Ku Klux Klanin entinen johtaja David Duke kiitti Twitterissä Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpia kommentista, jossa Trump tuomitsi Charlottesvillen vastamielenosoittajat eli Trumpin sanojen mukaan ”alt-leftin”.

”Kiitos herra presidentti, kun sanoit asiat suoraan kaikille amerikkalaisille”, Duke kirjoitti keskiviikkona 16. elokuuta. Duke kiitteli Trumpia myös tiistaina ”rehellisyydestä ja rohkeudesta kertoa totuus Charlottesvillen tapahtumien takana”.

Duke viittasi Trumpin tiistaina 15. elokuuta esittämiin kommentteihin Charlottesvillen tapahtumista. Tuolloin Trump sanoi, että molemmissa osapuolissa, sekä äärioikeistossa että vastamielenosoittajissa, oli vikaa.

Lausunto paljasti, että Trumpin edellinen viesti, jossa hän tuomitsi KKK:n ja muut äärioikeiston tahot, oli pr-vahinkojen korjausta eikä edustanut Trumpin aitoa näkemystä, sanoo Jyväskylän yliopiston valtio-opin tutkijatohtori Tommi Kotonen.

”Poliittisesti olisi ehkä viisasta olla polttamatta siltoja maltillisiin republikaaneihin, mutta Trump näyttää haluavan vedota mieluummin populistisesti suoraan oletettuihin tukijoihinsa”, Kotonen sanoo.

I posted this to you yesterday — Thank You Mr. President & God Bless You for setting the record straight for ALL AMERICANS. https://t.co/YTthmaSS0I — David Duke (@DrDavidDuke) 15. elokuuta 2017

CharlottesvillessÄ Virginiassa 32-vuotias nainen kuoli ja 19 ihmistä loukkaantui lauantaina 12. elokuuta, kun äärioikeistolainen mielenosoittaja ajoi äärioikeistoa vastustaneiden mielenosoittajien joukkoon.

Äärioikeistolaiset ja vastamielenosoittajat ottivat yhteen jo ennen yliajoa.

Kun Trump kommentoi tapahtumia tuoreeltaan lauantaina 12. elokuuta, hän ei ensin tuominnut mellakan aloittanutta äärioikeistolaisia suoraan, vaan tuomitsi ”törkeän vihan, kiihkoilun ja väkivallan molemmilta puolilta”.

Saamansa kritiikin jälkeen Trump täsmensi maanantaina 14. elokuuta lausuntoaan sanoen, että ”rasismi on pahuutta”, ja mainitsi erikseen Ku Klux Klanin, uusnatsit ja valkoista ylivaltaa ajavat ryhmät tuomitessaan rasismin nimissä tehdyt väkivallanteot.

”Trump täsmensi kommenttiaan, koska haluaa säilyttää välit maltillisiin republikaaneihin, jotka esittivät kohtuullisen kovaa kritiikkiä Trumpin vaimeaa lausuntoa kohtaan”, Kotonen sanoo.

Kotosen mukaan valkoisen nationalismin edustajat pitivät positiivisena sitä, että Trumpin kannanotto vaikutti pakotetulta.

Presidentin seuraavan kommentin vastaanotto vahvisti, että ainakin Ku Klux Klan on presidenttiin tyytyväinen.

Ku Klux Klan on toiminut perinteisesti erityisesti Yhdysvaltojen Etelävaltioissa, ja järjestöllä on ollut erilaisia vaiheita perustamisestaan lähtien.

”Ku Klux Klan syntyi pian sisällissodan päättymisen jälkeen vuonna 1865. Etelävaltioissa toimi tuolloin usean vuoden ajan koko joukko erilaisia mustien oikeuksia vastustaneita salaseuroja, joista vain KKK jäi myöhemmin elämään”, sanoo Pohjois-Amerikan tutkimuksen dosentti Ari Helo.

Huippuvuosinaan 1920-luvulla Ku Klux Klaniin kuului parhaimmillaan jopa viisi miljoonaa jäsentä, mutta nykyään järjestöllä arvioidaan olevan 3 000–6 000 jäsentä. Järjestö ei kerro tarkkoja lukuja jäsenmääristä. CNN:n mukaan Ku Klux Klaniin kuuluu tällä hetkellä 130 ryhmää.

Helon mukaan Ku Klux Klan edustaa uusoikeistolaisista liikkeistä kaikkein perinteisintä.

”Siitä on tullut eräänlainen kaiken uuden ajattelun vakiintunut taantumuksellinen vastavoima yhdysvaltalaiseen poliittiseen kulttuuriin. Nykyisellä järjestöllä ei ole mitään tekemistä alkuperäisen kanssa.”

