Tohtoriopinnot ja yritysten kanssa toteutettava DigiTwin-tutkimushanke ovat saaneet Juuso Autiosalon (vas.) pysymään Aalto-yliopiston Otaniemen kampuksella. Rehtori Ilkka Niemelän mukaan osalla opiskelijoista opinnot uhkaavat jäädä kesken, koska työpaikka on tiedossa jo ennen valmistumista.

Tohtoriopinnot ja yritysten kanssa toteutettava DigiTwin-tutkimushanke ovat saaneet Juuso Autiosalon (vas.) pysymään Aalto-yliopiston Otaniemen kampuksella. Rehtori Ilkka Niemelän mukaan osalla opiskelijoista opinnot uhkaavat jäädä kesken, koska työpaikka on tiedossa jo ennen valmistumista. Pekka Koli / Yle

Tekniikan alojen opiskelijoiden tunnelmat ovat korkealla, sillä töitä on hyvin tarjolla. Mutta Teknologiateollisuus ry on huolissaan. Osaavien työntekijöiden puutteesta on tullut pullonkaula alan yritysten kasvulle.

Tämä on huomattu myös yliopistoissa.

– Tällä hetkellä osaajapula on niin kova, että meillä on isoja haasteita saada opiskelijoita suorittamaan opintonsa loppuun, koska työelämän imu on niin vahva, kertoo Aalto-yliopiston rehtori Ilkka Niemelä.

– Ei lähdetä hakemaan töitä, vaan paikka on jo valmiina. Se osoittaa, että yhteiskunta tarvitsee tällaisia osaajia enemmän.

Uusimaa ei ole ainoa osaajapulassa kärvistelevä alue. Töitä olisi tarjolla eri puolella Suomea.

Meillä on haasteita saada opiskelijoita suorittamaan opintonsa loppuun. Ilkka Niemelä

– Meiltä valmistuneet työllistyvät hyvin, heille maksetaan hyvin, ja heistä on kova kysyntä, luettelee Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston (LUT) hallituksen puheenjohtaja Tuomo Rönkkö.

Myös tohtoreille riittää kysyntää.

– Meiltä revitään kaikki väitelleet tohtorit teollisuuteen, ja tämä on ollut ainakin meidän aloilla merkittävä muutos viime vuosikymmenen aikana, sanoo puolestaan LUT-yliopiston rehtori Juha-Matti Saksa.

Palkatuista jo yli puolet korkeakoulutettuja

Etenkin korkeasti koulutetun työvoiman tarve on Teknologiateollisuus ry:n tekemän tuoreen selvityksen perusteella suuri.

– Tällä hetkellä teknologia-alan yrityksiin rekrytoitavista jo 60 prosenttia on korkeakoulutettuja ja tarve kasvaa edelleen, kertoo kasvun ja uudistumisen johtaja Laura Juvonen.

Selvityksen mukaan teknologiateollisuuteen tarvitaan vuosittain yli 9 000 uutta tekniikan osaajaa. Tulevaisuudessa pulaa on erityisesti diplomi-insinööreistä.

Lasse Isokangas / Yle

Juvonen sanoo, että nopealla aikataululla osaajia saadaan lisäämällä yritysten kanssa toteutettavaa muunto- ja täydennyskoulutusta, maisteriopintoihin valittavien määrää ja kansainvälisiä maisteriohjelmia sekä palkkaamalla kansainvälisiä osaajia.

Jotta osaajien saaminen pitkällä tähtäimellä turvataan, tulee Teknologiateollisuuden mielestä korkeakoulujen tutkintotavoitteita tekniikan aloilla nostaa.

Juvonen korostaa, että korkeakoulutuksen lisääminen on paras keino estää yritysten lähteminen muualle ja toisaalta houkutella kansainvälisiä yrityksiä Suomeen.

Pula osaajista alkaa Juvosen mukaan jarruttaa työllisyyden kasvua. Viidestä päätoimialasta (siirryt toiseen palveluun) koostuva teknologiateollisuus tuottaa noin puolet Suomen viennistä ja työllistää suoraan 320 000 ja välillisesti noin 670 000 ihmistä.

LUT tuplaa tekniikan tutkintojen määrän

Opetus- ja kulttuuriministeriö on tehnyt ehdotuksen yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkintotavoitteiden kasvattamisesta tuhansilla vuosille 2021–2024 sekä vuodelle 2030.

Ministeriö muun muassa ehdottaa, että diplomi-insinöörin tutkintojen määrä tulisi nostaa kymmenessä vuodessa liki viiteen ja puoleen tuhanteen. Teknologiateollisuus pitää tavoitteen toteutumista erittäin tärkeänä.

Korkeakoulujen omat esitykset ovat hieman ministeriön lukuja suurempia.

Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston (LUT) tavoite on kunnianhimoinen.

En pelkästään usko, vaan tiedän, että pystymme. Tuomo Rönkkö

Vuoteen 2030 mennessä LUT uskoo pystyvänsä yli kaksinkertaistamaan tekniikan aloilta valmistuvien määrän nykyisestä 450:stä lähes tuhanteen.

– En pelkästään usko, vaan tiedän, että pystymme, vakuuttaa Tuomo Rönkkö.

Aalto-yliopisto puolestaan kaavailee nostavansa tutkintojen määrää tuhannella eli 2 200:aan.

– Tämä on iso haaste tekniikan alalla, myöntää Ilkka Niemelä.

