Suomen energia- ja ilmastopolitiikka nojaa vahvasti siihen, että käytetään puuta polttoaineena energiantuotannossa, sekä voimalaitoksissa että biopolttoaineena autojen tankeissa. Suomen uusiutuvista energianlähteistä 80 prosenttia on puun polttamista muodossa jos toisessa. Metsähakkeen eli esimerkiksi hakkuutähteiden ja harvennuspuun energiantuotanto nostetaan vuosikymmenen loppuun mennessä kahdeksasta miljoonasta 15:een miljoonaan kuutioon.

Suomessa pelätään nyt, pistääkö EU kapuloita näihin suunnitelmiin. EU:n komissiossa nimittäin mietitään, lasketaanko puun polttaminen jatkossakin päästöttömäksi vai ei. Asiaa valmistellaan suljettujen ovien takana, eikä valmistelusta pukahdeta sanaakaan.

– Meillä on kaikki vaihtoehdot vielä pöydällä ja niitä katsotaan. Jäsenvaltiot osallistuvat omalta osaltaan ja heitä kuullaan myös, mutta tässä vaiheessa ei ole vielä mitään mitä voisi julkisesti jakaa, sanoo komission ilmasto- ja energia-asioista vastaava tiedottaja Anna-Kaisa Itkonen.

Suomen virallinen linja: Puu on päästötöntä

Uusiutuvaa energiaa ja bioenergian kestävyyttä koskevat komission ehdotukset saadaan kesällä ja loppuvuodesta. Jos puuenergian käyttäminen kyseenalaistetaan eli puun polttaminen määritellään päästöjä aiheuttavaksi, on riski, että Suomi ei pääse sovittuihin ilmastotavoitteisiin. Silloin Suomessa olisi keksittävä muita keinoja vähentää päästöjä sovitulle tasolle.

Suomen virallinen linja on, että metsähakkeen käyttö energiantuotannossa on nollapäästöistä. Sen puolesta lobbaus on EU:ssa myös voimakasta.

– Teemme aktiivista vaikuttamistyötä Brysselin päässä sekä virkamiesten suuntaan että muuhun ekosysteemiin eli ajatushautomoiden ja toimittajien suuntaan, elinkeinoministeri Ollin Rehn sanoi Ylen Kova talous -ohjelmassa helmikuussa.

Rehnin mukaan varasuunnitelmaa ei pidä edes miettiä.

– Kyllä pitää lähteä siitä, että plan A toimii, eli ykkösvaihtoehto toimii. Se on iso riski, jos emme onnistu omassa ennakkovaikuttamisessamme, hän sanoi samassa ohjelmassa.

Tutkimus: Puun poltosta tulee päästöjä

Puun polttamisessa on selkeä jako maan poliittisen linjan ja tieteen välillä. Rehn, samoin kuin metsäteollisuus ja energiateollisuus vetoavat siihen, että puun käytöstä huolimatta Suomen kuutiomääräinen puumassa kasvaa vuosittain. Eli metsät säilyvät hiilinieluina, vaikkakin lisähakkuiden vuoksi hiilensidontakyky heikkenee.

Metsä myös kasvaessaan sitoo hiilidioksidia takaisin itseensä. Pariisin ilmastosopimuksen ja 1,5 asteen lämpenemisrajoituksen kannalta metsä kasvaa kuitenkin liian hitaasti takaisin, jotta sillä olisi merkitystä, kun päästöjä täytyy saada vähennettyä nopeasti.

– Se että energianlähde on uusiutuva eli uusi puu kasvaa tilalle, ei vielä tarkoita etteikö sen käytöstä aiheutuisi päästöjä. Kun puu poltetaan, hiilidioksidi pääsee ilmaan, sanoo Suomen ympäristökeskuksen tutkimusprofessori Jari Liski.

Tiedeyhteisö, joka on arvostellut puun polttoa voimakkaasti, on sitä mieltä, että puun poltossa olisi oltava kriittinen. Metsäpohjaisen energian käyttö esimerkiksi hakevoimaloissa tai biodieselinä ei ole päästötöntä.

– Tutkimuksen näkökulma on, että puun poltosta tulee päästöjä. Se ei ole päästötön tai hiilineutraali energialähde, Liski sanoo.

Ilmaston kannalta on oleellista huomioida, että kun puuta poltetaan, samanaikaisesti vähennetään metsässä olevan hiilen määrää ja metsien hiilinielua. Kaikki puu ei ole kuitenkaan samanlaista päästöiltään.

– Metsien hakkuutähteitä kannattaa käyttää, koska ne lahoavaisivat metsässä kuitenkin melko nopeasti ja päästäisivät hiilidioksidin ilmaan. Elävän puun kaatamista pelkästään energiantuotantoa varten ei ilmastosyillä pysty perustelemaan.

Onko biotalouden imago vaarassa?

Jos EU:ssa päätetään, että puun polttaminen pidetään laskennallisesti nollapäästöisenä, puuenergian päästöt eivät tule lasketuksi oikein.

– Silloin se ei ohjaa meitä käyttämään puuenergiaa niin, että se hillitsisi ilmastonmuutosta tehokkaasti, Liski sanoo.

Liski epäilee myös, että jos nyt puutteellisen tiedon mukaan lasketaan päästöt nollaksi, se voi pidemmällä aikavälillä vaikuttaa koko metsäbiotalouden imagoon, että onko sen ympäristövaikutukset kerrottu alun pitäen oikein vai ei.