Asiantuntijat vakuuttelevat, ettei työ katoa.

Robotisaatio uhkaa monia töitä, raportti kertoo.

Jopa sadattuhannet suomalaiset ovat vaarassa menettää työnsä.

Moni työ on tutkimusten mukaa turvassa.

Miten annat itsestäsi hyvän vaikutelman työhaastattelussa? Katso ammattilaisen vinkit haastatteluun. Juuso Viitanen

Miten työmiesten ja naisten nyt käy? AOP

Jopa 15 prosenttia suomalaisten työpaikoista korvautuu automaatiolla, käy ilmi työ- ja elinkeinoministeriön työpoliittisesta aikakauskirjasta.

Tämä tarkoittaa sitä, että robotti tekee vuoteen 2030 mennessä jopa 375 000 suomalaisen työt.

Asiantuntijat ovat kuitenkin olleet sitä mieltä jo pitkään, että muutos on väliaikainen.

Uuteen teknologiaan liittyvät uudet työt lisäävät työvoiman tarvetta ja tuottavuuden kasvun seurauksena työllisyys paranee. Nettovaikutus ensi vuosikymmenen lopussa olisi sitä myöten kuitenkin positiivinen ja työpaikat lisääntyisivät prosentilla eli 25 000:lla.

Aluksi rytisee

Työ- ja elinkeinoministeriön ekonomisti Olli Koski kirjoittaa aikakauskirjassa, että teknologian käyttöönoton ensimmäisessä vaiheessa työllisyysvaikutus on negatiivinen.

Seurauksena on väliaikaista, teknologiseksi työttömyydeksi kutsuttua työttömyyttä.

Tämän pitäisi korjautua sitten kun uusia työpaikkoja syntyy ja työntekijät ohjautuvat niihin.

Koski huomauttaa, että sopeutuminen ei ole välttämättä nopeaa ja se riippuu työmarkkinoiden rakenteista kuten vallitsevasta taloudellisesta suhdanteesta.

Jos työttömät eivät pysty päivittämään taitojaan uusia töitä vastaaviksi, työttömyydestä voi tulla pysyvää.

Laskelmissa helmasynti

Työn murrokseen perehtynyt Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja Petri Rouvinen sanoo keskustelun muuttuneen viime vuosina. Töitä ei välttämättä häviä niin paljon kuin on välillä ajateltu, mutta liki kaikki työ muuttuu.

- Aluksi oltiin aktiivisia siinä, että tuli isoja osuuksia töistä ja ammateista, jotka häviävät. Aika nopeasti keskustelu meni siihen, että vaan itse asiassa melko rajallinen osa ammateista häviää. Aika iso, elleivät kaikkikin ammatit, muuttuvat sisällöllisesti jollain asteella.

Rouvisen mukaan laskelmissa, joita robottien korvaamasta työstä on tehty, on aina yksi helmasynti.

- Niissä pystytään kyllä katsomaan ammatteja ja joskus niiden sisään. Pystytään arvelemaan, mitkä tehtävät ammatissa ovat korvattavissa teknologialla, mutta kovinkaan analyyttisesti ei pystytä arvioimaan sitä, minkä verran uusia syntyy.

Kerralla ja isosti

Tasan vuosi sitten ilmestyi Daron Acemoglun ja Pascual Restrepon julkaisu Robots and Jobs (robotit ja työpaikat.) Rouvisen mukaan heidän vielä tuoreemmasta Modeling Automation -työstään on tulossa tärkeä malli taloustieteeseen.

- Se on teoreettinen malli, mutta intuitio, joka siitä tulee, on se, että jos ihmistyön korvautuminen menee pienissä askelissa ja hivuttamalla, on ihmistyö enemmän uhattuna kuin silloin, että otettaisiin teknologiaa käyttöön radikaalimmin ja isommin hyppäyksin.

Rouvinen on siis sitä mieltä, että ihmistyön korvaamisessa kannattaisi olla rohkea. Silloin syntyy myös uutta työtä.

- Syy on se, että jos teknologia otetaan käyttöön hivuttamalla, tapahtuu vain sitä korvautumista. Jos radikaalimmin sovelletaan, tulee ensinnäkin uusia tuotteita ja palveluita, mikä mahdollistaa uudenlaisen ihmistyön. Toinen efekti on se, että kun tulee radikaalimpaa soveltamista, se tarkoittaa myös sitä, että hinnat laskevat, markkinat monipuolistuvat ja tulee vaurastumisefekti.

Kun ihmiset vaurastuvat, syntyy tarvetta uudenlaiselle ihmistyölle, jota ei aiemmin käytetty.

- Vaikka työtä korvautuisi, mutta vaurastumme sitä kautta, että hinnat laskevat, voimme käyttää ylellisyyspalveluita, kuten personal trainereita, entistä enemmän. Kaikissa laskelmissa tehdään yksi klassinen virhe ja ajetaan aina samaan ansaan. Oletetaan aina että tuotteiden ja palveluiden kirjo ei muutu. Se muuttuu paljonkin ja yllättäviin suuntiin. 20 vuotta sitten olisi naurettu henkilölle, joka käyttää personal trainerin palveluita. Nyt se on laaja ammattikunta.

Olemme kuitenkin ihmisiä

Rouvinen muistuttaa myös siitä, että teknisiin mahdollisuuksiin pohjautuvat teoreettiset laskelmat ja selvitykset, joita on tehty, eivät ota huomioon eri maiden lakeja ja asetuksia ja varsinkaan sitä, millaisia ovat ihmisten asenteet.

Vaikka robotti voisi tehdä jonkin asian tehokkaammin ja halvemmin, on aina olemassa inhimillinen puoli. Halutaanko esimerkiksi vanhustenhoitajat korvata roboteilla, jos se olisi mahdollista?

- Arvioissakin aikajana on 20 vuotta eteenpäin, mutta jos laitetaan näitä hidasteita, se voi olla 50-60 vuotta.

Humanoidirobotti Sophia puhui New Yorkissa YK:n päämajassa taannoin. AOP

Suomella ei hätää

Rouvisen yhteenveto aiheesta on se, että kaikki työt muuttuvat. Suomella ei pitäisi olla mitään hätää sillä ehdolla, että Suomessa ollaan eturintaman soveltajia.

- Eturintaman soveltajiin kohdistuu globaalia kysyntää ja ne myös aikaisemmin keksivät uusia käyttöjä ihmistyölle. Esimerkki on Uudenkaupungin autotehdas. Oli tietty Mersun tehdas Saksassa, jossa on kymmenesosa ihmisistä, jota oli kymmenen vuotta sitten, siis paljon vähemmän ihmistyövoimaa. Silti Uudenkaupungin autotehdas kasvaa, koska olemme niin pieni pelaaja globaalissa markkinassa, että vähäinen kysyntä jota globaalisti kehittyy, riittää ylikompensoimaan sen, mitä teknologia hävittää. Huoli ei ole se teknologia, vaan kilpailukyky kansainvälisesti.

Merkityksensä on myös sillä, mitä haluavat ne kuluttajat, joilla on varaa valita. Tämä vaikuttaa siihen, millainen työ säilyy ihmisten hallussa.

- Katsotaan vauraita ihmisiä: Ne eivät halua vaan kaljaa, vaan kotiseutukaljaa, joka on - ei kenen tahansa - vaan Jaskan panemaa kaljaa.