Määräykset muuttuivat viime syksynä ja nyt sirkkafarmeja on jo parikymmentä.

Hyönteisten kasvatus elintarvikekäyttööön yleistyy Suomessa hurjaa vauhtia. Uuden asetustulkinnan myötä esteet poistuivat viime syksynä ja nyt sirkkafarmeja on jo parikymmentä.

– Hyönteiskasvattamoiden perustamisesta ollaan kovasti kiinnostuneita. Ensimmäiset kasvattamot perustettiin tosi nopeasti ja niitä on tullut tasaisella vauhdilla lisää ympäri Suomea sekä maaseudulle että kaupunkeihin, sanoo ylitarkastaja Riina Keski-Saari Elintarviketurvallisuusvirasto Evirasta.

Alan yrittäjä arvioi maahan nousevan niin jättikasvattamoita kuin pienempiä perhetilojakin. Esimerkiksi Loviisaan on rakentumassa iso hyönteiskasvattamo kuluvan kevään aikana. Samalla tuotantomäärät kasvavat maassa hurjaa vauhtia.

– Tämän hetkisten tuotantomäärien mukaanarvioituna koko maan vuosituotanto on noin 10 000 kiloa. Vuoden päästä se on vähintään 100 000 kiloa, ehkä jopa 200 000 kiloa, sanoo toimitusjohtaja Sami Vekkeli Pohjolan Hyönteistaloudesta.

Kotisirkat kasvavat syöntikokoiseksi viidessä viikossa. Osa sirkoista elää pari kuukautta. Toni Määttä / Yle

Sikalasta sirkkala

Tammelalainen Siikosten perhe muutti vanhan sikatilansa sirkkakasvattamoksi viime joulukuussa. Sikalanpidon jatkaminen olisi edellyttänyt investointeja ja kalliita remontteja.

– Totesimme, että emme pysty remontteja ikinä maksamaan sikataloudella. Laitoimme siat pois ja hiukan myöhemmin meille jalostui ajatus sirkkatilasta paikallislehden uutisen kautta, kertoo maanviljelijä Jouko Siikonen Tammelasta.

Päätöstä helpotti sekin, ettei aloittaminen edellyttänyt isoa rahasäkkiä.

– Sirkkakasvatuksessa on se hyvä puoli, että sen voi aloittaa pienemmällä volyymilla. Esimerkiksi sikataloutta ei voi aloittaa pienellä, pitää olla heti iso, Siikonen kertoo.

Jouko ja Kirsi Siikosen sirkkatilalla elelee pari miljoonaa kotisirkkaa läpinäkyvissä muovilaatikoissa. Toni Määttä / Yle

Ensimmäiset kotisirkat saapuivat Siikosten uuteen kasvattamoon joulukuussa ja nyt niitä on lähtenyt pakasteeena jo myyntiin saakka.

– Pääsääntöisesti kaikki on mennyt yllättävänkin hyvin. Saimme tuotannon käyntiin paljon suunniteltua nopeammin. Se mikä on yllättänyt on käsityön määrä. Siihen emme olleet valmistautuneet, Jouko Siikonen kertoo.

Kauppoihin ja ravintoloihin

Määräysten löysäämisen jälkeen hyönteistuotteet ovat nopeasti löytäneet tiensä kaupan hyllyille ja myös ravintoloiden ruokalistoille.

– Se yllätti, kuinka nopeasti erilaisia hyönteistuotteita on tullut markkinoille. Aika iso valikoima on kaupoissa jo myynnissä, Eviran Keski-Saari sanoo.

Hyönteistuottajille ruokateollisuuden aktiivisuus on tietysti ilouutinen. Siikostenkin tuotanto on myyty vuodeksi eteenpäin. Sirkkatuotannon kannattavuudesta ei muutaman kuukauden kokemuksella ole vielä varmaa näkemystä.

Kotisirkkaa saa jo ravintola-annoksinakin. Nämä purtavat ovat espoolaisen Fat Lizard- ravintolan ruokalistalta. Pekka Pantsu / Yle

– Vielä ei ole faktaa tiskissä, mutta odotukset kannattavuudesta ovat paljon suuremmat ja positiivisemmat kuin sikataloudessa, sanoo maatalousyrittäjä Kirsi Siikonen.

– Tällä hetkellä ajatus on se, että meidän päätuotantosuunta on edelleen viljanviljely. Tää on hyvänä apuna meidän taloudessa. Tulevaisuudessa tästä tulee mahdollisesti isokin juttu ja voi olla, että tästä tehdään ihan oma yritys, Jouko Siikonen sanoo.

Maailmalla hyönteisiä on jalostettu ja popsittu elintarvikkeena jo pitkään.

– EU:n alueella hyönteisiä saa Suomen lisäksi myydä elintarvikkeena ainakin Belgiassa, Hollannissa, Itävallassa, Tanskassa ja Iso-Britanniassa. EU:n ulkopuolella hyönteisiä myydään elintarvikkeena ainakin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja useissa Aasian maissa, Keski-Saari listaa.