Ku Klux Klanin hierarkkinen organisoitumistapa ei ole nykyaikainen.

Ku Klux Klanin suurin merkitys onkin nykyisin se, että se edustaa historiallista jatkumoa äärioikeiston kentällä.

”Merkitys on kuitenkin tänä päivänä lähinnä symbolinen”, Tommi Kotonen sanoo.

Hän ei kuitenkaan katso, että Ku Klux Klanilla olisi enää juuri vaikutusvaltaa, tai että järjestö kasvaisi.

”Ku Klux Klanin hierarkkinen organisoitumistapa ei ole kauhean nykyaikainen, sillä traditionaaliseen yhdistystoimintaan on korkeampi kynnys tulla mukaan kuin katuaktivismiin tai tapahtumiin.”

Kotosen mukaan äärioikeistoliikkeet ovat 1990-luvulta asti pyrkineet hajauttamaan toimintaansa ja siirtyneet enemmän verkkoon. Hän ei usko, että Ku Klux Klan uudistaisi toimintaansa.

”Sitten pitäisi hylätä järjestön traditio ja historia.”

Miksi Ku Klux Klania ei ole onnistuttu lopettamaan laittomana?

”Yhdysvalloissa on laaja sananvapaus ja järjestäytymisen vapaus, ellei liittovaltio tule siihen tulokseen että järjestö on rikollinen. Toki FBI varmasti seuraa järjestöjä tarkasti, mutta järjestöä ei lähdetä hajottamaan ellei se ajaudu terrorismin tielle.”

Kotonen näkee yhtenä syynä järjestön aktivoitumiseen halun säilyttää perinteet ja symboliikka, kuten Charlottesvillessä historiallinen patsas.

Charlottesvillen tapahtumat saivat alkunsa, kun äärioikeistolaiset ryhmät vastustivat Robert E. Leen patsaan poistoa kaupungin keskustasta. Charlottesvillen kaupunki oli päättänyt poistaa symboleja, jotka viittaavat Yhdysvaltain Etelävaltioiden rotuerotteluhistoriaan.

Lee oli Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa ja kannatti orjuuden jatkamista.

Yhdysvalloissa on käyty kamppailuja symbolien ympärillä 1980-luvulta asti, ja erityisenä kiistakapulana on ollut Etelävaltioiden lippu.

”Syy näiden yltiöisänmaallisten liikkeiden nousuun juuri nyt ja juuri Etelävaltioissa löytyy historiakeskustelusta, joka ryöpsähti uudelleen käyntiin Etelä-Carolinan lippukiistan aikana 2015. Tällöin Etelävaltioiden lippu lopulta siirrettiin pois osavaltion kongressitalon luota”, Ari Helo sanoo.

”Sen jälkeen ympäri Etelävaltioita on käyty jo lukuisia kiistoja sisällissodan muistomerkkien siirroista museoihin julkisilta paikoilta.”

Trump toi tiedotustilaisuudessaan 15. elokuuta esille, että Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti George Washington ja Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen kirjoittaja Thomas Jefferson omistivat orjia, ja kysyi, aiotaanko heidän patsaansa samoin tavoin poistaa.

Trump sanoi myös, että osa henkilöistä, jotka halusivat säilyttää Leen patsaan, oli ”hienoja ihmisiä”.

Charlottesville on Jeffersonin kotikaupunki ja tunnettu Virginian yliopisto puolestaan Jeffersonin perustama.

”Tässä syy siihen miksi Trump ottaa esiin juuri Jeffersonin. Hänen patsaitaan on kampuksella useampia, ja jotkut opiskelijoista tervehtivät niitä ohi kulkiessaan. Jefferson oli orjanomistaja, joka ei koskaan kannattanut orjuutta insituutiona, vaan uskoi ja toivoi sen kuihtuvan väistämättä ajan oloon”, Helo sanoo.

Sisällissodan muistomerkkien siirtämisestä on keskusteltu yhä enemmän Charlottesvillen tapahtumien jälkeen. Tiistaina 15. elokuuta mielenosoittajat kaatoivat etelävaltioiden sotilaan patsaan Durhamin kaupungissa Pohjois-Carolinassa. Baltimoressa siirrettiin ainakin kaksi patsasta keskiviikkoaamuna.

”Patsas- ja lippukiistoja tuskin saadaan loppumaan patsaita hävittämällä”, Helo sanoo. ”Yhden muistomerkin hävittäminen vain siirtää kokoontumispaikan jonnekin toisaalle, koska kyse on tämän päivän politiikasta, ei aidosti historiasta.”

Alt-rightissa ei ole selkeää johtajaa, hierarkiaa tai jäsenyyttä.

