Tutkimus osoittaa, että negatiivisten tunteiden käsittely surullisen tai aggressiivisen musiikin kuuntelulla lisää ahdistuneisuutta ja neuroottisuutta. Ilmiö on vahvempi miehillä kuin naisilla.

Jyväskylän ja Helsingin yliopistojen sekä Aalto Yliopiston tutkijat ovat selvittäneet, että aggressiivinen musiikki lisää erityisesti miesten ahdistuneisuutta ja neuroottisuutta.

Musiikkiterapiassa musiikkia käytetään tunteiden säätelyyn, ja monet käyttävät musiikkia näin myös itsenäisesti. Tällaisesti musiikinkuuntelusta ei kuitenkaan juuri ole tutkmustietoa.

– Jotkin negatiivisten tunteiden käsittelytavat, esimerkiksi ruminaatio eli jatkuva omien ajatusten ja tunteiden läpikäynti, ovat yhteydessä heikkoon mielenterveyteen. Halusimme selvittää, voisiko musiikin kuuntelutottumuksilla olla samanlaisia negatiivisia vaikutuksia, tutkimuksen pääkirjoittaja, musiikkiterapeutti Emily Carlson Jyväskylän yliopiston musiikin laitokselta kertoo.

Tuntuu tunteiden ilmaisulta, mutta ei ole sitä

Testihenkilöitä arvioitiin esimerkiksi masennuksen, ahdistuneisuuden ja neuroottisuuden suhteen. Tämän lisäksi he raportoivat tavoista, joilla useimmiten kuuntelivat musiikkia säädelläkseen tunteitaan.

Analyysi osoitti, että ahdistuneisuutta ja neuroottisuutta esiintyi muita enemmän niillä koehenkilöillä – erityisesti miehillä – jotka käsittelivät negatiivisia tunteitaan kuuntelemalla surullista tai aggressiivista musiikkia.

– Tällainen musiikin kuuntelu saa aikaan tunteen negatiivisten tunteiden ilmaisusta, mutta ei välttämättä kohenna negatiivista mielialaa, selittää tutkimuksen kirjoittamiseen osallistunut tohtori Suvi Saarikallio Jyväskylän yliopiston musiikin laitokselta.

Musiikki voi muuttaa aivoja

Aivojen tiedostamattomia tunteiden säätelyprosesseja tutkittiin kuvantamalla aivotoimintaa, kun koehenkilöt kuuntelivat näytteitä iloisesta, surullisesta ja pelottavan kuuloisesta musiikista. Tutkimuksessa hyödynnettiin toiminnallista magneettikuvausta ja Aalto-yliopiston AMI-keskusta.

Analyysi osoitti, että negatiivisia tunteita musiikin avulla käsittelevillä miehillä oli vähemmän aktiivisuutta aivojen mediaalisessa etuotsalohkossa. Naisilla kyseisen alueen aktiivisuus puolestaan lisääntyi.

– Tulokset paljastavat yhteyden musiikin kuuntelutapojen ja mediaalisen etuotsalohkon aktivoitumisen välillä. Tämä voi tarkoittaa, että tietyillä kuuntelutottumuksilla on pitkäkestoisia vaikutuksia aivoihin, sanoo Elvira Brattico Helsingin yliopistosta.

– Toivomme, että tutkimus kannustaa ihmisiä pohtimaan, miten he voivat voi edistää tai haitata hyvinvointiaan musiikin kuuntelun avulla, hän jatkaa.

Tutkimus on saanut tukea Suomen Akatemialta sekä Signe ja Ane Gyllenbergin Säätiöltä.