Matkustajavakuutuksiin liittyvät kuittihuijaukset ovat lisääntyneet nyt Suomessa, muiden Pohjoismaiden perässä.

Nainen tulee ryöstetyksi Aasian lomamatkalla. Käsilaukku viety, kalliita sormuksia, rahaa sekä muun muassa iPad ja iPhoneja kaksi kappaletta.

Hetkinen, kaksi? Ja miksi sormukset eivät olleet sormessa? Hälytyskellot alkoivat soida vakuutuspetosten tutkintaosastolla Fenniassa, ja kokenut vakuutusetsivä Mika Laiso poimi korvaushakemuksen tarkempaan syyniin.

– Löysin vahinkoilmoituksen jälkeen kyseisiä tavaroita internetin ihmeellisestä maailmasta. Nainen myi niitä omalla nimellä, Laiso kertoo.

Tapauksen lopputulema on vielä hieman kesken, koska viralliselta nimikkeeltään petosyritys on siirtynyt poliisin tutkintaan.

– Sanotaanko, että hän ei enää ole meidän asiakkaamme. Sovimme näin yhdessä.

Matkustajavakuutusten tekaistut kuitit kasvussa

Yleisesti matkatavaroita isompi ongelma ovat tällä hetkellä matkustajavakuutuksiin liittyvät kuittihuijaukset.

Finanssialan vahingontorjunnasta ja turvallisuudesta vastaava johtaja Risto Karhunen kertoo, että kuitteja ja sähköisiä asiakirjoja väärennetään enenevässä määrin.

– Tällä hetkellä matkustajavakuutukset työllistävät meitä eniten. Selvittelemme paljon kuittiväärennöksiä liittyen sairaanhoitokustannuksiin ja lääkkeisiin. Tämä ilmiö havaittiin vuosia sitten ensin Ruotsissa ja Norjassa ja nyt Suomessa, LähiTapiolassa vakuutuspetoksia tutkiva Kari Leivo vahvistaa.

– Tutkijamme ovat käyneet tuolla basaareissa, ja sieltä saa ostaa kaikennäköisiä kuitteja suoraan tiskiltä. Niitä voi tehdä netissäkin. Olemme kyllä edistyneet näiden paljastamisessa paljon, joten en suosittele.

Leivon mukaan valekuitteja voi tulla vastaan kaikissa suomalaisten suosimissa lomakohteissa. Ja jos lomapaikoissa on paikallisia tuttuja, he usein tietävät mistä niitä saa.

Myös Fennian Laiso törmää säännöllisesti Aasiassa, Afrikassa ja muualla hintatasoltaan halvoissa lomamaissa käsiteltyihin sairaala- tai lääkekuitteihin. Luvut on muutettu dollareiksi tai kirjoitettu ykköstä tai nollaa perään.

– Eräässä Euroopan nuoressa valtiossa lääkäri teki kahta kuittia. Toinen oli asiakkaalle ja toinen vakuutusyhtiölle, ja siihen hän kysyi asiakkaalta, minkä summan tämä haluaa, Laiso kertoo.

Ifistä huomautetaan, että huijauksen mahdollisuutta vähentää se, että matkavahinkojen sairaanhoitokuluissa korvausta ei useinkaan makseta vakuutetulle vaan suoraan ulkomaiselle vakuutusyhtiön sopimuskumppanina olevalle lääkäriasemalle tai sairaalalle.

Kaikenlaisia mattimeikäläisiä

Toisessa tapauksessa mies kävi Turkissa, jossa hän ilmoituksensa mukaan joutui ryöstetyksi ja sairaalahoitoon. Vaateet olivat yli 10 000 euroa. Hänen autonsa oli pysäytetty, mies menettänyt heti tajuntansa ja tajuihinsa tultuaan kaikki matkatavarat oli viety. Kun vakuutusyhtiö selvitti asiaa, lääkärissä oli kyllä käyty, mutta nielutulehduksen takia. Kuitit olivat ”huomattavan väärennettyjä”. Eräs pieni, mutta yhtiöissä tunnistettu petostyyppi, ovat epäonnistuneet kauneusleikkaukset, joita on saatettu yrittää maksattaa matkustajavakuutuksesta. On tapauksia, joissa on matkustettu vaikkapa Iraniin, jossa operaatioita tehdään paljon. Sitten tapahtuu kaatuminen tai ryöstö, ja kuukausikin toipumista, Karhunen kertoo.

Räikeät tapaukset jäävät kiinni, mutta tyypillisin tapaus on vahingon lievä liioittelu.

Vakuutusalalta myönnetään, että seulan läpi pääsee paljon pientä korvaussummien hilaamista: 500 euroa ”taskuvarkaan viemää”, vaikka oikeasti rahaa katosi 50 euroa juovuksissa. Kamera, josta haetaan 350 euroa, vaikka oikea arvo ei ole kuin satasen.

Normaali-irtaimisto hyväksytään korvauksina. Vakuutusyhtiöt tapaavat lähettää korvaukset lähes heti, kun selvitykset on tehty. Muutaman kympin ja sadan hakemuksiin ei puututa, ellei asiakashistoriassa ole mitään epäilyttävää.

– Siihen syyllistyy kaikenlaisia mattimeikäläisiä. Moni sanoo, että kyllä minä olen niin monta vuotta maksanut vakuutusmaksuja, että nyt on aika vähän tasata tilejä, Karhunen kertoo.

– Juuri kuulin tapauksesta, jossa kolmen tonnin kamera oli tippunut tavattomaan syvään järveen. Kas kummaa, sama kamera vietiin myöhemmin huoltoliikkeeseen, kun vahinkoilmoitus oli tehty. Näitä jälkiä jää.

– Aurinkolaseja menee paljon. Ihan kaikenlaisilta ihmistyypeiltä huijaaminen käy, 30 vuotta vakuutuspetoksia tutkinut Leivo sanoo.

Automatisointi madaltaa kynnystä?

Kun vakuutuspalvelut automatisoituvat, jonkinlainen kynnys vedätykseen voi aleta, jos rutiiniluonteista verkkohakemusta käsitellään automatisoidusti. Vakuutusalalla uskotaan, että digitalisointi vaikeuttaa huijauksen onnistumista.

Yhtiöt kehittävät yhä toimivampia vilpintorjuntaohjelmia. Korvauskäsittelyyn voi automatisoida asetuksia, jotka poimivat korvauspäätöksiä erilliseen tarkasteluun. Ohjelma löytää epäilyttävän usein korvauksia tehtailevan asiakkaan.

Vakuutusalan yhteisen vahinkorekisterin kautta yhtiöt saavat selville, jos asiakas yrittää pumpata rahaa useammasta yhtiöstä.

Kysymyksen siitä, onko yhtiöillä käytössä tai kehitteillä myös sofistikoituneempaa robotiikkaa, joka tunnistaa mahdollisia korvaushakemuksen tietojen epäloogisuuksia, asiantuntijat kiertävät. Ehkä, ehkä vielä ei, tai jos on, teknologiaa ei avata.

Karhunen kehuu automatisoidun vahinkokäsittelyn etuja. Kone jaksaa vuorokauden ympäri. Se reagoi herkästikin pieniin poikkeamiin.

– En voi paljastaa, enkä edes tiedä, mitä kaikkea ne voivat tunnistaa.

Ei kai robotti sentään tunnista epäilyttäviä piirteitä asiakkaan kirjoittamassa kuvauksessa?

– Tähän teknologiaan emme missään tapauksessa voi mennä tässä yhteydessä. Yllättävän kehittynyttä tekniikkaa on olemassa.