Alt-right-liike eli ”vaihtoehtoinen oikeisto” on ollut voimakkaasti tukemassa Trumpia, ja Trump jakaa Twitter-tilillään hyvin samantyyppistä sisältöä kuin alt-right, vaikkei ole suoraan sanonut tukevansa kyseistä verkostoa.

Trumpin neuvonantaja ja strategiapäällikkö Steve Bannon on puolestaan perustanut Breitbart-sivuston, jota Bannon on avoimesti kutsunut alt right-liikkeen alustaksi. Bannon on nimenomaan varoittanut Trumpia arvostelemasta äärioikeistoa liikaa.

Charlottesvillen yliajaja oli kertonut äidilleen lähteneensä alt-right -tapahtumaan.

Alt-right -liikkeellä ja Ku Klux Klanilla ei Tommi Kotosen mukaan ole yhteistyötä, vaan alt-right haluaa pikemminkin tehdä ainakin julkikuvan osalta pesäeroa Ku Klux Klaniin.

”Alt-rightin ideana on, että lähdetään hakemaan vaihtoehtoja vanhakantaiselle toiminnalle ja toimitaan selkeämmin verkossa”.

Alt-right ei ole järjestö vaan liberalistisia ideoita ja monikulttuurisuutta vastustava liike, joka on voimakkaampi kuin perinteisesti organisoituneet äärioikeistojärjestöt.

”Liikkeiden löyhät verkostot ovat ideologisesti joustavia, jolloin voidaan ylittää henkilöristiriidat. Alt-rightissa on toimijoita jotka ottavat enemmän vastuuta, muttei selkeää johtajaa, hierarkiaa tai ollenkaan jäsenyyttä.”

Verkostomuotoisessa toiminnassa kokoonnutaan esimerkiksi jonkin teeman ympärille tilaisuuteen tai mielenosoitukseen ja kadotaan, kun teema ei ole enää ajankohtainen. Toiminta voi olla myös nettipropagandaa jonkin teeman puolesta tai vastaan.

Alt-right on myös kansainvälisempi kuin Ku Klux Klan, joka on liitetty yhdysvaltalaiseen ja nimenomaan paikalliseen Etelävaltioiden traditioon. Alt-right on saanut inspiraatiota yhtä lailla eurooppalaisilta oikeiston ajattelijoilta.

Kotosen mukaan alt-rightissa on vähemmistöjen vastaista retoriikkaa, mutta erityyppisin termein kuin perinteisissä äärioikeistojärjestöissä.

”Alt-right-henkilöt yleensä välttävät puhumasta klassisten rotuoppien ja valkoisen ylivallan termein, joka taas on Ku Klux Klanin lausutulla agendalla”.

Sen sijaan alt-rightissa puhutaan esimerkiksi rotujen välisistä älykkyyseroista, ja liike haluaa esittäytyä uutena ja modernina liikkeenä.

Tästä huolimatta kulttuuriset symbolit ovat myös alt-rightissa tärkeitä traditioiden ja identiteetin kiinnekohtia.

”Symbolit toimivat merkkeinä, joiden ympärille on helppo ryhmittyä vaikkei täsmällisestä politiikkalinjasta samaa mieltä olisikaan. Osin kyse on myös ärtymyksestä sen suhteen, miten osa oikeistoa katsoo amerikkalaisuuden perinteisiä symboleja rapautettavan liberalismin ja tasa-arvon sekä vähemmistöjen oikeuksien varjolla”, Kotonen sanoo.

Vaikka alt-right on ollut tapetilla viime vuosina erityisesti Trumpin yhteydessä, Kotosen mukaan on mahdollista, että joku muu vastaava verkosto alkaa vetää paremmin väkeä.

Ari Helo ei usko, että alt-right-liike jää pitkäikäiseksi tai vaikutusvaltaiseksi.

”Liikkeellä ei ole vakiintunutta organisaatiota eikä sen ideologisesta ajattelusta löydy mitään varsinaisesti uutta jo kauan vaikuttaneisiin muihin ryhmiin nähden.”

Entä mihin Trump viittaa puhuessaan tiistaina alt-left-liikkeestä, jonka väitti hyökänneen äärioikeistolaisten kimppuun?

”Mitään alt-left-liikettä ei ole olemassakaan ainakaan siinä mielessä, että joku ryhmä itsensä sellaiseksi identifioisi ja väittäisi edustavansa sitä”, Kotonen sanoo.

Hänen mukaansa Trump pyrkii luomaan retorista vastakkainasettelua ja esittämään oikeistolaiset ja vastamielenosoittajat ääripäinä.