Puoluejohtaja pitää ajatusta Ahvenanmaan itsenäisyydestä realistisena.

Ahvenanmaan itsenäisyyttä ajavan Ålands Framtid -puolueen puheenjohtaja Axel Jonsson näkee Katalonian tilanteella yhtymäkohtia Ahvenanmaahan.

Jonssonin mukaan Ahvenanmaata ja Kataloniaa yhdistää kielikysymys ja emämaan haluttomuus kehittää alueen autonomiaa.

Kataloniassa järjestettiin sunnuntaina veriseksi muuttunut kansanäänestys itsenäistymisestä, ja Ålands Framtid eli Ahvenanmaan tulevaisuus ajaa itsenäisyysäänestystä Ahvenanmaalle. Edellytyksenä on, että parlamentin eli maakuntapäivien enemmistö kannattaa ajatusta.

Merkittävin syy itsenäistymiselle on kieli.

Jonssonin mukaan ruotsin asema Ahvenanmaalla heikkenee, vaikka Suomi on luvannut pitää maakunnan ruotsinkielisenä. Suomi sitoutui tavoitteeseen vuoden 1921 Ahvenanmaan sopimuksessa, kun Kansainliitto katsoi saaren kuuluvan Suomelle.

Ruotsilla ei useinkaan pärjää, jos asioi Manner-Suomessa sijaitsevien viranomaisten kanssa. Kaupoissa taas tuotteiden kyljessä ei välttämättä lue mitään ruotsiksi, Jonsson kuvaa.

Esimerkkejä riittää

Toinen syy on se, että Ahvenanmaalla menee niin hyvin.

– Nykyinen autonomiamme ja vapautemme ovat toimineet hyvin. Miksi emme jatkaisi loppuun asti? Jonsson kysyy.

Puoluejohtajan mukaan ahvenanmaalaiset ovat hyvinvoiva ja yrittäjähenkinen kansa, ja Ahvenanmaalla olisi riittävä taloudellinen pohja itsenäisyydelle.

Tärkeimmät alat ovat merenkulku sekä matkailuala ja muut palvelut. Itsenäisenä alue voisi tukea siellä toimivia yrityksiä paremmin kuin tällä hetkellä osana Suomea.

” Nykyinen autonomiamme ja vapautemme ovat toimineet hyvin. Miksi emme jatkaisi loppuun asti?

Jonsson pitää itsenäisyyttä realistisena tavoitteena.

– Se on kiinni vain ahvenanmaalaisten poliittisesta tahdosta ja hyvästä keskusteluyhteydestä ensisijaisesti Ruotsin ja Suomen kanssa.

YK:n jäseninä on useita Ahvenanmaata pienempiä valtioita. Myös Euroopasta löytyy useita mikrovaltioita, jotka ovat vauraampia kuin ympäröivät isommat maat.

Itsenäistymisen suurimpana haasteena Jonsson pitää hyvien naapurisuhteiden ylläpitämistä.

– Jokainen haaste olisi myös mahdollisuus ottaa vastuuta ja muovata omaa tulevaisuutta.

Monesta tuntuu, ettei Suomi arvosta

Ahvenanmaalaisten itsenäistymishaluja ei ole mitattu vuosiin, mutta osviittaa voinee hakea maakuntapäivien puolueiden kannatuksesta.

Ålands Framtid on ainoa itsenäistymistä ajava puolue, ja sen kannatus on kymmenisen prosenttia. Jonssonin mukaan myös muissa puolueissa on itsenäisyyden kannattajia.

– Ahvenanmaalaisista tuntuu, ettei Suomen hallitus nykyään pidä heitä kovin suuressa arvossa. Yhä useammat ovat alkaneet pohtia Ahvenanmaan asemaa.

Skotlannissa äänestettiin itsenäisyydestä vuonna 2014, ja skotit sanoivat ei. Oliko se pettymys?

– En usko, että kansanäänestys voi olla pettymys. Demokraattinen tahdonilmaisu on kaunis asia, oli lopputulos mikä tahansa.

Britannia hoiti tapauksen hyvin, Jonsson lisää. Äänestystä ei yritetty kieltää tai mitätöidä. Sen sijaan skoteille luvattiin verouudistuksia ja muuta hyvää, jos he päättävät jäädä. Niitä toteutetaan parhaillaan.