Jouluvapaiden päätteeksi vilkaisin sähköpostiani. Oli tullut tiedote Traffic Management Finland -nimiseltä yritykseltä. Ensimmäinen ajatukseni: joku liikennealan konsulttiyhtiö lähestyy toiveikkaasti vähän poikkeukselliseen aikaan pyhäpäivänä.

Tarkemmin katsottuani ymmärsin, että kyse on valtiollisesta toimijasta. Valtion uusi firma siellä kertoo joulun paluuliikenteen käynnistyneen.

Olisi pitänyt heti hoksata. Toimittaja Jari Hanska teki nimittäin vastikään Suomen Kuvalehteemme jutun Traffic Management Finlandin synnytyskivuista.

Loppuvuodesta 2018 perustettu yritys on Liikennevirastosta irrotettu siivu. Yritys toimii meri-, rautatie- ja tieliikenteenohjauksen ja -hallinnan sekä niihin liittyvän datan parissa.

Jutussa kerrottiin viranomaisten keskuudessa syntyneestä huolesta. Ministeri Anne Bernerin (kesk) kätilöimään yhtiöön oltiin siirtämässä myös junaturvallisuuden kannalta keskeisiä asetinlaitteita.

Toimitus kysyi ratkaisun perään, minkä jälkeen kävi ilmi, että päätös oli jo ministerin toimesta pyörretty.

Yhtiö joka tapauksessa perustettiin eduskunnan päätöksellä ja sinne on kärrätty noin 125 miljoonan euron edestä veronmaksajien omaisuutta.

Jatkossa Liikennevirasto ostaa budjettirahoillaan väylien liikenteen ohjaus- ja hallinnointipalvelut uudelta firmaltaan. Se siis hoitaa esimerkiksi liikenneoloja seuraavien alueellisten tieliikennekeskusten toimintaa.

Epäselvää ei ole pelkästään nimi. Miksi nämä Liikenneviraston toiminnat on ylipäätään yhtiöitetty?

Projektin voi nähdä kaikuna Bernerin aiemmasta väyläyhtiöhankkeesta, joka sai täystyrmäyksen alkuvuonna 2017. Ajatuksena oli siirtää väyläinfran omistus jättiyhtiöön.

Nyt yhtiöitetty siivu on merkittävästi pienempi. Perustelut ovat kuitenkin samanlaisia. Yhtiön on helpompi järjestää itselleen rahoitusta, kun sen ei tarvitse olla riippuvainen vain valtion budjettirahoituksesta.

Yhtiömuodon arvioidaan tuovan tehokkuutta ja säästöjä. Yhtiö on kuulemma taloudellisesti läpinäkyvä, koska se julkaisee tilinpäätöksen kerran vuodessa.

Olemattomalle huomiolle näyttää jääneen se, että samalla kun viraston toimintaa siirretään osakeyhtiöön, se katoaa suurelta osin julkisuuslain tavoittamattomiin. Laki turvaa viranomaisten asiakirjojen julkisuutta.

Tärkeimmäksi perusteluksi yhtiöittämiselle on kerrottu mahdollisuus päästä kehittämään myös tulevaisuuden liiketoimintasysteemejä.

Älykästä liikennettä, alustataloutta, rajapintoja, avointa dataa. Innovatiivisia hankintoja, pilottiympäristö uusien ratkaisujen kehittämiseen. Ketterää reagointikykyä.

Mitä kaikki tämä ihan konkreettisesti tarkoittaa, on toistaiseksi jäänyt vähän epäselväksi. Hallituksen esitysteksti on täynnä tällaisia virkkeitä:

”Yhtiöstä halutaan luoda vahva yhteistyökumppani liikennealan yrityksille, joiden välille muodostuvien pitkäjänteisten yhteistyömallien ja tavoitteiden kautta olisi mahdollista vahvistaa kansainvälisesti kilpailukykyisten, yritysvetoisten liiketoimintaekosysteemien kehittymistä Suomeen, jotka tähtäävät kansainväliseen kasvuun.”

Tihrustamalla selviää, että ilmeisesti jatkossa uusi yritys voisi esimerkiksi ostaa osuuksia toisista yrityksistä ja tehdä muitakin alaan liittyviä sijoituksia ja hankintoja. Yhtiön keräämää väylädataa on tarkoitus jakaa yrityksille, mutta sitä toisaalta tehdään jo nyt.

Pitkällä tähtäimellä olisi kuulemma myös mahdollista, että valtion firman hoitamia palveluita avattaisiin markkinoille kilpailutettaviksi.

Hanke istuu hallituksen linjaan: tase töihin ja innovaatioita tuottamaan. Siitä yksi esimerkki on Vake-yhtiö, jonka tarkoitus on myydä valtion omistuksia ja ostaa uutta ja innovatiivista tilalle. Vaken näyttöjä odotetaan yhä.

Liikennefirman lakiluonnoksen lausuntopalautteesta käy ilmi, että älykkään liikenteen parissa jo toimivat yksityiset yritykset eivät ole olleet riemuissaan hankkeesta. Pelkona on markkinoita sotkeva monopoli, joka voisi pahimmillaan hidastaa alan kehitystä.

Myös Suomen Yrittäjät ilmoitti helmikuussa 2018 jättämässään lausunnossa vastustavansa yhtiötä, jonka tarkoitus on jo perustamisvaiheessa epäselvä.

Aika näyttää, millaisena Traffic Management Finlandin konsulttikielinen tulevaisuudenkuva lopulta toteutuu.

Suomessa on yleensä pidetty kovaa meteliä yhtiöittämisten ja yksityistämisten ympärillä. Onkin kiinnostavaa, miten maltillisella mediahuomiolla tämä hanke eteni toteutukseen asti.

Helsingin Sanomat tosin kiinnitti huomiota vaikeasti avautuviin yhtiösuunnitelmiin jutussaan huhtikuussa 2017.

Tuolloin liikenneministeriön konserniohjausosaston osastopäällikkö Juhapekka Ristola kertoi, että jargon ei ole ongelma: tavallisen liikenteen käyttäjän ei tarvitse sitä edes ymmärtää.

Miksipä ei siis yhtiön nimikin olisi Traffic Management Finland.

Iltalehti kysyi joulun alla ministeriöstä, miksi yritykselle on valittu englanninkielinen nimi, josta ei ole suomen- tai ruotsinkielistä versiota.

Hallitusneuvos Rita Linna vastasi viittaamalla liikenteenohjaustoiminnan kansainvälisyyteen ja siihen, että valtaosa toiminnasta on b2b:tä [biitubiitä] eli yritysten välistä. Kansalaisrajapinta on etäämmällä.

Sen verran kansalaisen pitää rajapinnassa kuitenkin ymmärtää, että jos joulutrafficin sujuminen kiinnostaa, Traffic Management Finland also known as tieliikennekeskus helps.

Jos tämä yhtiön nimi tuntuu vähän älyvapaalta, ei hätää. Samaan aikaan uudelle yhtiölle perustettu tytäryhtiö on nimeltään Intelligent Traffic Management Finland Oy.

Nykyinen Liikennevirasto vaihtaa myös nimeänsä vuodenvaihteessa. Suomen kielen ystäviä saattaa lohduttaa, että uuden viraston nimeksi tulee Väylävirasto.

Korjattu 29.12. kello 22.51: Väylävirastoksi muuttuu nykyinen Liikennevirasto. Lisäksi liikenteen turvallisuusvirasto Trafi, Viestintävirasto sekä Liikenneviraston tietyt toiminnot yhdistetään uudeksi Liikenne- ja viestintävirastoksi (Traficom).