Risto Ojala ja Jesse Pirhonen kehittävät roskienkeräysrobottia. Aalto-yliopiston teollisen internetin kampuksella on tiloja teollisen ja esineiden internetin sekä tekoälyn tutkimukseen. Pekka Koli / Yle

Korkeakouluja huolestuttaa, miten ne pystyvät tuottamaan entistä enemmän tutkintoja, jos valtiolta ei heru lisää rahaa.

Rönkön mukaan rahaa kyllä tarvitaan, mutta "aina ei voida olla käsi ojossa".

– Veronmaksajien raha on niin kallista rahaa, että sitä pitää käyttää huolellisesti. Kyllä meidän pitää itsekin tehdä jotain. Yliopistojen tulee nostaa tuottavuutta esimerkiksi digitalisaation ja uusien opetusmenetelmien avulla.

Tätä ei voi tehdä pelkästään digitaalisesti ja virtuaalisesti. Ilkka Niemelä

Niemelä sanoo, että näin tehdään Aallossakin, mutta tämä ei riitä.

– Energiatekniikka, konetekniikka, kemiantekniikka, rakennustekniikka, sähkötekniikka – kaikki vaativat sitä, että päästään tutkimaan ja kokeilemaan asioita oikeassa ympäristössä ja oikeilla materiaaleilla. Tätä ei voi tehdä pelkästään digitaalisesti ja virtuaalisesti, jos halutaan laadukasta koulutusta.

Teknologiateollisuuden ratkaisu: lisää yhteistyötä

Teknologiateollisuuskin on huolissaan korkeakoulujen resursseista ja koulutuksen laadusta koulutusmäärien kasvaessa. Sen mielestä lisärahaa tarvitaan ja koulutusta on kehitettävä, mutta tämä ei ole ainoa ratkaisu ongelmaan.

Etujärjestön toiveena on "lisätä yritysten ja yliopistojen välisiä kumppanuuksia".

Laura Juvonen korostaa, että yritysten olisi syytä olla kiinnostuneita tiiviimmästä yhteistyöstä alan korkeakoulujen kanssa oman tulevaisuutensa vuoksi. Koulutustalkoisiin kaivataan tekijöitä.

Yritykset voisivat tarjota projektitöitä ja työharjoittelupaikkoja, osallistua opetuksen toteuttamiseen ja lisätä verkostomaista yhdessä tekemistä, ehdottaa Juvonen.

Hän uskoo, että yrityksillä voisi lisäksi olla halua osallistua nykyistä enemmän lahjoitusprofessuureihin.

Teknologia-alan osaaminen on tulevaisuudessa entistäkin tärkeämpää muun muassa ilmastonmuutoksen vuoksi, korostaa Teknologiateollisuuden kasvun ja osaamisen johtaja Laura Juvonen. Pekka Koli / Yle

– Meillä on hyviä kokemuksia lahjoitusprofessuureista esimerkiksi Lahdesta, kertoo Tuomo Rönkkö.

LUT-yliopisto on saanut rahoitusta myös säätiöiltä. Niemelän mukaan myös Aalto-yliopiston yhteistyö yritysten ja säätiöiden kanssa on tiivistä.

– Mutta laadukas koulutus ei voi perustua yksittäisiin lahjoituksiin, projekteihin tai hankkeisiin, vaan se tarvitsee pitkäjänteisen kehittämistyön ja julkisen rahoituksen.

Niemelän mukaan näin saadaan muitakin rahoittajia houkuteltua mukaan.

DI-koulutusta halutaan lisää etenkin Uudellemaalle

Teknologiateollisuuden mukaan laadukasta korkeakoulutusta ei voi hajauttaa aivan joka maakuntaan.

– Mutta on varmasti perusteltua lisätä paikkoja kaikissa seitsemässä tekniikan koulutusta antavassa yliopistossa, Juvonen arvioi.

Teknologiateollisuus haluaa lisää DI-opiskelupaikkoja erityisesti Uudellemaalle, jossa työpaikkojen määrä kasvaa eniten.

Laadukas koulutus ei voi perustua yksittäisiin lahjoituksiin, projekteihin tai hankkeisiin. Ilkka Niemelä

Selvityksen mukaan Suomesta tulevista yliopistojen tekniikan ja tietojenkäsittelyn alojen uusista opiskelijoista uusmaalaisia on 40 prosenttia.

Rönkkö katsoo, että uusia työntekijöitä Uudellemaalle on syytä kouluttaa muuallakin.

– Meillä on erittäin hyvät edellytykset kouluttaa ihmisiä ja tehdä menestyvää yritystoimintaa myös muualla kuin Kehä III:n sisäpuolella. Uudellemaalle voivat hakeutua töihin muutkin kuin Uudellamaalla koulutetut.

Juttua on korjattu Aalto yliopiston rehtorin sukunimien osalta klo 15.03 ja 16.38. Rehtorin nimi on Ilkka Niemelä, ei Ilkka Heikkilä.

Lue myös:

Korkeakoulut etunojassa tutkintotalkoisiin – tietotekniikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tekniikan aloille esitetään tuhansia uusia opiskelupaikkoja

Korkeakoulujen tutkintotavoitteet ovat huikeat – vain rahoitus ja resurssit puuttuvat

Korkeakoulutettuja tarvitaan tulevaisuudessa lisää, lähihoitajistakin tulee kova pula – Mihin koulutusrahat pitäisi käyttää?