AL-HOL, SYYRIA Sumeya haluaa selvästi kertoa minulle tarinansa. Sumeyan mukaan julkisuudessa on ollut vääränlaista tietoa hänestä.

Istumme kurdisotilaiden työmaakopissa al-Holin leirin ulkopuolella Syyriassa.

Suomalainen Sumeya on elänyt yli viisi vuotta Isisin terrorijärjestön alueella.

Edelliset puoli vuotta hän on viettänyt al-Holin leirin tiukasti vartioidussa osassa. Sinne on koottu 20 000 Isisissä elänyttä naista ja lasta, jotka ovat kotoisin eri puolilta maailmaa.

Leiriin on muodostunut joukkioita, jotka pitävät yllä tiukkaa kuria. Ryhmät ovat pahoinpidelleet ja jopa surmanneet leirin ulkopuolisten kanssa tekemisissä olleita naisia.

Siksi jututan Sumeyaa aitojen ulkopuolella.

Al-Holin leirissä on elokuussa äärimmäisen kuumaa. Antti Kuronen / Yle

Sumeya ja hänen äitinsä Sanna (siirryt toiseen palveluun) tulivat tunnetuiksi Suomessa maaliskuun alussa, kun uutiskanava CNN haastatteli heitä lyhyesti Syyriassa. Käytämme tässä jutussa heistä nimiä Sanna ja Sumeya, koska he ovat itse tulleet julkisuuteen näillä nimillä.

Sanna oli lapsineen juuri tullut Baghouzin pikkukaupungista, terrorijärjestö Isisin viimeisestä linnakkeesta. He olivat selvinneet hengissä kuukausien kovista taisteluista.

Paikallinen kurdi- ja arabiarmeija oli länsiliittouman tuella kukistanut Isis-terroristit.

Tapasin Sumeyan äidin Sannan ensimmäisellä matkallani al-Holin leiriin toukokuun lopussa. Sanna toivoi silloin voivansa palata Suomeen lastensa kanssa.

Tein toisen matkan al-Holiin elokuun lopussa. Silloin en saanut yhteyttä Sannaan, mutta tapasin hänen tyttärensä Sumeyan.

Koulunkäynti jäänyt vähiin

Sumeyan omat muistot Suomesta ovat viiden Syyriassa vietetyn vuoden aikana haalistuneet.

“Mä olin kahdeksan, kun me lähdimme Suomesta. Muistan sieltä vain vähäsen. Mä tykkäsin enemmän olla mun perheen kaa sharia-lain alla (nk. islamilaisessa valtiossa) kuin Suomessa. Koska Suomessa aina joku sylkäs mun päälle koulussa tai jotain tällasta, vaikka mulla oli vain tavallinen huivi, ei peittävää niqabia.”

“Mulla oli t-paita, hame ja huivi ja silti ihmiset sylkivät päälleni. Miksi mä haluan mennä johonkin, jossa ihmiset sylkevät mun päälle? Pyh. Mieluummin menen jonnekin, missä ihmiset antavat mulle respect (kunnioitusta), ei sellaseen paikkaan, missä syljetään päälle.”

“Suomessa mä kävin ekan luokan. Mä aloitin tokan luokan, mutta sitten me lähdettiin. Täällä leirillä mä opiskelen itse, mä kertailen ja kavereiden kanssa opiskelen, mitä mä en tiedä vielä.”

Osaatko sinä lukea ja kirjoittaa ja laskea?

“Joo.”

Mutta teillä ei ole mahdollisuutta käydä koulua täällä?

“Ei, ei.”

Syyrian Al-Holin leirille on eristetty noin 11 000 ulkomaalaista, jotka on tuotu Isisin hallitsemilta alueilta. Yle ei ole haastatellut kuvan henkilöitä. Antti Kuronen / Yle

“Kun äiti kertoi, että menemme Syyriaan, mä sanoin että okei. Meillä oli ok. Siellä oli Adi, mun isä… ja niin… mun isä… kurdit tappoi sen Faroukissa.”

