Siemenet ja pienet kasvien jäänteet saattavat kertoa, mitä Lahdessa viljeltiin ennen Lahden kylän paloa vuonna 1877. Nykyisen torin paikalta löytyneessä kasvimaassa saatettiin kasvattaa tuon aikaista uutuutta, perunaa.

Kasvimaa paljastui Lahden toriparkin rakennustyömaan yhteydessä suoritetuissa arkeologisissa kaivauksissa. Jo aikaisemmissa tutkimuksissa on selvinnyt, että torin paikalla sijainneessa Lahden kylässä käytettiin paljon erilaisia ravintokasveja. 1800-luvun loppupuolella perunanviljely yleistyi Suomessa voimakkaasti. Esimerkiksi eräästä Lahden kylän palaneesta uunista on löytynyt jäänteitä uuniperunoista.

Tutkijat ottavat eri puolilta kasvimaata näytteitä, joiden toivotaan paljastavan, mitä kasvimaalla viljeltiin. Pienet kasvin osat voivat säilyä maassa satoja vuosia, kertoo näytteitä ottava kasvijäännetutkija Mia Lempiäinen-Avci Turun yliopiston Kasvimuseosta.

- Yleisimminen säilyvät kasvin siemen, viljoista jyvät ja akanat. Esimerkiksi lehtiä, lehtiruoteja, varren kappaleita, hedelmiä ja pähkinöitä saattaa löytyä.

Ainakaan ensimmäisissä kaivuissa ei näkynyt jäänteitä perunoista, eikä muitakaan paljain silmin erottuvia siemeniä. Kasvijäänteiden erottaminen noin kahden litran kokoisista mineraalimaanäytteistä tapahtuu mikroskoopin alla pinseteillä nyppimällä.

- Sieltä poimitaan pois kaikki kasviaines ja se määritellään ihan kasvilajilleen. Se on hyvin semmoista pientä pipertämistä ja aikaa vievää, mutta todella mielenkiintoista. Sitä ei koskaan tiedä, mitä mikroskoopin alta tulee esiin, kuvailee Mia Lempiäinen-Avci työtään.