Turkin armeijan entinen komentaja Ilker Başbuğ väittää, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA osallistui heinäkuun epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen. Hänen mukaansa CIA:lla on läheiset suhteet Pennsylvanian maaseudulla asuvaan muslimisaarnaajaan Fetullah Güleniin, jota Turkin hallitus pitää kaappauksen pääsuunnittelijana.

”Missä Gülen elää? Yhdysvalloissa. Kuka antaa hänelle mahdollisuudet? CIA”, Başbuğ sanoi CNN Türk -televisiokanavan haastattelussa.

”Olisiko Gülen saanut muuten vain oleskeluluvan Yhdysvalloista? Luuletteko, ettei tiedustelupalvelu käytä häntä hyväkseen?”

Kenraali Başbuğ toimi Turkin asevoimien komentajana vuosina 2008—2010. Hän oli yksi pääsyytetyistä niin sanotussa Ergenekon-jutussa, jossa satoja sotilaita ja siivilejä syytettiin vallankaappaushankkeen valmistelusta 2000-luvun alussa. Arvostelijat pitävät koko oikeusprosessia poliittisena kampanjana, jonka avulla presidentti Recep Tayyip Erdoğan pyrki heikentämään armeijan vaikutusvaltaa yhteiskunnassa.

Başbuğ tuomittiin vuonna 2013 terroristijärjestön perustamisesta ja vallankaappausyrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Hän kiisti kaikki syytteet, ja perustuslakituomioistuin kumosi tuomion seuraavana vuonna.

Başbuğ jakaa heinäkuun vallankaapparit kolmeen ryhmään. Pääryhmän muodostivat Gülenille uskolliset sotilaat, jotka suunnittelivat kaappauksen yhdessä CIA:n kanssa. Toisen ryhmän muodostivat ne epäröijät, jotka eivät ehtineet mukaan toimintaan ennen kuin kaappaus kukistettiin. Kolmantena ovat ne, jotka eivät ole gülenistejä, mutta pyrkivät silti hyötymään kaappauksesta.

Myös presidentti Erdoğan on syyttänyt länsimaita sotilaskaappauksen tukemisesta. Hän ei nimeä CIA:ta suoraan syylliseksi, mutta antaa ymmärtää, että kaappausyrityksen käsikirjoitus oli laadittu ulkomailla.

”Tukeeko länsi terrorismia vai ei?” Erdoğan kysyi puhuessaan tiistaina kansainvälisille sijoittajille Ankarassa. ”Onko länsi demokratian ja vallankaappauksen ja terrorin puolella? Valitettavasti länsi tukee terrorismia ja puolustaa kaappareita.”

Turkin oikeusministeriö on vaatinut Yhdysvaltoja luovuttamaan Gülenin Turkkiin oikeudenkäyntiä varten. Yhdysvallat on kuitenkin vaatinut Turkilta todisteita, sillä Gülen on tuominnut kaappauksen ja kiistää edes tuntevansa kaappareita.

Myös suurimmat oppositiopuolueet näyttävät uskovan Gülenin syyllisyyteen. Kemalistien tasavaltalaisen CHP:n puheenjohtaja Kemal Kiliçdaroğlu tosin ihmetteli parlamenttipuheessaan, miksi Erdoğan ei pannut Gülenin verkostoa aikaisemmin kuriin, jos sen olemassaolo kerran tunnettiin. Hän arvosteli samalla presidenttiä epäsuorasti korostamalla, että armeijan pitäisi olla parlamentin valvonnassa.

Myös muut oppositiopuolueet ovat kritisoineet Erdoğanin päätöstä alistaa Turkin armeija ja tiedustelupalvelu määräysvaltaansa. Turkin kurdeja edustava demokraattinen kansanpuolue HDP on närkästynyt myös siitä, että sitä ei ole kutsuttu mukaan AKP:n ja opposition välisiin neuvotteluihin vallankaappausyrityksen aiheuttamista yhteiskunnallisista muutoksista, vaikka myös HDP on tuominnut kaappausyrityksen.

”He yrittävät luoda sovintoa sivuuttamalla meidät ja noin kuuden miljoonan kansalaisen näkemykset”, HDP:n varapuheenjohtaja Figen Yüksekdağ sanoi puolueen parlamenttiryhmän kokouksessa. ”Se ei onnistu. Me emme lakkaa olemasta, vaikka he eivät ota meitä huomioon.”