Kun Isisin vastainen sota alkoi vuonna 2015, niin kutsutussa islamilaisessa valtiossa eläneet joutuivat pakenemaan paikoista, jotka Isis menetti kansainväliselle liittoumalle.

Isisissä olleet suomalaiset asuivat monissa paikoissa ennen kuin päätyivät Baghouziin lähelle Irakin rajaa.

“Muutimme paikasta paikkaan, kunnes päädyimme Baghouziin. Siellä taas sniperit (tarkka-ampujat) ampui. Kerran mä lähdin teltasta joidenkin ihmisten kanssa hakemaan ruokaa. Me ei pystytty palaamaan, koska kanaasit, sniperit, ampuivat tosi paljon. Meidän teltta paloi silloin. Kaikki ihmiset oli loukkaantunut vieressä. Pommitettiin joka päivä. Ja sä vaan istut ja mietit osuuko se suhun vai ei osu. Sen jälkeen lähdettiin Baghouzista al-Holiin."

Sumeya: "Mä päätin itse mennä naimisiin"

Sumeyan äiti Sanna kertoi toukokuussa, että hänen aviomiehensä puhui hänet ympäri puhelimessa viisi vuotta sitten. Hänkin päätti lähteä Syyriaan.

– Aviomieheni lähdettyä meni noin vuosi, että mä en halunnut lähteä. Mutta sitten ajattelin, että kai mä tuon lapset isänsä luo, Sanna kertoi toukokuussa al-Holissa.

CNN:n haastattelussa maaliskuun alussa Sumeya sanoi olevansa naimisissa. Sanna väitti minulle toukokuussa, että oli tapahtunut väärinkäsitys – Sumeya ei ikinä ollut naimisissa.

Sumeya pitää kiinni tarinastaan.

“Mun äiti sanoi sinulle, ettei se (avioliitto) ole totta. Mun äiti pelkää, että te syytätte häntä, mutta mun äiti ei liity tähän ollenkaan. Mä päätin mennä naimisiin, eikä se ole mitenkään mun äidin päätös.”

“Mä olin kolmetoista kun mä menin naimisiin ja mä olen vieläkin kolmetoista.”

Eli sä olet ihan vastikään mennyt naimisiin?

“Menin naimisiin Baghouzissa. Olin kaksi kuukautta naimisissa, sen jälkeen mun mies ammuttiin. Se oli siinä."

Sä ehdit olla kaksi kuukautta naimisissa ennen kun hän kuoli, ja nyt hän on kuollut?

“Joo.”

Sumeya halusi aiemmin Suomeen, nyt ei ole varma

Sumeya saapui haastatteluun naisen kanssa, jota kutsun Minnaksi.

Al-Holissa olen tavannut kuusi Isisissä ollutta suomalaisnaista. Minna poikkeaa muista. Hän on ainoa, joka jatkuvasti viittaa Koraaniin ja sharia-lakiin.

Minna on ainoa tapaamistani naisista, joka ei välttämättä halua palata Suomeen. Minna sanoo sopeutuvansa Suomeen, jos päätyy sinne, mutta menisi mieluummin johonkin islamilaista sharia-lakia noudattavaan valtioon. Maaliskuussa Sumeya sanoi CNN:n haastattelussa, että hän haluaa palata Suomeen.

Sumeya ja Minna saapuivat yhdessä haastatteluun al-Holin leirillä. Antti Kuronen / Yle

Nyt Sumeya myötäilee Minnaa ja toivoo pääseväänsä jonnekin muualle.

Jos te ette halua palata Suomeen, niin mitä toivotte, että tapahtuisi?

