Hallituspuolueiden johtajat eli niin sanottu trio sopi asiasta tiistaina. Korotuksesta luopumista perusteltiin sillä, että ensi vuodelle asetetut tavoitteet kiinteistöveron tuotoksi on jo saavutettu.

Eduskunnan valtiovarainvaliokunnan verojaosto sai trion esityksen tuoreeltaan tiistaina eteensä ja päätti esityksen mukaisesti, että vakituisten asuinrakennusten kiinteistöveroprosentin alarajan korotuksesta luovutaan.

Sen sijaan kiinteistöveroprosenttien ylärajojen korotus pidetään voimassa. Sillä on käytännössä vähän merkitystä, sillä harva kunta soveltaa ylärajoja.

Kunnat saavat päättää kiinteistöveroprosenteista lain säätämien rajojen puitteissa. Jos hallitus korottaa veroprosenttien alarajoja, se käytännössä pakottaa alarajaa soveltaneet kunnat veronkorotukseen.

Näin kävi jo tämän vuoden alusta 111 kunnalle. Jos hallitus olisi pitänyt korotusehdotuksen voimassa, ensi vuoden alusta asuinrakennusten kiinteistöveroa olisi joutunut korottamaan 55 kuntaa ja maapohjan kiinteistöveroa 170 kuntaa.

Hallituksen alkuperäinen esitys oli, että vakituisten asuinrakennusten alaraja nousisi 0,41 prosentista 0,45:een ja yleisen kiinteistöveron eli maapohjan alaraja 0,93:sta 1,03:een. Hallituksen mukaan tämä olisi nostanut kuntien verotuloja 49 miljoonalla ensi vuonna ja 16 miljoonalla seuraavana vuonna.

Hallituksen alkuperäinen esitys olisi pakottanut erityisesti pääkaupunkiseudun ja Uudenmaan kuntia korottamaan veroprosenttejaan. Se olisi lisännyt asumiskustannuksia entisestään. Lakiesityksen lähetekeskustelussa veronkorotusta arvosteltiin ankarasti.

Valtiovarainvaliokunnan ja sen verojaoston jäsen Ville Vähämäki (ps) pitää hyvänä, että hallitus perui päätöksensä. Hänen mukaansa sähkön hinnan ja polttonesteiden hinnan nousu yhdessä yleisten asumiskustannusten nousun kanssa ovat jo liikaa, muun muassa eläkeläisille.

Valiokunnan jäsen Timo Harakka (sd) on iloinen myös. ”Onneksi järki voitti.” Hänen mukaansa päätös on voitto sille, että pääkaupunkiseudun ja Uudenmaan asukkaiden elämää ei tehdä entistä hankalammaksi.