- Eittämättä kipupiste on saavutettu, perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko kommentoi rahoituksen tasoa.

Perhe- ja peruspalveluministeri

Annika Saarikko

(kesk) sanoo, ettei terveydenhuollon tutkimukseen kohdistetuista säästöistä voi olla ylpeä.

Saarikon mukaan käyrä on ollut laskeva niin pitkään, ettei kukaan poliitikoista voi vetäytyä vastuusta.

Annika Saarikon mukaan hallitus on osoittanut arvostusta tutkimustyölle perustamalla kansallisia osaamiskeskuksia, joista hän mainitsee syöpä- genomi- ja neurokeskuksen. Saarikko lisää, että valtion heikentyneitä panostuksia on paikattu kuntien verorahoilla. AOP/JARNO KUUSINEN

- Ei näistä terveydenhuollon tutkimukseen tai yliopistosairaaloiden tutkimustoiminnan rahoitukseen kohdistuneista säästöistä voi olla ylpeä, eittämättä tietty kipupiste on saavutettu, perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk) sanoo Iltalehdelle.

- Tässä ei oikein kukaan poliitikoista voi vetäytyä vastuusta, koska käyrä on ollut laskeva jo pitkään. Olen ollut sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen kuusi vuotta, ja tämä on aihepiiri, jonka myös valiokunta on nostanut aina esiin, Saarikko jatkaa.

Myös pääsuunnittelija Kai Husso työ- ja elinkeinoministeriöstä muistuttaa, että kliinisen lääketieteen puolella tehtiin mittavia leikkauksia jo Jyrki Kataisen (kok) pääministerikauden aikana.

- On vaikea sanoa, kuinka analyyttiseen ja tietoperustaiseen pohjaan leikkauspäätökset alun perin rakentuivat. Toisaalta nykyinen hallitus ei ole palauttanut rahoitustasoa aiempaan, Husso toteaa.

”On muutakin rahoitusta”

Saarikko huomioi, että ”on muutakin rahoitusta kuin tämä yksi budjettimomenttikohta, joka kyllä on dramaattisesti laskenut”, ja viittaa Suomen Akatemiaan yliopistosairaaloiden rahoituslähteenä.

Turun yliopiston syöpäbiologian professori Jukka Westermarck sanoo, että joillakin yksittäisillä tutkijoilla on mahdollisuus saada rahoitusta Suomen Akatemian kautta, mutta hakemuksista hyväksytään vain noin kymmenen prosenttia.

- Niitä ei pidä sekoittaa kliinisten kokeiden rahoitukseen.

Westermarck katsoo, että Suomen Akatemian sisällä on ”täysin selittämätön juopa tekniikan tutkimuksen ja terveyden tutkimuksen välillä”.

- Kukaan ei ole pystynyt selittämään sitä, että terveyden tutkimuksen rahoitus poljetaan alas ja samaan aikaan tekniikan tutkimus saa lisää rahoitusta.

Lippulaivat ja kärkihankkeet

Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan tutkimusohjelmayksikön varajohtaja Juha Klefström sanoo, että pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallitus on tiedepolitiikassaan ottanut rahaa toisella kädellä ja myöntänyt lisäpanostuksia toisella kädellä.

Suomen Akatemialle osoitettiin kevään puoliväliriihessä yhteensä 50 miljoonaa euroa lippulaivatutkimuskeskittymien toteuttamiseen vuosina 2018-2019.

Ensi vuoden kärkihankerahoituksesta 30 miljoonaa euroa on suunnattu Suomen Akatemian kautta ”huippututkimukseen ja tutkimustulosten yhteiskunnallisen vaikuttavuuden vahvistamiseen”. Lippulaiva- ja kärkihankeraha on tarkoitettu kaikille tieteenaloille, ei vain lääketieteelle.

- Tämä on vähän rikkaat rikastuvat ja köyhät köyhtyvät -meininkiä, mutta se ei ole välttämättä paha asia, joskus on hyväkin, että tuetaan sellaisia, jotka voivat tehdä kansainvälisen mittakaavan läpilyöntejä, Klefström sanoo.

Syöpätutkimuksen osalta Klefström muistuttaa, ettei kukaan pysty ennustamaan, ”mikä on seuraava iso juttu”. Saarikon mukaan ”olisi tietysti toivottavaa, että tutkimustyöstä löytyy ratkaisuja, jotka olisivat jonain päivänä rahan arvoisia Suomelle”.