Tänään iltapäivällä matelen taas autoletkassa pois Luxemburgista kohti Brysseliä.

Tämä juttu on esimerkki Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä. (siirryt toiseen palveluun)

Viikko sitten matkalla sisäministerien kokoukseen seisoimme Luxemburgin rajalla tunnin ja eilen torstaina toisen mokoman. Luxemburgissa käy joka päivä rajan yli 180 000 työntekijää (siirryt toiseen palveluun) Ranskasta, Belgiasta ja Saksasta. Heidän pääkulkuneuvonsa on auto. Minivaltion tiet ovat tukossa käytännössä aamuseitsemästä iltakuuteen.

Tätäkin on EU: säännöllistä siirtymistä kaupungista ja maasta toiseen. On tarpeen tuntea moottoriteiden liittymät, maaseututiet ja juna-aikataulut tarkkaan: miten kiertää tai välttää Keski-Euroopan ruuhkat.

Bensa ja kerosiini palaa. Mepit reissaavat Strasbourgin täysistuntoon kerran kuukaudessa, ministerit neuvoston kokouksiin Luxemburgiin huhtikuussa, kesäkuussa ja lokakuussa. Näin on, koska näin on päätetty.

Valtavat määrät eleganttia kokoustilaa seisoo tyhjillään täällä Luxemburgin Kirchbergissä päivästä toiseen. Esimerkiksi Suomen lehdistötilan puupaneelit tuoksuvat yhä tuoreelta metsältä vuosia rakentamisen jälkeenkin.

Salia käytettiin Suomen delegaation mukaan ensimmäisen kerran vasta viikko sitten, kun uusi sisäministeri Maria Ohisalo piti tilassa tiedotustilaisuutensa – aiemmin vuosien varrella ei vain ole tarvittu!

EU:lla uppoaakin rakennuksiin keskimäärin miljardi euroa vuodessa (siirryt toiseen palveluun). Kun päälle lasketaan matkustamisen ja saastuttamisen hinta ja kaikki kulutettu energia ja aika, summa on huikea.

Tämä liikkumisrumba vaikuttaa monella tapaa kansalaisten mielikuvaan EU:sta. Ensinnäkin se vaikuttaa pröystäilyltä ja EU:n omien ilmastotavoitteiden vastaiselta.

Toiseksi liian vähäisestä medianäkyvyydestä valittavien meppien (siirryt toiseen palveluun)kannattaa huomioida, että media on vähentänyt esimerkiksi Strasbourgin-seurantaa kustannussyistä.

Jos reissaamista ei olisi, EU-toimittajien ei tarvitsisi aina täysistuntoviikon alla miettiä, onko sinne varaa tällä kertaa ottaa kuvaajaa mukaan tai ylipäätään itse lähteä. Jos kaikki kokoukset pidettäisiin Brysselissä, takuuvarmasti useampi tiedotusväline olisi paikalla.

Miksi Luxemburgissa sitten tällä kertaa oltiin? EU:n talousministerit linjasivat sitä, millaisen oman budjetin euroalue tarvitsee EU:n yhteisen talousarvion rinnalle. Voit lukea siitä lisää täältä.

Asialistalla (siirryt toiseen palveluun) oli aiheita ilmastopolitiikasta rahoitusmarkkinoiden transaktioveroon. Tätä kirjoittaessani myöhään torstai-iltana kokous oli vielä kesken.

Syksyllä väistyvä EU-komission puheenjohtajaJean-Claude Juncker luetteli tiistaina suorassa verkkohaastattelussa (siirryt toiseen palveluun) asioita, joita hän kaudeltaan katuu. Häntä harmittaa esimerkiksi, että talous- ja rahaliittoa ei ole saatu syvennetyksi – muun muassa Suomen vastustuksesta, muuten. Täältä (siirryt toiseen palveluun) voit lukea Junckerin vastauksia eri aihepiireistä..

Brysselissä oikeistopopulistien ryhmittyminen etenee. Torstaina yhdeksän oikeistopopulistista ja äärioikeistolaista kansallista puoluetta kertoi perustavansa Identiteetti ja Demokratia -nimisen ryhmän, jossa on 73 jäsentä.

ID jää vain kahta edustajaa pienemmäksi kuin virheät, joten jos se onnistuu neuvottelemaan riveihinsä vielä esimerkiksi hollantilaisen Foorumi Demokratialle -puolueen kolme meppiä, DI nousee neljänneksi suurimmaksi.

Emmanuel Macronin Renessanssi-ryhmällä täydentynyt liberaalipuolue Alde vaihtaa nimensä Renew Europeksi. Miten RE:n nimi käännetään suomeksi, ei ole vielä tätä kirjoitettaessa selvää. Se on selvää, että nimi on ideoitu juuri ranskalaisten Renessanssista. (siirryt toiseen palveluun)

#SOMESSA Vaaleissa syntyi kaksi Belgiaa

twitter

Suomalaisilta saattoi mennä ohi, että EU-instituutioiden päämajapaikka Belgia on eurovaalien yhteydessä pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen aiempaa selvemmin kahtiajakautunut. Uuden hallituksen muodostaminen on vähintään yhtä työlästä kuin aikaisemmillakin kerroilla.

