Uutisanalyysi: Greenpeacen paljastus vaikuttaa kuluttajiin. Ilman luottamusta ei synny bisnestä.

Vientitullien hintoja lasketaan ja kaupan esteitä puretaan. Tästä seuraa satojen miljardien hyödyt Euroopan unionin jäsenvaltioille ja Yhdysvalloille.

Eikös kuulostakin hyvältä sopimukselta tämä TTIP-sopimus (Transatlantic Trade and Investment Partnership), josta USA ja EU ovat neuvotelleet vuodesta 2013 lähtien.

Toteutuessaan sopimus kattaisi yli puolet maailman bruttokansantuotteesta. Kyse on siis valtavasta läntisen maailman kauppasopimuksesta, joka koskettaa myös Suomea.

Juha Sipilän (kesk) hallitus on suhtautunut erittäin myönteisesti TTIP-sopimukseen, sillä sen uskotaan helpottavan pienten ja keskisuurten suomalaisyritysten kasvua ja markkinoille pääsyä. Kasvu ja työllisyys ovat nimenomaan näissä pk-yrityksissä, tämä on kuultu useaan otteeseen Sipilän hallituksen suusta.

Vapaan kaupan puolestapuhujat, lobbarit, ovat hehkuttaneet sopimuksen hyötyjä Suomessa, EU:ssa ja Yhdysvalloissa jo vuosia, ja suuri osa poliitikoista on yhtynyt hehkutukseen.

Finanssisektorin, lääketeollisuuden ja perusteollisuuden lobbarit ovat istuneet ahkerasti TTIP-papereiden äärellä ja poliitikkoja on grillattu ”taustatilaisuuksissa”.

Eniten lobbausta on harjoitettu kuitenkin maataloudessa ja ruokateollisuudessa.

Lobbauksen ymmärtää, kun katsoo lukuja. Vuonna 2012 USA:n ja EU:n välinen maatalouden kauppa oli 15 miljardia euroa ja 20 vuodessa se on yli kolminkertaistunut. TTIP-sopimuksen myötä maatalousala voisi kasvaa merkittävästi. Nyt se on kokonaiskaupasta noin viisi prosenttia.

EU:n ja Yhdysvaltojen poliitikot ovat vakuuttaneet, että kuluttajat, ympäristö ja ruokaturvallisuus otetaan huomioon, eikä ihmisten oikeuksia poljeta. Pelot geenimuunnelluista elintarvikkeista ja hormonilihoista ovat TTIP-sopimuksen puoltajien mielestä höpö höpöä. Yhdysvallat on painostanut EU:ta koko neuvottelujen ajan antamaan periksi geeni- ja hormoniruuille.

EU:n maataloustuottajat ovatkin suhtautuneet varauksella sopimukseen, sillä Yhdysvaltojen maatalous on tehokkaampaa ja sitä sitovat erilaiset käytännöt. Siellä geenimuunneltu ruoka ja hormonien käyttö lihassa on yleistä, kun taas Euroopassa hormoneja ei saa käyttää ja vain yksi maissilaji on geenimuunneltua.

Esimerkiksi Suomen ruokaviranomainen Evira toteaa, että muuntogeenisiä organismeja tai elintarvikkeita ei saa tuoda Suomen markkinoille, ellei niille ole myönnetty lupaa EU:ssa. Hyväksytyt muuntogeeniset ainekset eivät kuitenkaan vaikuta Eviran mukaan haitallisesti ihmisen, eläimen tai ympäristön terveyteen.

Suomessa käytetään jo nyt jonkin verran geenimuunneltua rehua.

Ruoka, ympäristö ja kuluttajasuoja -näkökulma tulivat jälleen voimakkaasti esille, kun kansainvälinen ympäristöjärjestö Greenpeace julkaisi vapaakauppaneuvotteluista asiakirjoja, joiden mukaan ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa ollaan heikentämässä.

Greenpeacen mukaan heikennykset ovat merkittäviä. EU-komissaari ja Yhdysvaltojen neuvottelijat puolestaan sanoivat, että Greenpeace ylitulkitsee vuodettuja neuvottelupapereita ja tekee jopa virheellisiä päätelmiä.

No, mitäpä muutakaan poliitikot voivat sanoa? Toisaalta ei ole kovin yllättävää, että kansainvälinen ympäristöjärjestö julkaisee tiedotteen, jossa se kertoo epäilyttävistä neuvotteluista ja sopimuksesta, joka uhkaa ympäristöä ja kuluttajia.

TTIP-sopimuksen hyötyjen hehkuttaminen voi kuitenkin kääntyä jo sitä itseään vastaan. Mikään sopimus ei voi hyödyttää kaikkia: palkintoja on aina vähemmän kuin palkinnon havittelijoita.

Esimerkiksi EU-komission teettämän CERP-tutkimuslaitoksen arvion mukaan TTIP-sopimus kasvattaisi EU:n taloutta vain 0,48 prosenttia vuoteen 2027 mennessä. Yhdysvalloissa vaikutukset olisivat vielä pienemmät.

Ehkä poliitikot, teollisuuden ja vapaakaupan kannattajat ymmärtävät sen, että kuluttajalle ympäristöarvot ovat yhä tärkeämpiä ja ilman kuluttajan luottamusta bisneskin kärsii. Silloin kyse ei enää ole pienestä ininästä.

Greenpeacen julkaisemat dokumentit on julkaistu järjestön sivulla, ja niihin voi tutustua tästä linkistä.