Miksi laihialaispossulla on puujalka?

– Eihän nyt yhden joulukinkun takia kannata koko sikaa tappaa!

Laihialainen nuukuus on käsite ja laihialaisvitsit tunnetaan kaikkialla Suomessa. Niitä myös keksitään jatkuvasti lisää. Laihian nuukuus ja siitä kertovat tarinat on Museoviraston yksi ehdotus suomalaisen elävän perinnön kansalliseen luetteloon.

Joulukin näkyy listassa monessa kohtaa. Hautausmaalla käyminen jouluaattona, Turussa joulurauhan julistus ja suomalainen joulupukkiperinne ovat mukana.

Ja toki, itsestään selvästi, saunominen.

Ismo Pekkarinen / AOP

Suomen ensimmäinen elävän perinnön luettelo

Suomi allekirjoitti neljä vuotta sitten Unescon yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta. Sillä edistetään aineettoman kulttuuriperinnön suojelua ja tehdään ihmisten, yhteisöjen tai ryhmien erilaisia kulttuuriperinteitä näkyväksi.

Elävän perinnön kansallinen luettelo luettelointi aloitettiin 2016 avaamalla Elävän perinnön wikiluettelo (siirryt toiseen palveluun)

yhteisöt voivat vapaasti tallentaa tietoa elävästä perinnöstään yhteiseen wikiluetteloon

haku elävän perinnön kansalliseen luetteloon ensimmäistä kertaa tänä keväänä

esityksen kansallisesta luettelosta teki Museovirasto asiantuntijaryhmän kanssa

kansallinen luettelo elää ja muokkautuu, seuraava haku näillä näkymin vuonna 2019

Sopimukseen kuuluu myös, että kulttuuriperintöä luetteloidaan sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Ehdotuksia Suomen elävän perinnön luetteloon on kerätty viime keväänä. Museoviraston esitys on valmis. Se on nyt luettelosta lopullisesti päättävän kulttuuriministeri Sampo Terhon pöydällä.

Kansalliselta listalta voidaan ehdottaa kohteita myös Unescon kansainvälisen aineettoman kulttuuriperinnön luetteloihin. Sinne on mahdollista hakea kerran vuodessa ja kansallisia kohteita yksi maa voi esittää yhden vuodessa.

Linnunhaukun Pohjoismaiden mestari 2013 suomenpystykorvauros Rieskamaan Jurre ja omistaja Jukka Kytökorpi. Eero Niku-Paavo / Yle

Suomalainen ja metsä kuuluvat yhteen

Suomalainen menee metsään suomenpystykorvan kanssa, kerää villiyrttejä ja sieniä, kun kerran jokamiehenoikeudet sen sallivat. Evääksi hän ottaa kalakukon ja palanpainikkeeksi sahtia.

Esitellyksi tuli juuri seitsemän kohtaa mahdollisesta suomalaisen elävän perinnön luettelosta.

Matti Myller / Yle

Ja suomalaisella on myös rytmi veressä – tai ainakin halu tanssia.

Lavatanssit ja suomalainen tango ovat tutumpia, mutta listalla on myös Jepuan kylän suomenruotsalaisissa kansantanssipiireissä vireä menuettitanssin perinne sekä hääperinteiden seremoniallinen tanssiketju, purpuri.

– Unescon sopimuksen hengessä suuri ja pieni ovat yhtä tärkeitä. Tärkeä kulttuuriperintö voi olla koko kansan juttu - kuten saunominen tai lumileikit - mutta se voi olla myös pienemmän yhteisön perinne, kuten romanien laulut, kertoo aineettoman kulttuuriperinnön koordinaattori Leena Marsio Museovirastosta.

Kata Laurikainen / Yle

Valitse omat suosikkisi

Museoviraston esityksessä suomalaisen elävän perinnön kansalliseksi luetteloksi on 52 kohdetta, jotka on jaettu kahdeksaan ryhmän. Kerro, mitkä elävän perinnön luettelon kohteet sykähdyttävät sinua. Voit äänestää yhtä kohdetta kustakin ryhmästä.

Julkaisemme leikkimielisen äänestyksen tuloksen Aamu-tv:ssä perjantaina 24.11., jolloin studiossa myös keskustellaan suomalaisesta elävästä kulttuuriperinnöstä.

Jos alla oleva äänestys ei näy selaimessasi, voit äänestää myös tästä linkistä löytyvän lomakkeen kautta.