Keskimääräinen eläke on noussut kohisten vuosina 2003–2017.

Vuoden 2017 lopussa eläkettä sai kaikkiaan 1 586 000 henkilöä.

Keskimääräinen kokonaiseläke on noussut yli 50 prosenttia 15 vuodessa.

Eläketurvakeskuksen mukaan eläkkeen ohessa työtä tekevien määrä on kasvanut hitaasti viime vuosina.

Vanhuuseläkkeen rinnalla tehty työ on usein epäsäännöllistä ja osa-aikaista. Kuvituskuva. MOSTPHOTOS

Keskieläke on noussut vuosien 2013 ja 2017 välillä 1072 eurosta 1 610 euroon kuukaudessa. Asia käy ilmi Eläketurvakeskuksen (ETK) tilastoista.

Vanhuuseläkkeiden summat on niin ikään nousseet. Vanhuuseläkkeellä olevien kokonaiseläke on noussut vuodesta 2003 vuoteen 2017 1 101 eurosta 1677 euroon kuukaudessa.

Vanhuuseläkkeiden summat ovat nousseet reippaasti enemmän kuin työkyvyttömyyseläkkeiden. Työkyvyttömyyseläkkeellä olevien kokonaiseläke oli vuonna 2003 970 euroa, kun taas vuonna 2017 se oli 1 107 euroa kuukaudessa.

Miespuoliset eläkeläiset saivat vuonna 2017 keskimääräistä kokonaiseläkettä 1 874 euroa kuukaudessa. Naiset saivat keskimääräistä kokonaiseläkettä 1 476 euroa kuukaudessa. Eroa miesten hyväksi oli yhteensä 398 euroa. Jos eläkkeensaajien joukko rajoitetaan pelkästään Suomessa asuviin omaeläkettä saaviin, keskimääräiseksi kokonaiseläkkeeksi muodostuu 1656 euroa kuukaudessa vuonna 2017.

Valtaosa sai vanhuuseläkettä

Vuoden 2017 lopussa eläkettä sai kaikkiaan 1 586 000 henkilöä. Heistä 55 prosenttia, eli 874 000 oli naisia. Kaikista eläkkeensaajista kolme viidesosaa sai pelkkää työeläkettä, kolmasosa sai työeläkkeen ohella myös Kelan eläkettä ja vain 6 prosenttia sai ainoastaan Kelan eläkettä.

Kelan eläkettä saavien osuus on yhtä suuri miehillä ja naisilla, eli 6 prosenttia. Sen sijaan miehistä yli kaksi kolmasosaa, eli 68 prosenttia sai vain työeläkettä ja neljäsosa sai sen ohella Kelan eläkettä. Naisista runsas puolet, eli 54 prosenttia sai vain työeläkettä ja kaksi viidesosaa sai samanaikaisesti myös Kelan eläkettä.

Eläkkeensaajista valtaosa sai vanhuuseläkettä. Vanhuuseläkkeensaajia oli vuoden 2017 lopussa 1 340 000. Perhe-eläkettä sai 270 000 henkilöä ja työkyvyttömyyseläkettä sai 206 000 henkilöä. Maatalouden luopumiseläkettä tai luopumistukea saavia oli 12 000 ja osa-aikaeläkkeensaajia 7 000.

Kolmasosa Ruotsiin

Suomesta maksettiin vuoden 2017 lopussa eläkettä ulkomaille 59 400 henkilölle. Tämä on noin 4 prosenttia kaikista eläkkeensaajista, joille eläkettä Suomesta maksetaan. Kaikkiaan eläkkeitä maksettiin ulkomaille 295 miljoonaa euroa vuonna 2017.

Kaksi kolmasosaa, eli 39 100 ulkomailla asuvista eläkkeensaajista asui Ruotsissa. Seuraavaksi eniten eläkkeensaajia asui Saksassa, jossa eläkkeen sai 3 300 henkilöä. Espanjaan maksettiin eläkettä 2 700 henkilölle ja Australiaan 2 000 henkilölle.

Suomesta ulkomaille maksettu keskimääräinen kokonaiseläke oli 409 euroa kuukaudessa.

Eläkeläisetkin käyvät töissä

Eläketurvakeskuksen mukaan eläkkeen ohessa työtä tekevien määrä on kasvanut hitaasti viime vuosina. Kasvu näyttäisi hieman voimistuvan, koska talouskehitys on suotuisa.

– Nyt, kun talouden pyörät pyörivät paremmin, työllisyys kohenee ja samalla iäkkäiden työntekijöiden ja myös eläkeläisten osaamiselle on enemmän kysyntää työmarkkinoilla, kertoo kehityspäällikkö Jari Kannisto Eläketurvakeskuksen tiedotteessa.

Jopa joka kymmenes 63–67-vuotias eläkeläinen käy töissä. Vuoden 2017 lopussa työtä tekeviä 63–67-vuotiaita eläkeläisiä oli lähes 40 000. Miehiä ja naisia oli yhtä paljon.

Määrä kasvoi edellisestä vuodesta parilla tuhannella henkilöllä. Kun mukaan lasketaan eläkettä lykänneet, työssä olevia 63–67-vuotiaita oli yhteensä lähes 70 000 henkilöä.

Kolmannes koko vuoden töissä

Työtä tekevät eläkeläiset saavat muita ikäisiään korkeampaa työeläkettä, keskimäärin noin 1 860 euroa kuukaudessa. Tieto perustuu vuoden 2017 tilastoihin. Muiden 63–67-vuotiaiden työeläke oli keskimäärin 1 630 euroa. Eläkeläisten keskiansio työkuukausilta oli 1 200 euroa.

Vanhuuseläkkeen rinnalla tehty työ on usein epäsäännöllistä ja osa-aikaista. Koko vuoden alle 68-vuotiaista eläkeläisistä työskenteli kolmannes.

Eläkeläismiehet työskentelevät yleisimmin kuljetustyöntekijöinä. Eläkeläisnaiset puolestaan hoivaavat, siivoavat, opettavat ja myyvät.

– Näyttääkin siltä, että Suomessa eläkeläiset eivät tee töitä ensisijaisesti pienen eläkkeen vuoksi, vaikka lisätulo elintasoa parantaakin. Valtaosaa taitavat motivoida rahaa enemmän esimerkiksi sosiaaliset verkostot ja oma kiinnostus ja halu työntekoon, Kannisto kertoo tiedotteessa.