Jevgeni Popov (vas.) ja Aleksandr Kabakov tulevat Helsingin kirjamessuille. Kuva lokakuulta 2011. © Dmitri Rozhkov / Wikimedia Commons

Helsingin kirjamessujen pääteemana on Venäjä. Helsinkiin saapuu kaikkiaan 34 venäläistä kirjailijaa, ja messuosastolla esitellään myös venäjän kielen interaktiivisia opetusohjelmia. Osa ohjelmasta on omistettu matkailulle.

Kirjamessujen ohjelmaa on valmisteltu varsin ristiriitaisissa merkeissä. Venäjä oli käynyt jo pitkään propagandasotaa länsimaita vastaan ja monet pelkäsivät, että Venäjä yrittäisi hyödyntää messuja tähän tarkoitukseen. Esimerkiksi kirjailija Sofi Oksanen on arvostellut voimakkaasti Venäjän valintaa messujen teemamaaksi.

”En vastusta venäläistä kirjallisuutta, mutta lavan antaminen Venäjän hallitukselle ja sen propagandalle Suomessa on hulluutta”, Oksanen totesi tammikuussa.

Venäjän kirjallisuuden tuntija, suomentaja Jukka Mallinen ei pelkää niinkään propagandaiskua vaan sitä, että Suomeen lähetetyt kirjailijat eivät ole halukkaita käymään kriittistä keskustelua kotimaansa tilasta.

”Venäjän valitsemaan delegaatioon kuuluu noin 30 kirjailijaa”, Mallinen sanoo. ”Suurin osa heistä on varsin tuntemattomia nimiä myös Venäjällä. He eivät ole tunnettuja huippukirjailijoita tai yhteiskuntakriitikoita.”

Uutistoimisto Sputnikin mukaan Venäjän messuohjelman järjestäjät toivovat, että tapahtuma lisäisi kiinnostusta Venäjää kohtaan ja ”vaikuttaisi suotuisasti maidemme välisten suhteiden yleistunnelmaan”.

”Venäjän tarkoituksensa on todistaa suomalaisille, että se on aivan normaali valtio, jonka kulttuurikenttä toimii normaalissa tilanteessa”, Mallinen sanoo.

”Tosiasiassahan ei ole näin. Venäjän älymystön sisäinen polemiikki on tällä hetkellä todella repivää. Ikävä kyllä, se jää nyt aika lailla näkymättömiin.”

Mallisen mielestä torstaina 22. lokakuuta alkavat Helsingin kirjamessut ovat Venäjän ”pehmeän voiman” näytös.

”Ne muistuttavat Neuvostoliiton aikaisia ystävyysfestivaaleja. Myös niiden tarkoituksena oli osoittaa, että Neuvostoliitto on normaali eurooppalainen demokratia.”

Jukka Mallisen mukaan virallisen valtuuskunnan on valinnut Venäjän federaation lehdistö- ja joukkotiedotusvirasto, jota kutsutaan George Orwellin kirjaa Vuonna 1984 mukaillen ”Totuuden ministeriöksi”.

Delegaatioon kuuluu silti myös muutamia arvostettuja kirjailijoita, kuten Andrei Bitov, Jevgeni Popov ja Aleksandr Kabakov. He olivat neuvostoaikoina julkaisukiellossa, mutta nykyisin he myötäilevät Venäjällä vallitsevaa kansallismielistä ilmapiiriä.

Bitov toimii Venäjällä sananvapausjärjestö Penin puheenjohtajana. Mallisen mukaan järjestön sisällä on käyty kovia riitoja Krimin valtauksesta. Penin johto on hyväksynyt alueen liittämisen Venäjään, mutta maan ulkopolitiikkaa arvostelleet maailmankuulut kirjailijat Viktor Jerofejev ja Ljudmila Ulitskaja on erotettu järjestön jäsenyydestä.

”Venäjän Pen ei ole putinistinen, mutta siitä on tullut patrioottinen järjestö”, Mallinen sanoo.

Kirjamessuilla esiintyy Jerofejevin ja Ulitskajan lisäksi myös muita Venäjän nykyjärjestelmään avoimen kriittisesti suhtautuvia kirjailijoita kuten Boris Akunin, Lev Rubinštein, Mihail Šiškin ja Artemi Troitski. He ovat tulleet Helsinkiin virallisen delegaation ulkopuolella suomalaisten kutsumina.

”Suomalaiset kustantajat ovat kutsuneet Akuninin, Rubinšteinin, Šiškinin, Troitskin ja Ulitskajan tänne heidän uusien kirjojensa julkistamistilaisuuksiin”, Mallinen sanoo.

”Viktor Jerofejevin kutsui puolestaan Cultura-säätiö, koska häneltä ei ole ilmestynyt tänä vuonna suomeksi uutta kirjaa.”

Mallisen mukaan Venäjällä on paljon tunnettuja kirjailijoita ja yhteiskunnallisia keskustelijoita, jotka ovat jääneet kutsumatta.

Esimerkiksi Mihail Berg, Andrei Zubov ja tomittaja Oleg Kašin olisivat tuoneet väriä keskusteluihin, samoin Volgan suomalais-ugrilaisten kansojen mytologiaa käsitellyt Denis Osokin.

”Myös Lilia Ševtsovalla ja Andrei Kolešnikovilla olisi paljon sanottavaa, vaikka he eivät olekaan kirjailijoita vaan tutkijoita.”

Helsingin kirjamessut 22.10.–25.10.2015. Ohjelma löytyy täältä.