Poliisi haluaa oikeudet signaalitiedusteluun. Poliisiylijohtaja Mikko Paateron mielestä Suomi on kyberasioissa jälkijunassa. Tällä hetkellä poliisi voi tarttua verkkorikollisuuteen vasta, kun rikoksesta on epäily ja tutkinta on käynnistetty.

- Me emme voi seurata signaaleja, jotka menevät Suomessa tai Suomen yli. Mutta muut pystyvät tekemään sitä Suomenkin puolesta. Se on minusta vähän nolokin juttu pitkällä tähtäimellä, että saatamme saada jostain muualta tiedon, mitä täällä tapahtuu, Paatero huomauttaa.

Suomen kyberstrategiasta tehdään parhaillaan toimeenpano-ohjelmaa. Utva päätti tänään, että pikaisesti käynnistetään esiselvitys lainsäädännöstä. Paateron mielestä ulkoministeriön vakoilu konkretisoi sen, että Suomen politiikka verkkouhkien torjunnassa on jälkijunassa.

Suuremmat valtuudet kuin Ruotsin urkintalaissa?

Ruotsissa armeijalla on oikeus seurata Ruotsin ja muiden maiden välistä liikennettä. Paateron mielestä Suomessa poliisin kannalta olisi keskeistä, että se saisi seurata Suomen liikennettä.

- Pitää tietää mitä Suomessa tapahtuu - ennen kaikkea sitä liikennettä. Mutta kyllä meidän intressissä on tietää myös, mitä Suomen läpi menee.

Kybermaailmassa valtioiden rajat ovat Paateron mielestä keinotekoisia. Siksi maan sisäisenkin liikenteen seuranta olisi Paateron mielestä perusteltua:

- Nimenomaan seurattaisiin liikennettä - signaaleja, joita tuolla liikkuu. Ja sieltä sitten bongattaisiin ulos tällainen vaarallinen liikenne, johon voitaisiin puuttua etukäteen. Voisimme saada kiinni hyökkäyksistä ja niiden kohteista aiemmin.

Keskeistä lakien laatimisessa on Paateron mielestä, miten turvallisuuden ja yksityisyyden suojan suhde ratkaistaan. Siksi tietosuojavaltuutettu tarvitaan mukaan työhön.