu 5.8. klo 15.25: Tarkennettu Itä-Suomen yliopiston tutkimuksen rahoitusta koskevaa muotoilua.