Puolitoista vuotta Suomessa asunut tyttö viettää paljon aikaa pikkusiskonsa kanssa.

Puolitoista vuotta Suomessa asunut tyttö viettää paljon aikaa pikkusiskonsa kanssa. Harri Aaltonen

Posti toi Aaltosen perheelle kirjeen Hämeenlinnan hallinto-oikeudesta. Hallinto-oikeus ei muuta Maahanmuuttoviraston päätöstä, jolla evättiin perheen 14-vuotiaalta thaimaalaistytöltä oleskelulupa ja päätettiin käännyttää hänet Thaimaahan.

Kukaan ei tiedä, saako 14-vuotias tyttö viettää joulun Suomessa, vai hakeeko poliisi hänet ja palauttaa Thaimaahaan.

Tieto hallinto-oikeuden päätöksestä on mennyt myös poliisille. Perheen olisi pitänyt viedä tyttö vapaaehtoisesti pois Suomesta jo lokakuun alkuun mennessä.

– Ei ole joulu mielessä. Emme ole puhuneet lapsille mitään, he eivät tiedä tästä. Tyttö luottaa meihin, että saamme asiat järjestymään, kertoo tytön isäpuoli Harri Aaltonen.

Emme ole puhuneet lapsille mitään, he eivät tiedä tästä. Harri Aaltonen

Perhe hakee valituslupaa päätökseen korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Hakemuksen on oltava perillä joulun jälkeen.

– Emme aio antaa periksi. Teemme kaikkemme, että tyttö saisi jäädä Suomeen. Hänen kotinsa on täällä, hänellä ei ole Thaimaassa enää mitään.

Yle on kertonut tytön tilanteesta ja Maahanmuuttoviraston näkemyksistä aiemmassa jutussa. Tytön Thaimaassa asuva isä on kertonut Ylelle, että haluaa tytön jäävän Suomeen äitinsä luo, koska ei itse pysty elättämään tyttöä eikä Thaimaassa ole ketään, joka huolehtisi lapsesta.

Teemme kaikkemme, että tyttö saisi jäädä Suomeen. Harri Aaltonen

Tytön äiti muutti Suomeen kymmenen vuotta sitten avioiduttuaan Harri Aaltosen kanssa. Aaltosen mukaan tyttö on haluttu tuoda Suomeen koko ajan, mutta tytön isä ei ole siihen aiemmin suostunut. Äiti haki tyttärensä Thaimaasta puolitoista vuotta sitten ja tyttö haluaa jäädä hänen luokseeen.

Maahanmuuttovirasto ja nyt myös hallinto-oikeus katsovat, että vaikka äiti on virallisesti tytön yksinhuoltaja eikä isyyttä ole ole vahvistettu, tyttö on palautettava Thaimaahan, koska äidin ja tyttären perheside on katkennut ja tosiasiallinen huoltaja on isä.

Harri Aaltonen

Lait suojaavat suomalaisia perheitä

Helsingin yliopiston siviilioikeuden professori Urpo Kangas on pöyristynyt tapauksesta. Kangas on perheoikeuden johtavia asiantuntijoita Suomessa.

Kankaan mielestä kyse on siitä, että Suomen lait suojaavat suomalaisia perheitä, mutta maahanmuuttajaperheitä ja heidän perheenjäseniään kohdellaan kuin he olisivat toisen tai jopa kolmannen luokan kansalaisia.

Heitä ei kohdella kansalaisina. Se mahdollistaa tylyt palautukset ja oikeuksien sivuuttamiseen. Urpo Kangas

– Tai heitä ei kohdella kansalaisina ollenkaan. Se mahdollistaa hyvinkin tylyt palautukset ja oikeuksien sivuuttamiseen.

Kankaan mielestä Suomen olisi tunnustettava Thaimaassa lapsen huollosta tehty ratkaisu, jonka mukaan tytön äiti on yksinhuoltaja. Viranomaiset eivät ottaisi lasta pois suomalaiselta äidiltä ja lähettäisi isälle, jonka isyyttä ei ole vahvistettu. Tässä tapauksessa tytön äiti on naimisissa suomalaisen kanssa.

– Täysin päätön ratkaisu. Mihin tilanteisiin perheenyhdistämistä koskevat säädökset soveltuvat, elleivät tällaiseen, kysyy Kangas.

Virallisella huoltajuudella vahva suoja

Urpo Kangas sanoo, että tosiasiallista huoltajuutta, johon päätöksissä vedotaan, ei Suomen lakien mukaan ole olemassa.

Tähän törmätään esimerkiksi silloin, kun uusperhe hajoaa. Vaikka lapsen virallisen huoltajan kumppani olisi huolehtinut lapsesta vuosia kuin omastaan, hänellä ei eron jälkeen ole mitään oikeuksia lapseen.

Isovanhemmilla ei liioin ole minkäänlaista laillista asemaa. Lapsenhuoltolain uudistamisen yhteydessä pohditaan isovanhempien oikeutta tavata lapsenlapsiaan. Aiheesta on kirjoittanut muun muassa Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun).

