Panama-papereista nousee esiin viisi aktiivista suomalaista laki- ja liikemiestä, jotka ovat auttaneet suomalaisia perustamaan ja hallinnoimaan satoja veroparatiisiyrityksiä 90-luvulta tähän päivään asti. viisi tuntematonta miestä varjoineen Kuva: EPA/KIMIMASA MAYAMA

Panama-papereista löytyy reilu tusina suomalaista laki- tai liikemiestä, jotka ovat asiakkailleen perustaneet ja hallinnoineet veroparatiisiyrityksiä Mossack Fonsecan kautta 1990-luvulta vuoteen 2015 asti.

Lakimiehillä on keskeinen rooli veroparatiisitalouden pyörittämisessä. Lakimiehet toimivat pankkien tapaan välikäsinä, kun yksityishenkilö tai yritys haluaa perustaa veroparatiisiyhtiön.

Panamalaisen asianajotoimiston kielellä heidän ”asiakkaansa” on lakimies, pankki tai verokonsultti, joka puolestaan auttaa omia asiakkaitaan perustamaan ja hallinnoimaan veroparatiisiyhtiöitä. Mossack Fonseca ei yleensä itse ole suoraan yhteydessä veroparatiiseihin perustettavien yhtiöiden oikeisiin omistajiin, vaan kaikki hoituu ensisijaisesti näiden välikäsien kautta.

Panama-paperien mukaan viisi suomalaismiestä on ollut Mossack Fonsecan aktiivisia asiakkaita eli välikäsiä: lakimiehet Sami Saarinen, Keijo Ahtiainen, Esa Vuorenpää ja liikemiehet Kimmo Vesander ja Hannes Kulvik perheineen. Kyseiset henkilöt ovat perustaneet ja hallinnoineet useita postilaatikkoyrityksiä omille asiakkailleen, osa myös itselleen.

MOT on tarjonnut kaikille heille mahdollisuuden kommentoida Panama-paperien tietoja. MOT kertoo heidän toiminnastaan asiakirjojen perusteella. Nimien nostaminen esiin ei tarkoita sitä, että kyseiset henkilöt olisivat syyllistyneet laittomuuksiin.

Luksusautot ja huvipurret piiloon

Helsinkiläisen maalausalan yrityksen omistaja oli huolissaan. Helsingin ulosottomies oli velkojen johdosta takavarikoimassa hänen Porscheaan. Kuinka Porschen saattoi pelastaa?

Apu löytyi Bahamalta. Siellä maalausliikkeen toimitusjohtajalla oli veroparatiisiyhtiö nimeltään Stonebay Consulting Ltd. Yrityksen perusti ja hallinnoi suomalainen lakimies, Sami Saarinen, joka ryhtyi hoitamaan asiakkaansa Porsche-ongelmaa.

Sami Saarinen on vuosien saatossa ollut Mossack Fonsecan aktiivisin suomalainen ”asiakas”, eli välikäsi.

Asiakirjojen mukaan Saarinen perusti vuosina 1992-2007 International Company Lawyers -nimisen yhtiön kautta ainakin 178 yritystä karibialaiselle Bahamalle, pikkuruiseen Tyynessämeressä sijaitseviin Niuen sekä Samoan saarivaltioihin. Kaikki maat ovat tunnettuja veroparatiiseja.

Saarinen on toiminut International Company Lawyersin kautta Helsingissä, Virossa ja Espanjan Teneriffalla.

Maalausfirman omistajaa auttaakseen Saarinen laati kirjeen, jossa suomalaista ulosottomiestä pyydettiin jättämään Porsche rauhaan. Kirjeessä väitettiin, että takavarikointi oli rikollista.

Saarinen pyysi, että bahamalaisyrityksen paikalliset nimellisjohtajat allekirjoittaisivat kirjeen ja lähettäisivät sen ulosottomiehelle Suomeen. Bahamalaiset nimellisjohtajat tekivät töitä käskettyä ja väittivät sitten kirjeessä, että yrityksellä ei ollut velkoja Suomessa.