Pohjoisessa Flanderissa murskavoiton (siirryt toiseen palveluun) veivät flaameille itsenäisyyttä ajavat ja äärioikeistolaiset puolueet, pohjoisessa Valloniassa sosialistit ja vihreät.

Ranskankielinen twitteristi Julien Tlx kauhistelee maan suurimman puolueen NVA:n haluja neuvotella hallituksen perustamisesta äärioikeiston Vlaams Belangin kanssa, mutta ei sosialistien tai vihreiden kanssa.

Vihamielisyys flaamien ja ranskankielisten välillä näkyy joskus räikeästi arkielämässäkin. Viime viikonloppuna todistin junassa kohtausta, jossa flaamimies ja vallonialainen nainen riitelivät istuinpaikasta sättimällä toisiaan “tuollaisia te ranskankieliset olette” ja “ei kannattaisi matkustaa Flanderissa lainkaan, koska käyttäydytte täällä paljon huonommin kuin me etelässä”:

#FAKTA Saako Suomen hallitus nuorisotyöttömyyden kuriin?

Joel Kanerva / Yle

Nuorisotyöttömyys on EU-keskiarvon yläpuolella Suomessa. Jos otetaan laskuista pois eteläisimmät EU-maat, Suomi nousee peräti nuorisotyöttömyyden kärkeen (siirryt toiseen palveluun). Vuonna 2018 nuorista työttömiä oli 17 prosenttia – eikä luku ole juurikaan muuttunut kuluneiden kymmenen vuoden aikana.

Alhaisinta nuorisotyöttömyys on Saksassa. Yhtenä syynä tähän on pidetty matalaa kynnystä työmarkkinoiden ja koulutuksen välillä. Opiskellessa voi tehdä töitä oppisopimuksella, mikä helpottaa työelämään siirtymistä. Saksan hyviä lukuja avittavat myös hyvät työllisyysluvut ja vahva talous.

Suomessa hallitus yrittää saada nuorisotyöttömyyttä kuriin pidentämällä oppivelvollisuutta toiselle asteelle (siirryt toiseen palveluun) ja parantamalla nuorisotakuuta. Jos alle 25-vuotias nuori tai alle 30-vuotias opinnoistaan valmistunut jää työttömäksi, hallitus takaa hänelle kolmen kuukauden kuluessa esimerkiksi työharjoittelu- tai oppisopimuspaikan.

Nuorisotyöttömyysprosentti lasketaan jakamalla työttömien osuus koko 15–24-vuotiaiden ikäluokasta.

ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Puolan kriisi, Mayn perijät ja pakolaisleirien muuttaminen kehityskeskuksiksi

Puolan äärioikeisto osoitti mieltään Varsovassa vappuna 2019. Esko Varho / Yle

Syvästi kahtiajakautuneessa Puolassa kamppaillaan nyt liberaalin demokratian kohtalosta – ja samalla Euroopan sielusta. A-studion toimittaja Esko Varho kävi Puolassa selvittämässä, millaisessa kriisissä demokratia on Itä-Euroopassa. Puola on niin iso maa, että sen tapahtumilla on suora merkitys koko Euroopalle. Jos yksi suuri EU-maa ei enää noudata unionin perusperiaatteita, tilanne voi olla kohtalokas koko yhteisölle.

Ihmiset liikkuvat sinne, missä pääomat ovat, sanoo eläkkeellä oleva suurlähettiläs Matti Kääriäinen Brysselin koneen haastattelussa. Kääriäisen mielestä resursseja olisi siksi syytä siirtää köyhiin maihin. Lisäksi hänen mielestään pakolaisleirit olisi syytä muuttaa pisteistä, joissa annetaan vain humanitaarista apua, kehityskeskuksiksi, joihin perustetaan tuotantolaitoksia ja joissa koulutetaan ihmisiä myös mahdollista kotiseudulle palaamista varten.

ENSI VIIKOLLA: Juhannuskokouksessa pohditaan huippuvirkoja

EU-valtioiden ylin johto eli niin kutsuttu Eurooppa-neuvosto kokoontuu torstaiksi ja perjantaiksi Brysseliin perinteiseen juhannuksen huippukokoukseensa, jossa tosin tällä kertaa on hyvin ei-perinteinen asialista.

Johtajat antoivat vaalien jälkeen toukokuun lopussa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Donald Tuskille tehtäväksi aloittaa neuvottelut EU:n jäsenmaiden ja parlamentin kanssa huippuvirkamiesten nimityksistä. Ensi viikon kokouksessa kuullaan, kuinka valmis nimityspaketti on. Tusk on luvannut etsiä virkoihin kaksi miestä ja kaksi naista. (siirryt toiseen palveluun)

Täältä voit lukea yhteenvetomme siitä, millaista valtaa uudet huippuvirkojen haltijat käyttävät.

Tämä juttu on esimerkki Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä (siirryt toiseen palveluun).

Juttua korjattu klo 11.46: Jutun tekstissä luki virheellisesti, että nuorisotyöttömyys olisi Suomessa EU-keskiarvon alapuolella. Nuorisotyöttömyys on kuitenkin keskiarvon yläpuolella, kuten grafiikka näyttää.