Täysin päätön ratkaisu. Mihin tilanteisiin perheenyhdistämistä koskevat säädökset soveltuvat, elleivät tällaiseen. Urpo Kangas

Juridinen huoltaja puolestaan ei voi omalla päätöksellään lakata olemasta huoltaja, ja huoltajuus voidaan ottaa häneltä pois vain oikeuden päätöksellä.

Kankaan mielestä kyse onkin vallankäytöstä, jota yritetään pukea oikeudellisiin perusteisiin.

– On harjoitettu vääryyttä oikeuden valekaavussa. Näin rakennetaan oikeudellinen naamio asialle, jossa tavoite on selvä. Eli ei haluta edistää tämän tyyppistä maahanmuuttoa.

Rakennetaan oikeudellinen naamio asialle, jossa tavoite on selvä. Ei haluta edistää tämän tyyppistä maahanmuuttoa. Urpo Kangas

Kankaan mielestä on valitettavaa, että tällaiselle "bluffaamiselle" ja "kvasijuridiikalle" on laaja tuki. Hän ei kuitenkaan usko, että hallinto-oikeudet olisivat Migrin kumileimasimia.

– Mutta nämä ihmiset ovat kuin Migrin häkissä olevia vankeja, kunnes heille on myönnetty oleskelulupa. He ovat jollakin tavalla oikeudettomia, kunnes he ovat päässeet väestötietojärjestelmään ja saaneet henkilötunnuksen.

– Juristin sydän - ainakin jos se on tehnyt liiton oikeudenmukaisuuden jumalattaren kanssa - itkee verta, kun katselee tätä puolta asiasta.

Isäpuoli: Isä ei enää pidä yhteyttä tyttöön

Tytön äiti ja isäpuoli Harri Aaltonen ovat sydänjuuriaan myöten pettyneet päätökseen ja sen perusteluihin.

– Kun päätöstä lukee, tulee sellainen olo, että olemme huonoja ihmisiä. Päätös syyllistää meidät, olemme tehneet kaiken väärin.

Hallinto-oikeus ja Maahanmuuttovirasto eivät ole selvittäneet, kuka tytöstä Thaimaassa huolehtii.

Hänen kotinsa on täällä, hänellä ole Thaimaassa enää mitään. Harri Aaltonen

Hallinto-oikeus kuitenkin katsoo, että "väite siitä, etteivät hakijan kanssa yhteisessä taloudessa asuneet ja pitkäkestoisesti hänestä huolehtineet isä ja isoäiti enää ottaisi hakijaa vastaan, on ilmeisen epäuskottava".

Harri Aaltosen mukaan tytön isä ei ole enää pitänyt yhteyttä tyttöön eivätkä he tiedä, missä isä on. Tytön isoäidin nykyisestä olinpaikasta perheellä ei liioin ole tietoa. Isoäiti ei perheen saamien tietojen mukaan asu poikansa kanssa.

Harri Aaltonen

– Thaimaassa kenelläkään ei ole oikeutta edustaa tyttöä tai tehdä häntä koskevia päätöksiä. Vain äiti voi sen tehdä, sanoo Aaltonen.

Hän kertoo, että tyttö on käynyt koko Suomessa olonsa ajan koulua, oppinut suomen kieltä ja saanut paljon ystäviä.

Aaltonen aikoo vielä selvittää, olisiko hänen mahdollista adoptoida tyttö, ja kuinka kauan prosessi kestäisi. Toisaalta tyttö on jo ainoan virallisen huoltajansa luona, eikä tällä ole ollut päätöksenteossa merkitystä.

Hallinto-oikeus: Tytöllä vahvat siteet Thaimaahan

Hallinto-oikeus ei näe syytä puuttua tytön kohteluun vaikka tytön äiti, isäpuoli ja asianajaja ovat tehneet kaikkensa vääränä pitämänsä päätöksen oikaisemiseksi.

Hallinto-oikeuden mielestä käännyttämiselle on olemassa ulkomaalaislain mukainen peruste: se, että tytölle ei ole myönnetty oleskelulupaa. Oikeuden mukaan se on painavampi peruste kuin käännyttämistä vastaan puhuvat seikat.

Hallinto-oikeus katsoo, että vaikka tytön yhteys Suomeen muuttaneeseen äitiin ei ole missään vaiheessa katkennut, tytön ja hänen äitinsä välillä ei ole perhesuhdetta.

Juristin sydän itkee verta, kun katselee tätä puolta asiasta. Urpo Kangas

Hallinto-oikeus toteaa, että perhesiteen katsotaan hallinto- ja oikeuskäytännössä katkenneen, mikäli lapsen tosiasiallinen huoltajuus on uskottu tai muuten siirtynyt toiselle henkilölle, kun vanhempi tai vanhemmat ovat muuttaneet ulkomaille, eivätkä enää asu yhdessä lapsen kanssa.

Se, että isä olisi estänyt tytön matkustamisen Suomeen, ei ole oikeuden mielestä pakottava syy sille, että oleskelulupaa ei ole haettu aiemmin.

Hallinto-oikeuden mukaan tytön käännyttäminen ei ole hänen etujensa vastaista, koska hänellä on vahvat siteet Thaimaahan.