Nimellisjohtajan rooli veroparatiisiyhtiössä on olla bulvaanijohtaja, jotta yrityksen oikea omistaja ei tulisi esiin julkisissa rekistereissä. Samalla bulvaanijohtajalla voi olla tuhansia muita yrityksiä ”vastuullaan”.

Tapaus on parin vuosikymmenen takaa, mutta tyypillinen esimerkki siitä, mihin suomalaiset ovat veroparatiiseja vuosien varrella käyttäneet.

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt Porsche-asiakirja. Kuva: Yle

Saarinen asuu nykyään Espanjassa. MOT esitti Saariselle kysymyksiä, joihin hän ei kuitenkaan ole voinut vastata sairastamisen vuoksi.

Stonebayn takana arvostettu asianajaja

Porsche-tapaukseen liittyvässä Stonebay Consulting Ltd -yhtiössä valtaa käytti Panama-paperien mukaan toinen suomalainen juristi, Antti Sorjonen.

Antti Sorjonen on tunnettu asianajaja. Hän on ollut Asianajajaliiton valtuuskunnan jäsen vuosina 2009-2015 ja oli Lakimiesliiton hallituksen jäsen vielä vuonna 2015. Hän oli myös 1990-luvulla mukana laatimassa lakimiehille uusia eettisiä ohjeita.

Sorjonen ei halunnut vastata MOT:n kysymyksiin, vedoten asianajajia koskevaan salassapitosääntöön.

”Verottaja jahtaa hullun lailla”

Saarisen ja Mossack Fonsecan välisistä sähköposteista vuodelta 1994 ilmenee miten Saarinen oli huolissaan siitä, jos Suomen verottaja ja poliisi saisivat tietää Bahamassa ja Brittiläisillä Neitsytsaarilla rekisteröityjen yritysten oikeiden omistajien nimet.

Mossack Fonseca kuitenkin rauhoitteli, että luottamus oli sataprosenttinen.

”Rikostutkijoiden pitää antaa riittävästi näyttöä mahdollisesta väärinkäytöksistä ennen kuin meidän on annettava tietoja eteenpäin”, Mossack Fonscan edustaja vakuutti Saariselle.

Panama-papereista löytynyt asiakirja Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle

Vuonna 1999 Saarinen toimi Virosta käsin. Silloin hän valitti puhelimessa kontaktilleen Mossack Fonsecassa, että veroparatiisibisnes on hidasta.

”Ajat ovat vaikeita Virossa, koska verottaja jahtaa hullun lailla veroparatiisiyritysten omistajia.”

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle

Yhdessä sähköpostissa Saarinen pyysi Mossack Fonsecaa takautuvasti muuttamaan päivämäärää Panaman lipun alle rekisteröidyn huvipurren myyntisopimuksessa ja virallisessa rekisteröinnissä. Huvipurren arvo oli 140.000 dollaria.

Huvipursi Nina I oli myyty eräästä bahamalaisyrityksestä toiselle helmikuussa 1999. Päivämääriä haluttiin muuttaa huvipurren merelle lähdön johdosta.

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle

Myös pohjoismainen jättipankki Nordea on pyytänyt Mossack Fonsecaa takautuvasti muuttamaan asiakirjojen päivämääriä.

Mossack Fonseca on ilmoittanut, että se kyllä onnistuu – pientä korvausta vastaan. Päivämäärän muuttaminen taaksepäin vuodella maksaa 200 US dollaria, kahdella vuodella 350 US dollaria. Parin kuukauden muutos on sen sijaan maksuton.

Asiakirjojen päivämäärien muuttaminen jälkikäteen on verotuksen näkökulmasta iso ongelma, sanoo Aalto-yliopiston vero-oikeuden apulaisprofessori Tomi Viitala MOT:n haastattelussa.

”Herää kysymys halutaanko sillä nyt jotakin tahoa harhauttaa”, Viitala toteaa.

Saarinen lopettaa yhden sähköpostinsa Mossack Fonsecalle toivottamalla ”hyvää uutta vuotta kaikille, jotka ovat mukana tässä pelissä”!

