Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk) esitteli ehdotuksensa valtion ensi vuoden budjetiksi tiedotustilaisuudessa.

Valtiovarainministeri Mika Lintilä esitteli tänään ehdotuksensa valtion ensi vuoden budjetiksi. Fanni Parma

Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk) kertoi keskiviikon tiedotustilaisuudessa valtiovarainministeriön ehdotuksesta valtion ensi vuoden talousarvioksi eli budjetiksi. Ehdotus julkaistaan kokonaisuudessaan perjantaina.

Hallitusohjelmaan on kirjattu noin 700 miljoonan euron veronkorotukset, jotka kohdistuvat lähinnä polttoaineisiin, tupakkaan ja alkoholiin. Veronkorotusten toteutus alkaa ensi vuonna.

Liikennepolttoaineiden verotusta korotetaan ensi vuonna 250 miljoonalla eurolla. Korotus astuu voimaan 1. elokuuta 2020.

Hallitus aikoo jatkaa tupakkaveron korotuksia asteittain hallituskauden aikana. Ensi vuodelle korotus on 50 miljoonaa euroa. Virvoitusjuomaveroa korotetaan ensi vuonna 25 miljoonalla eurolla siten, että korotukset painottuvat sokerillisiin juomiin.

Alkoholiveron korotukset auki

Pieni- ja keskituloisten ansiotuloverotus kevenee 200 miljoonalla eurolla.

Hallitusohjelmassa on linjattu alkoholin verotuksen kiristämisestä 50 miljoonalla eurolla. Ensi vuonna alkoholiveroon ei ole kuitenkaan tulossa muutoksia, koska Lintilän mukaan nyt on tarvetta seurata Viron ja Latvian veromuutosten vaikutuksia. Hän kertoo olleensa yhteydessä Viron ja Latvian kollegoihinsa ja pyytäneensä heitä keskusteluun tilanteesta.

– Voitaisiinko löytää jonkinlainen yhteinen näkemys siitä, mitä meidän alkoholin verotuksemme tulee jatkossa olemaan ja tällainen epäterve verokilpailu pystyisi jäämään sivuun.

Hallitus aikoo leikata asteittain asuntolainan korkovähennystä. Ensi vuonna asuntolainan koroista vähennyskelpoista on 15 prosenttia, kun tänä vuonna osuus on ollut 25 prosenttia.

Polttoaineiden, tupakan ja virvoitusjuomien verotus kiristyy ensi vuonna. Mostphotos

Hallitus alentaa kotitalousvähennyksen enimmäismäärää 2 400 eurosta 2 250 euroon. Vähennyksen osuutta työkorvauksissa lasketaan 50 prosentista 40 prosenttiin ja palkoissa 20 prosentista 15 prosenttiin.

Hallitus jatkaa hyvätuloisten solidaarisuusveroa hallituskauden loppuun saakka. Solidaarisuusvero on hyvätuloisten lisävero, joka tarkoittaa ylimääräistä kahden prosenttiyksikön korotusta ansiotuloveroon. Solidaarisuusveroa peritään yli 76 100 euroa vuodessa tienaavilta.

Eläkkeisiin ja perusturvaan korotuksia

Ministeri Lintilä lupasi keskiviikkona, että hallitus tekee aika kattavasti sosiaalietuuksiin parannuksia.

Hallitus korottaa pienimpiä eläkkeitä ensi vuoden tammikuussa. Kansaneläkkeen täyttä määrää ollaan korottamassa 31 eurolla ja takuueläkkeen täyttä määrää 50 eurolla kuukaudessa.

Perusturvaa eli minimietuuksia ollaan korottamassa 20 eurolla kuukaudessa ensi vuoden alussa. Perusturvaetuuksia ovat vähimmäismääräinen sairauspäiväraha, vanhempainpäiväraha, erityishoitoraha, Kelan kuntoutusraha, työttömän peruspäiväraha ja työmarkkinatuki.

Kunnat ovat saamassa rahaa varhaiskasvatuksen ryhmäkokojen pienentämiseen ja varhaiskasvatusoikeuden laajentamiseen. Opintotuen huoltajakorotukseen esitetään 25 euron korotusta kuukaudessa, ja lapsilisän yksinhuoltajakorotus nousee 10 euroa kuukaudessa. Neljännen ja siitä seuraavien lasten lapsilisä nousee 10 eurolla kuukaudessa.

Hallitus aikoo sitoa opintorahan indeksiin 1. elokuuta 2020 alkaen.

Valtiovarainministeri Mika Lintilä pitää ensi vuoden veronkorotuksia maltillisina. Jarno Kuusinen

Työllisyyspalveluihin lisärahaa

Hallitus lisää ensi vuonna yliopistojen perusrahoitusta 10 miljoonalla eurolla ja ammattikorkeakoulujen perusrahoitusta viidellä miljoonalla eurolla.

