Jos Eurooppa onnistuu kotouttamaan hyvin tänne tulleet pakolaiset, tulijat voivat olla merkittävä piristysruiske Euroopan taloudelle.

Jos kotouttaminen puolestaan epäonnistuu, voi siitä seurata arvaamattomia poliittisia ja sosiaalisia riskejä sekä suuria kustannuksia valtioille.

Näin arvioi laajan selvitystyön tehnyt kansainvälinen konsulttiyhtiö McKinsey. Sen tutkimusyksikkö kokosi olemassaolevaa dataa ja analysoi niitä raportissaan ”A road map for integrating Europe’s refugees”.

McKinseyn asiakkaina on muun muassa yrityksiä, hallituksia ja kansalaisjärjestöjä. Sen tutkimuskeskus tekee itsenäisiä selvityksiä ajankohtaisista teemoista.

Eurooppaan tuli 2015–2016 yli 2,3 miljoonaa miestä, naista ja lasta. Enemmistö heistä pakeni konflikteja Syyriasta, Irakista ja Afganistanista. Vähintäänkin puolet tulijoista myös jää Eurooppaan.

Tulijat ovat valtaosin nuoria, työikäisiä ihmisiä. Hyvin kotoutuneina tulijat voivat kasvattaa Euroopan bkt:tä 2025 mennessä vuosittain 60–70 miljardilla eurolla. Nykyisin Euroopan unionin yhteenlaskettu bkt on yli 16 tuhatta miljardia euroa.

Muuttajat voivat myös tuoda helpotusta ikääntyvien yhteiskuntien väestörakenteeseen.

”Ihmiset ovat tulleet jäädäkseen. Siksi odotuttaminen ei ole mielekästä. Mitä nopeammin heidät saadaan koulutuksen ja kieliopintojen kautta työelämään kiinni, sen nopeammin heistä tulee tuottava osa yhteiskuntaa sen sijaan, että he olisivat lisäkustannus”, sanoo yksi raportin kirjoittajista Solveigh Hieronimus McKinseyltä.

Jo osa-aikaisen työn löytäminen tukee sopeutumista parhaalla mahdollisella tavalla: kielitaito kohentuu, sosiaalisia suhteita syntyy kantaväestöön ja väylä taloudelliselle toimeentulolle aukeaa.

Raportti korostaa valtion toimia tehokkaassa integraatiossa, mutta myös kansalaisyhteiskunnan ja yritysten merkitystä. Mitä tiiviimmiksi kantaväestön ja uusien tulijoiden suhteet kehittyvät, sen paremmin vältytään eristäytymiseltä.

Yritysmaailmassa aktiivisimpia aloituspaikkojen tarjoajia ovat olleet pienet ja keskisuuret yritykset. Suurilla sen sijaan on peiliin katsomista.

Maahanmuuttajien työllistymisessä Euroopan maat pärjäävät selvästi huonommin kuin Yhdysvallat, Kanada tai Australia.

Jotta kotoutuminen voi alkaa, terveydenhuollon pitää toimia. Moni tulija on saattanut kokea äärimmäisen traumatisoivia asioita: kidutusta, perheenjäsenten katoamisia, raakaa väkivaltaa. Terveydenhuolto on monessa lähtömaassa ollut heikko, joten perussairauksien hoito vaatii aikansa.

Vaikka terveydenhuollon kustannukset voivat alussa kuormittaa yhteiskuntaa, tarpeisiin reagoiminen tuottaa ajan myötä hyödyn kaikille osapuolille.

Nuorten ja lasten kohdalla avain on koulutus: eriytymisen ehkäiseminen kaikessa koulutuksessa, opettajien kunnollinen koulutus sekä tiedonkulun varmistaminen myös lasten vanhemmille.

Euroopalla on kotouttamisessa parantamisen varaan. Turvapaikan saaneiden työttömyys on korkea ja monet elävät köyhyydessä. Kantaväestön 70 prosentin työllisyysasteen he saavuttavat vasta 15 vuoden päästä.

Toisen polven maahanmuuttajanuorten työttömyys on lähes 50 prosenttia korkeampi kuin kantaväestön.

Maahanmuuttajien työllistymisessä Euroopan maat pärjäävät selvästi huonommin kuin Yhdysvallat, Kanada tai Australia.

Jos tulijat jäävät pitkäksi aikaa riippuvaisiksi sosiaaliturvasta ja eristäytyvät omiin yhteisöihinsä, on se omiaan koventamaan kantaväestön asenteita ja luomaan pelkoja maahanmuuttajien ja kantaväestön välille, raportti varoittaa.

Myös Euroopan poliittinen karta voi silloin heilahtaa ennen näkemättömällä tavalla.

Maailmassa arvioidaan tällä hetkellä olevan 247 miljoonaa siirtolaista, joista 90 prosenttia on siirtynyt vapaaehtoisesti toiseen maahan, yleisesti paremman toimeentulon toivossa.

Loput kymmenen prosenttia eli noin 24 miljoonaa on pakolaisia tai turvapaikanhakijoita.

Ihmisten liikkuvuus maailmassa kasvattaa globaalia tuottavuutta tuntuvasti. Maailman väkiluvusta 3,4 prosenttia on siirtolaisia, mutta heidän panoksensa maailman bruttokansantuotteeseen on hieman alle kymmenen prosenttia.

Maat, jotka panostavat kotouttamiseen, saavat muuttovirrasta suurimman taloudellisen hyödyn.

Juttu on julkaistu 4.1.2017 kello 7.22 ja sitä on päivitetty kello 15.30: Korjattu Euroopan unionin bkt, joka on 16 tuhatta miljardia eikä 16 miljardia miljardia euroa.