Suomalainen VIP-asiakas

Panama-papereissa esiintyy myös lakimies Keijo Ahtiainen, jota Mossack Fonsecan sisäisissä raporteissa kuvataan yhdeksi sen VIP asiakkaista vuonna 2014.

Ahtiainen perusti vuosien 2002-10 välisenä aikana ainakin 15 veroparatiisiyhtiötä Mossack Fonsecan kautta. Osa niistä on perustettu Ahtiaisen suomalaisille asiakkaille, osa on Ahtiaisen henkilökohtaisia yhtiöitä.

Yhtiöistä kahdeksan on rekisteröity Brittiläisille Neitsytsaarille, neljä yritystä Intian valtameressä sijaitsevaan Seychellien saarivaltioon, kolme keskiamerikkalaiseen Panamaan ja yksi Tyynellämerellä sijaitsevaan Niuen saarivaltioon.

Ahtiainen on hallinnoinut yrityksiä Corporatum (Finland) Oy nimisen suomalaisen lakiasiaintoimistonsa kautta. Asiakastiedon mukaan Corporatumilla oli 11 maksuhäiriötä vuosina 2012-13. Yhtiöllä oli verottajalle velkaa 66.461 euroa.

Vuodetusta asiakirjoista löytyy Ahtiaisen tuore sähköposti. Kesäkuussa 2015 Ahtiainen toimittaa Mossack Fonsecan Seychellien toimistoon nipun asiakirjoja useasta omistamastaan veroparatiisiyhtiöstä.

Muutamaa kuukautta aiemmin, maaliskuussa 2015, Seychellit oli hieman kiristänyt lainsäädäntöään niin, että maan viranomaiset ryhtyivät vaatimaan muun muassa veroparatiisiyhtiöiden hallitusten kokousten pöytäkirjoja. Ahtiaisella oli kuukausi aikaa vastata pyyntöön. Hän piti kahden veroparatiisiyrityksensä hallituksen kokoukset yksin ja lähetti kokousasiakirjat Seychelleille.

Yksi on Trust Managers Ltd -niminen yritys, joka on samalla nimellä rekisteröity myös Suomeen yrityskonsulttiyhtiönä. Trust Managers Ltd omistaa toisen seychelliläisen yhtiön nimeltään Bretton Holding Ltd. Yhtiön toimintana kerrotaan olevan ulkomaisten yritysten osakkeiden hallinta.

Ahtiainen on mukana monessa yrityksessä myös Suomessa. Lakiasiaintoimiston ohella hän omistaa tai on vastuuhenkilönä muun muassa useassa konsultointiyrityksessä, sähkötarviketukkukaupassa, kaluste- ja lannoitealan yrityksissä ja autokaupassa.

Lakiasiaintoimisto on sen verkkosivujen mukaan profiloitunut pienten ja keskisuurten yritysten neuvonantajana.

Ahtiaisen Corporatum (Finland) Oy:llä on Mossack Fonsecan asiakirjojen mukaan kaksi suomalaisosoitetta. Yksi on World Trade Centerin osoite Helsingin Aleksanterinkadulla ja toinen Helsingin Kornetintiellä. MOT kävi Kornetintien osoitteessa. Kyseinen rakennus on remontissa eikä siellä ole tällä hetkellä toimintaa. Vain postilaatikko löytyy.

Ahtiaisella oli vielä vuoden 2015 lopulla kolme aktiivista yritystä, yksi Panamassa ja kaksi Seychelleillä.

Keijo Ahtiainen ei ole vastannut MOT:n lukuisiin soittopyyntöihin ja sähköposteihin.

Mikrohousujen kaltainen muotitrendi

Tamperelainen Esa Vuorenpää on varakkaiden henkilöiden verosuunnitteluun erikoistunut lakimies. Vuorenpää on ollut Mossack Fonsecan asiakas vuodesta 1992. Vuosina 1992-2006 Vuorenpää perusti Panama-paperien mukaan asiakkailleen kymmenen yritystä Brittiläisille Neitsytsaarille.

