Jukka Pasonen

Osa maatiloista ei enää saa maksuihinsa pankkien myöntämää vakuudellista lainaa. Rahapulaa on lähdetty paikkaamaan vakuudettomilla, kovakorkoisilla lainoilla.

Tästä kertovat MT:lle asiantuntijat, jotka kohtaavat työssään erityisesti talousvaikeuksien kanssa painiskelevia viljelijöitä.

Vakuudettomiin lainoihin päädytään tiloilla tilanteessa, jossa pankit eivät enää myönnä niille muuta rahoitusta päivittäisten asioiden hoitoon.

Pahimmillaan tilanne on jopa niin, että pankistaan kielteisen lainapäätöksen saanut viljelijä on keksinyt pyytää lainaa perintätoimistolta ja tilan päärakennuksen kattoremontti on tehty perintätoimiston ”maksujärjestelyn” nimellä, kertoo MTK-Pohjois-Karjalan Vipuvoimaa viljelijälle -hankkeen päällikkö Maija Kakriainen.

”Pankki ei ole halunnut myöntää vakuudetonta luottoa ja viljelijäasiakas päätyi etsimään vuotavan katon suhteen muuta rahoitusta.”

Lapualainen maatalouden erityisasiantuntija ja maatilojen taloushallintoon erikoistuneen Wikli Groupin perustajaosakas Osmo Autio puolestaan on törmännyt jo moniin maatiloihin, joilla taloustilannetta on paikattu ottamalla pikavippejä velkojen korkojen maksuun.

”Ihan järkyttävää! Näitä tilanteita tulee tällä hetkellä viikoittain vastaan”, Autio kertoo.

Pahin esimerkki on tila, jolla oli kymmenkunta eri pikavippiä, yhteensä 40 000 euroa. Viljelijä ei itse enää edes tiennyt, mistä kaikkialta niitä oli ehditty ottaa.

Näin pahaan jamaan ajautuneita tiloja ei aiemmin tullut vastaan lainkaan, Autio korostaa. Ne ovat tämän vuoden juttu.

”Keväällä kohtasin pikavippeihin turvautuneen tilan ensimmäisen kerran.”

Kahden suurimman maatalouden lainoittajapankin eli OP:n ja Nordean edustajat totesivat MT:n haastattelussa 26.11., että maatilat ovat hakeneet tänä syksynä muutoksia lainojen maksuohjelmiinsa ”odotettua vähemmän”.

Jutun perusteella tilojen taloustilanne vaikutti kahden hankalan kasvukauden jälkeen jopa lievästi ennakoitua valoisammalta.

Sekä Autio että kärsämäkeläinen tilitoimistoyrittäjä Esa Piiroinen pitävät pankkien näkemystä maatilojen taloustilanteesta aivan liian valoisana.

”Taloustilanteen kiristyminen näkyy selvästi tilitoimistojenkin arjessa”, Piiroinen toteaa, vaikka korostaakin, etteivät pikavipit ole ”ainakaan vielä” näkyneet hänen omien asiakkaidensa papereissa.

”Kerran asiakkaamme sanoi, ettei ole enää muuta keinoa selvitä menoista kuin pikavippi. Onneksi hän oli ottanut aika­lisän ja selvinnyt tilanteesta ilman pikavipin ottamista.”

Vaikka tilitoimistoon toimitetuissa tositteissa ei näkyisikään merkkejä pikavipeistä, se ei välttämättä ole koko totuus, Piirainen korostaa.

”Voi hyvin olla, että pikavippejä on otettu yksityistalouden menoihin, joiden hoitamiseen tilalla on oma tilinsä.”

Kakriaisen mukaan yhä useammalla tilalla mone jokapäiväiset menot menevät perintätoimistojen kautta. Sen sijaan esimerkiksi maksamattomat Mela-maksut, verot, lasten päivähoitomaksut, lomitusmaksut ja etenkin sijaisapumaksut menevät suoraan ulosottoon.

”Pahinta perintätoimistojen kanssa asioitaessa on se, että siellä pienistäkin maksuista alkaa nopeasti kertyä yhä suurempia summia”, Kakriainen sanoo.

”Alle satasen maksu kasvaa korkojen ja maksujen myötä vuodessa tai kahdessa moninkertaiseksi summaksi.”

Osa perintätoimistojen asiakkaiksi joutuneista ei myöskään tiedä, että perintätoimiston kanssa kannattaisi neuvotella maksujen yhdistelemisestä.

”Silloin jokaisesta maksusta ei perittäisi erillistä maksua.”

Kakriainen ehdottaa yhdeksi ensiavuksi tilanteeseen MTK:n oman perintätoimiston perustamista.

”Se voisi ostaa jäsenten erääntyneitä laskuja ja hoitaisi niiden perinnän muita perintätoimistoja inhimillisemmin ehdoin.”

Tekstiä korjattu klo 13.30: Poistettu maininta siitä, että Mela siirtäisi maksamatta jääneet vakuutusmaksut perintätoimistoille. Mela ei käytä vakuutusmaksujen perintään perintätoimistoja.

Korjattu 20.12. klo 16.09: Osmo Autio on Wikli Soft Oy:n toimitusjohtaja ja Wikli Group Oy:n perustajaosakas.