Vallankaappaushankkeesta syytetty Fetullah Gülen syntyi 1941 pienessä maalaiskylässä Anatolian ylängöllä Itä-Turkissa. Hän sai uskonnollisen kasvatuksen ja ryhtyi saarnaajaksi jo nuorena. Hän muutti Yhdysvaltoihin 1999 ja sai pysyvän oleskeluluvan kaksi vuotta myöhemmin.

Gülen ja Erdoğan olivat pitkään liittolaisia. Miesten suhteet katkesivat vuonna 2013, kun Erdoğan alkoi pelätä Gülenin kasvavaa suosiota. Turkin oikeusviranomaiset tutkivat tuolloin hallituksen korruptiota. Tutkimukset ulottuivat Erdoğanin lähipiiriin; hänen perheensä ja useiden hallituksen ministereiden väitettiin keränneen suuria summia auttamalla Irania kiertämään kansainvälisiä öljypakotteita.

Erdoğan tulkitsi korruptiotutkimuksen güleniläisten vallankaappausyritykseksi. Tammikuussa 2015 hän väitti, että Gülenin liike toimi yhteistyössä Israelin tiedustelupalvelun Mossadin kanssa.

Gülenin perustama Hizmet-liike on panostanut voimakkaasti koulutukseen ja sen lonkerot ulottuvat syvälle turkkilaiseen yhteiskuntaan. Hizmetin verkostoon on kuulunut ainakin 13 yliopistoa, 350 yksityiskoulua, yli 900 kurssikeskusta, satoja asuntoloita, yhdistyksiä ja säätiöitä.

Länsimaissa yleisen käsityksen mukaan Gülen edustaa maltillista islamia ja hänen sanotaan kannattavan esimerkiksi Turkin EU-jäsenyyttä.

Turkin valtapuolue AKP pitää Güleniä kuitenkin terroristina, ja myös monet opposition kannattajat epäilevät hänen tarkoitusperiään. He muistuttavat, että Gülen joutui pakenemaan maasta 1999, kun häntä syytettiin yrityksestä kumota Turkin maallinen valtiojärjestelmä. Sen jälkeen hänen kannattajansa ovat onnistuneet luomaan Turkin valtion sisään eräänlaisen varjovaltion, joka ajaa häikäilemättömästi liikkeen etuja.

Jos hallituksen esittämät syytökset ovat totta, gülenisteillä on ollut Turkin asevoimista erittäin vahva ote. Armeijan 325 kenraalista ja amiraalista 149 on erotettu tehtävistään vallankaappausyrityksen jälkeen. Asevoimien komentaja Hulusi Akar ja tiedustelupalvelun johtaja Hakan Fidan säilyttivät kuitenkin paikkansa.

Erdoğanin käynnistämät puhdistukset koskevat kymmeniä tuhansia ihmisiä. Noin 19 000 ihmistä on pidätetty. Yli 10 000 sotilasta ja 9 000 poliisia on erotettu tehtävistään. Tuomareita on irtisanottu 2 800, yksityiskoulujen opettajia noin 21 000 ja yliopistojen dekaaneja 1 500. Yli sata mediayhtiötä on suljettu.

Turkin vankilat ovat täynnä. Saksalaisen Der Spiegel-lehden mukaan osa pidätetyistä on sijoitettu sen vuoksi eri puolille maata muun muassa urheiluhalleihin ja hevostalleihin, jossa heitä pidetään epäinhimillisissä oloissa.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International syyttää Turkin viranomaisia pidätettyjen sotilaiden kidutuksesta. Amnestyn raportin mukaan Turkin poliisi on estänyt pidätettyjä saamasta vettä, ruokaa ja sairaanhoitoa. Joitakin pidätettyjä on pahoinpidelty, kidutettu ja jopa raiskattu.

Erdoğan kiistää Amnestyn tiedot. Hänen mukaansa Turkissa vallitsee kidutuksen suhteen ”nollatoleranssi”. Hän kehottaa Amnestyn edustajia tulemaan Turkin sairaaloihin tutustumaan niihin ihmisiin, jotka haavoittuivat vakavasti heinäkuisen kaappausyrityksen aikana.