Vuorenpään asiakkaisiin on kuulunut muun muassa Suomen maajoukkuepelaaja ja valmentaja Kalevi Numminen ja hänen poikansa Teppo Numminen, yksi kaikkien aikojen suurimmista suomalaispuolustajista Pohjois-Amerikan kiekkoliigassa NHL:ssä. Järjestely oli toiminnassa 1990-luvulla.

Kesäkuussa 1999 Vuorenpää puhui puhelimitse Mossack Fonsecan edustajan kanssa, joka teki puhelusta raportin.

Raportin mukaan Vuorenpää kertoi olevansa hyvin tyytyväinen Mossack Fonsecan palveluihin, mutta oli erittäin huolestunut uudesta laista, josta voi koitua kovat verorangaistukset. Häntä huolestutti veropakoa estämään säädetty väliyhteisölaki, joka tuli voimaan 1995.

”Suomalaiset viranomaiset ovat todella radikaaleja jopa sveitsiläisten ja luxemburgilaisten yritysten suhteen”, Vuorenpää sanoo Mossack Fonsecan edustajalle.

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle

MOT tavoitti Vuorenpään puhelinhaastatteluun.

MOT: "Meillä on tietoa, että olet aktiivisesti rekisteröinyt veroparatiisiyhtiöitä."

Esa Vuorenpää: "Aikoinaan kyllä. Se oli ennen väliyhteisölainsäädäntöä. Ne toimi holdingyhtiöinä. Se oli laillista silloin. Sitten ne purettiin. He jotka olivat fiksuja."

MOT: "Koska niitä alettiin purkaa?"

Esa Vuorenpää: "Joskus 95. Monelle varakkaalle ne toimi salkkuna. Kaikki fiksut purki sen silloin. Se meni ihan pöhköksi silloin. Äärimmäinen esimerkki, että Merikarviassa myytiin kesämökkikiinteistö ja neitsytsaarelainen yhtiö möi sen gibraltarilaiselle yhtiölle. Ei kukaan verottaja ole niin tyhmä, ettei siitä ala mölyä. (…) Sen jälkeen isot yhtiöt on hoitanut sitä muilla instrumenteilla."

MOT: "Minkälaiset henkilöt halusivat esimerkiksi yrityksen Brittiläisille Neitsytsaarille?"

Esa Vuorenpää: "Varakkaat sijoittajat."

MOT: "Törmäsitkö myös ongelmatapauksiin?"

Esa Vuorenpää: "Kyllähän niihinkin törmäsin. Meikäläinen kun ei halua kaikkeen liemeen törmätä, niin en tartu siihen. Nämä on tämmöisiä muotivirtauksia. Et säkään pane enää mikrohousuja jalkaan tai hametta joka on maahan asti."

Asiakkaana etsintäkuulutettu

Espoolainen liikemies Kimmo Vesander oli yhtiönsä Vesmark Oy:n kautta Mossack Fonsecan asiakas 1990-luvulla. Hän perusti 30 postilaatikkoyritystä Bahamalle. Vuonna 1995 Vesander tapasi Mossack Fonsecan yhden omistajan Jürgen Mossackin hotel Palacessa Helsingissä. Vesander sai erikoistarjouksen bahamalaisyrityksien perustamiseksi.

Panama-papereissa Vesander kutsuu Vesmark-yhtiötä lakimiesyhtiöksi. Asiakastiedon mukaan Vesmark Oy:n toimiala on omien kiinteistöjen kauppa. Vesander on myös varastointiyhtiö Riverson Oy:n toimitusjohtaja.

Vesanderin asiakkaana oli Panama-paperien mukaan muun muassa Interpolin etsintäkuuluttama suomalaismies. Mies pidätettiin Espanjan Torremolinoksessa vuonna 2001 yhdessä rikoskumppaniensa kanssa, joista yksi oli italialainen mafiapomo.

Vuonna 1996 Vesander pyysi Mossack Fonsecaa poistamaan etsintäkuulutetun suomalaismiehen nimet kaikista asiakirjoista.

Eräässä sähköpostissa Vesander kertoo, että hänen venäläisasiakkaansa haluavat siirtää käteistä rahaa läntiseen pankkiin viikottaiin. ”Kyse ei ole huumerahasta”, Vesander toteaa sähköpostissaan Mossack Fonsecalle.