Hallituksen keskeisin tavoite on 75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen, jotta 1,2 miljardin pysyvät menolisäykset saataisiin rahoitettua. Tavoitteen saavuttamiseksi työvoimapalveluihin on tulossa noin 15 miljoonan euron lisämääräraha.

Lisämääräraha ollaan kohdistamassa muun muassa työnhakijoiden määräaikaishaastatteluihin, nuorisotakuun toteutumisen edistämiseen sekä työlupaprosessien ja kansainvälisen rekrytoinnin sujuvoittamiseen.

Palkkatuen käytön lisäämiseksi yrityksissä ehdotetaan julkisiin työvoimapalveluihin 10 miljoonan euron lisäystä.

Luonnonsuojeluun ja kehitysyhteistyöhön lisärahaa

VM ehdottaa kehitysyhteistyöhön lisämäärärahaa vajaat 72 miljoonaa euroa. Perusväylänpitoon eli teiden, rautateiden ja vesiväylien kunnossapitoon ehdotetaan lisättäväksi 300 miljoonaa euroa.

Hallitus lupasi hallitusohjelmassa myös käynnistää hallituskauden aikana merkittäviä infrastruktuurihankkeita. Paljon puhuttuihin ratahankkeisiin ei ole kuitenkaan vielä VM:n ensi vuoden budjettiesityksessä varattu rahaa.

Ministeri Lintilän mukaan hankkeita käydään läpi ministeriöiden ja valtiovarainministeriön välisissä neuvotteluissa, ja ainakin suunnitteluun olisi tulossa rahoitusta.

Budjettiesityksessä luonnonsuojelurahoituksen määrää ehdotetaan kasvatettavan ensi vuonna yhteensä 25 miljoonalla eurolla. Rahoitusta halutaan lisätä etenkin metsien monimuotoisuutta turvaavan vapaaehtoisuuteen perustuvan METSO-ohjelman rahoittamiseen.

Lisärahoitusta on menossa Metsähallituksen luontopalveluille, minkä kautta on tarkoitus parantaa kansalaisten virkistysmahdollisuuksia ja luontomatkailun edellytyksiä.

2,3 miljardia alijäämää

Hallitusohjelman mukaiset pysyvät toimet lisäävät valtion menoja nettomääräisesti noin miljardilla eurolla vuonna 2020.

Vuoden 2020 valtiovarainministeriön budjettiesityksen loppusumma on 57 miljardia euroa, mikä on noin 1,5 miljardia euroa enemmän kuin kuluvan vuoden varsinaisessa talousarviossa. Valtiovarainministerin budjettiesitys on 2,3 miljardia euroa alijäämäinen.

– Tämä on etupainotteinen sillä tavalla, että boostataan alkuun, mutta perälauta on 2023, Lintilä sanoi viitaten siihen, että hallituksen tavoitteen mukaan julkinen talous on tasapainossa 2023.

Suomen hallitukset ovat tehneet alijäämäisiä budjetteja vuodesta 2009 viime vuotta lukuun ottamatta, mikä on johtanut valtion velan nopeaan kasvuun.

Tulevaisuusinvestoinnit päätetään myöhemmin

Hallitusohjelmaan on kirjattu noin kolmen miljardin ”tulevaisuusinvestoinnit”, mutta niitä ei löydy vielä valtiovarainministeriön budjettiesityksestä.

Valtiovarainministeriö ja koko hallitus käsittelevät ministeriöiden ehdotukset tulevaisuusinvestoinneiksi myöhemmin elo-syyskuussa, ja ne sisällytetään osaksi lopullista budjettiesitystä.

Ministeri Lintilä nosti esille sen, että Suomen tuottavuuden kasvun pullonkaulana on toiminut pitkään investointien vähyys.

Lintilä on nimennyt valtiovarainministeriötä johtavan Martti Hetemäen selvityshenkilöksi kartoittamaan investointeja vauhdittavia toimia, jotka voitaisiin sisällyttää hallituksen ensi vuoden talousarvioesitykseen. Hallitus käsittelee Hetemäen ehdotuksia budjettiriihessä syyskuussa.

Näin budjettijuna etenee

Budjettijuna etenee niin, että valtiovarainministerin esityksen jälkeen vuorossa ovat ministeriöiden ja valtiovarainministeriön väliset neuvottelut.

Koko hallituksen budjettiriihi on tarkoitus pitää 17.-18. syyskuuta Helsingin Säätytalolla. Hallitus julkistaa budjettiesityksensä keskeiset kohdat tiedotustilaisuudessa 18. syyskuuta.

Hallituksen esitys vuoden 2020 talousarvioksi sekä julkisen talouden suunnitelma julkaistaan kokonaisuudessaan 7. lokakuuta, minkä jälkeen budjetti lähtee eduskunnan käsittelyyn.