“Well, toivomme, että Allah auttaa meidät täältä jotenkin ulos, inshallah. Koraanissa lukee, että se joka pelkää Allahia, Allah päästää sille tien ulos. Joten meidän on vain pelättävä, ja uskottava siihen, että se tulee, päästää meidät ulos… Ei ole mitään muuta.”

Sumeyaa haastatellessa käy selvästi ilmi, että hänen muistikuvansa Suomesta ovat hajanaisia. Traumaattisten kokemusten keskellä lapsen on vaikea arvioida, mitä paluu Suomeen tarkoittaisi. Vielä keväällä Sumeya sanoi haluavansa palata Suomeen.

Sumeyan äiti, Sanna, sen sijaan haluaa palata takaisin Suomeen. Toukokuussa hän sanoi katuvansa islamilaiseen valtioon tuloa lasten kannalta.

“Joo, todella haluan palata. Toivon, että me päästään takaisin normielämään: koulut, työt ja normaali arjen pyöritys Suomessa.”

Suomella hyvät valmiudet traumojen käsittelyyn

Jos Sumeya palaisi jonain päivänä Suomeen, hän tarvitsisi sopeutuakseen uudenlaisia kokemuksia syrjivän sylkemiskokemuksen tilalle, sanoo THL:n psykologi Ferdinand Garoff. Hän on työskennellyt traumatisoituneiden pakolaisten kanssa, myös leireillä.

Garoff kommentoi yleisellä tasolla, koska hänellä on liian vähän taustatietoja Sumeyan tilanteesta.

– Identiteetti on tärkeä asia teini-ikäisille. Olisi tärkeää löytää Suomesta riittävän luotettavia ihmisiä, joiden kanssa hän voi muovata identiteettiään ja kehittyä, Garoff sanoo.

Hän tarkoittaa esimerkiksi opettajia, sosiaalityöntekijöitä ja sukulaisia.

– Muuten vaarana on syrjäytyminen.

Ferdinand Garoff Julia Holmvik / Yle

Garoffin mukaan Suomessa on hyvät valmiudet tukea ihmisiä, jotka ovat läpikäyneet vaikeita traumoja tai jotka ovat radikalisoituneet.

13-vuotiaalle koulu on Garoffin mukaan tärkeä myös sosiaalisen kasvun kannalta. Ilman sitä sosiaaliset taidot voivat jäädä puutteellisiksi.

Sopeutumista kouluun voi vaikeuttaa aluksi sekin, ettei Sumeya ole käynyt pitkään aikaan koulua. Taidot eivät siksi ehkä ole samalla tasolla kuin ikätovereilla.

– Se ei ole ratkaisevan vaikea asia, mutta voi olla vaikeaa integroitua tavalliseen kouluun.

Garoffin mukaan traumaattisessa tilanteessa asuva lapsi ei ole kykenevä päättämään paluustaan.

– 13-vuotiaalla voi olla vähän enemmän sanomista asioistaan. Toisaalta konteksti jossa hän on, voi olla sellainen, että hänellä ei ole valinnanvaraa siitä, mitä hän sanoo. Hänen mielikuvansa Suomesta voivat myös olla hyvin vääristyneet, koska hänet vietiin täältä niin pienenä, Garoff pohtii.

Lue lisää:

Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan

Ilta-Sanomat: Sanna eli tavallista elämää, kunnes perheeseen tuli mustaan kaapuun pukeutunut toinen vaimo – IS paljastaa kanta­suomalaisten naisten avainroolin radikaalissa muslimi­verkostossa (siirryt toiseen palveluun)

Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen

Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"

Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"

"Sanna" ja hänen naitettu 13-vuotias tyttärensä haluavat Syyriasta Suomeen – "Nyt kaikki on kauheaa", nuori tyttö sanoo

Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"

Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä

Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin

Saavatko al-Holin leirin suomalaisorvot apua? Mikä jarruttaa toimia? Ylen toimittaja, tutkija ja Pelastakaa Lapset -järjestön edustaja vastasivat yleisön kysymyksiin