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle, MOT

MOT tavoitti Kimmo Vesanderin puhelimitse, mutta Vesander ei suostunut puhumaan.

Asianajajaliitto: yhä enemmän veroneuvontaa

Asianajajaliiton puheenjohtaja Risto Sipilä kertoo MOT:n haastattelussa, että asiakkaille annetaan yhä enemmän veroneuvontaa myös kansainvälisestä näkökulmasta.

”Niin kauan kuin on kyse laillisesta verosuunnittelusta, se on aivan normaalia asianajajan työtä”, Risto Sipilä toteaa.

”Tässähän on kyse kansainvälistymisen aiheuttamasta ilmiöstä, jota myös asianajajien asiakkaiden tulee voida hyödyntää ja heidän tulee voida saada siihen asianmukaista neuvontaa.”

MOT:n kysymykseen näkeekö Sipilä sen ongelmalliseksi, että asianajajat ja lakimiehet ovat mukana ylläpitämässä veroparatiisitaloutta, hän vastaa näin:

”Suhtaudumme tietysti verovilppiin ja väärien tietojen antamiseen tai salaamiseen ehdottoman kielteisesti. Mutta on tärkeää erotella toisistaan laillinen verosuunnittelu ja laiton verovilppi.”

Asianajajaliiton pj. Risto Sipilä. Asianajajaliiton puheenjohtaja Risto Sipilä. Kuva: Yle, Ghadi Boustani

Suuret toimistot aktiivisia 1990-luvulla

Mossack Fonseca suuntasi Suomeenkin vuosina 1999-2000 aggressiivisen markkinointikampanjan, mutta se ei saanut suuria suomalaisia asianajotoimistoja innostumaan.

Suomen ykkösrivin toimistoihin lukeutuva Castrén & Snellman kertoi vuonna 1999 Mossack Fonsecalle, että heillä oli ”väliaikainen tauko” veroparatiisiyritysten perustamisessa.

Syy oli se, että ministeriö oli nimennyt useita Castrén & Snellmanin asianajajia edunvalvojiksi tunnettuun konkurssitapaukseen, jossa käytettiin hyväksi veroparatiisiyhtiöitä. Castrén & Snellmanin edustaja sanoi kuitenkin haluavansa lisää tietoa Mossack Fonsecalta sitten kun konkurssitapaus oli ohi.

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle, MOT

Lindgren & Company kertoi Mossack Fonsecalle vuonna 1999, että heidän yrityksensä oli käyttänyt veroparatiisiyhtiöitä jo kymmenen vuotta. ”Valitettavasti, Suomen veroviranomaiset ovat tällä hetkellä hyvin tietoisia veroparatiisirakenteista ja niiden käyttö on tänä päivänä rajoitetumpi.”

Panama-papereista löytynyt asiakirja. Panama-papereista löytynyt asiakirja. Kuva: Yle, MOT

Hannes ja Janne Kulvik

Mossack Fonsecan uskollinen asiakas koko 2000-luvulla on ollut liikemies Hannes Kulvik perheineen. Hannes Kulvikista tuli Suomessa tunnettu ns. Kouri-kauppojen myötä 1980-luvun kasinotalousaikoina.

Panama-papereista selviää, että Kulvik perheineen on osakkeenomistajina tai johtajina useissa veroparatiisiyrityksissä ennen kaikkea Brittiläisillä Neitsytsaarilla. Asioita on hoidettu enimmäkseen Genevestä, Sveitsistä käsin, Kulvik & CIE –sijoituskonsulttiyrityksen kautta. Hannes Kulvik ei ole lakimies, mutta hän on auttanut myös muita henkilöitä perustamaan veroparatiisiyhtiöitä.

Hannes Kulvik ei halua kommentoida Panama-papereista esiin tulleita asioita.

”Olen siihen liian vanha”, Kulvik kuittasi YLE FST:n tutkivalle ohjelmalle Spotlightille.

12.4.2016 esitetyssä Svenska Ylen Spotlight -ohjelmassa Hannes ja Janne Kulvikin yhteyksistä Mossack Fonsecaan.