Uusi tieliikennelaki muuttaa pyörätien jatkeen väistämissäännön yksiselitteiseksi.

Uusi tieliikennelaki astuu voimaan 1. kesäkuuta 2020. Uusi laki ei muuta sanottavasti autoilijoiden ja pyöräilijöiden välisiä väistämissääntöjä risteyksissä, mutta pyörätien jatkeen kohdalla väistämissääntö tulee yksiselitteiseksi: pyöräilijää on väistettävä.

Tällainen ”Väistämisvelvollisuus pyöräilijän tienylityspaikassa” -liikennemerkki otetaan käyttöön 1.6.2020.­

Pyörätien jatkeen uudella merkitsemistavalla ja uudella ”väistämisvelvollisuus pyöräilijän tienylityspaikassa” -liikennemerkillä pyritään selkeyttämään autoilijoiden ja pyöräilijöiden välisiä väistämissääntöjä.

Milloin autoilija väistää pyöräilijää?

Jatkossakin pääsääntö on se, että pyörätieltä ajoradalle tuleva polkupyöräilijä väistää muuta liikennettä. Tähän on seuraavat poikkeukset:

1) kääntyvä ajoneuvo väistää risteävää tietä ylittävää polkupyöräilijää

2) autoilija ajaa pihakadulta, kävelykadulta, pihasta, pysäköintipaikalta tai muulta vastaavalta alueelta

3) pyöräilijä ylittää tietä autoilijan tullessa kärkikolmion takaa kiertoliittymään (kansanomaisesti liikenneympyrään) tai poistuessa kiertoliittymästä; tämä on vastaava tapaus kuin kohdassa 1, sillä ympyrä on päätie, jolta käännytään risteävälle tielle – siksi ympyrästä poistuvan pitää vilkuttaa oikealle

4) liikennemerkillä on osoitettu muu väistämisjärjestys

Vielä toistaiseksi kohdassa 4 tarkoitetaan väistämisvelvollisuudesta kertovia kärkikolmio- ja stop-liikennemerkkejä. 1.6.2020 alkaen tähän listaan lisätään uusi ”väistämisvelvollisuus pyöräilijän tienylityspaikassa” -merkki, jolla osoitetaan ajoneuvoliikenteelle ja raitiovaunuille väistämisvelvollisuus pyöräilijän tienylityspaikassa.

Pyöräilijä väistää lähes aina

Nykyinen pääsääntö on, että polkupyöräilijä ei saa käyttää suojatietä ajoradan ylittämiseen. Uuden tieliikennelain myötä nykyinen käytäntö – harva pyöräilijä taluttaa pyöränsä suojatien yli – muuttuu sallituksi, eli 1.6. alkaen pyöräilijä saa ylittää ajoradan suojatietä pitkin ajaen, mutta väistämisvelvollisuus määräytyy edellä kerrattujen sääntöjen ja liikennemerkkien mukaan.

Mikäli suojatie on pyörätien jatkeena tai suojatie on ajoratamerkinnöin merkitty pyörätien jatkeeksi, pyöräilijä saa ylittää ajoradan ajamalla. Sekä autoilijoissa että pyöräilijöissä on kuitenkin paljon niitä, jotka eivät tiedä, että myös tässä tapauksessa pyöräilijän on aina väistettävä sekä vasemmalta että oikealta tulevaa muuta liikennettä, ellei kyseessä ole edellä kerrottu väistämistilanne tai liikennemerkein ole muuta osoitettu.

Edellä mainitussa kappaleessa käytetty ajamalla-sana on oleellinen, sillä kun pyöräilijä nousee pois pyörän selästä, hänestä tulee jalankulkija, jolle autoilijoiden on annettava esteetön kulku.

Pyöräilijän on väistettävä autoilijoita ja ajoradan muuta liikennettä myös silloin, kun hän ajaa ajoradalle pihakadulta, kävelykadulta, polulta, pihasta tai vastavalta alueelta ja silloin, kun ylittää tien ajamalla muualla kuin risteyksessä. Pyöräilijöiden on syytä m uistaa myös se, että heidän on ajoneuvon kuljettajina väistettävä myös kävelijöitä ja muita tienkäyttäjiä tielle tullessaan.

Mikä oikein on pyörätien jatke?

Pyöräilijä saa nykyisin ylittää ajoradan suojatietä pitkin ajamalla silloin, kun suojatiessä olevista viivoista puuttuu lyhyeltä matkalta väri – kyse on silloin pyörätien jatkeesta.

Tällä hetkellä pyörätien jatke ei kerro siitä, kuka väistää. Jatkossa pyörätien jatkeen tiemerkintää käytetään vain, jos risteävälle suunnalle on liikennemerkillä osoitettu väistämisvelvollisuus pyöräilijöitä kohtaan. Eli pyörätien jatkeen merkinnästä voi päätellä, että autoilijan on väistettävä tietä ylittävää pyöräilijää.

Pyöräilijöiden ei kuitenkaan kannata laskea mitään tämän varaan ainakaan pieneen aikaan, sillä

1) autoilijat tuskin sisäistävät tätä asiaa ihan hetkessä – eivätkä kaikki koskaan

2) pyörätien jatkeen merkitsemiseen on annettu kahden vuoden siirtymäaika eli tänä aikana merkinnät eivät vielä ole välttämättä ajan tasalla.

Sellaisia pyörätien jatkeita, joita ei tulla ”uusimaan”, saa jo nyt maalata piiloon. Mutta on selvää, että moni jatkossakin jatkeena toimiva tienylityspaikka voi olla pitkään ilman liikennemerkkejä, jotka osoittavat autoilijoille väistämisvelvollisuuden.

Liikenneturva muistuttaakin, että erityisesti risteyksissä tarvitaan jatkossakin varovaisuutta ja ennakoivaa ajotapaa.

Yksi- ja kaksisuuntaiset väylät

Jatkossa pyöräilijöille voidaan antaa lupa ajaa yksisuuntaista katua vastavirtaan liittämällä yksisuuntaisuutta tai ajokieltoa osoittavan liikennemerkin yhteyteen polkupyörän kuvalla ja tekstillä ”Ei koske – Gäller ej” varustettu lisäkilpi.

Pyörätiemerkin kohdalla on säädetty uutena asiana, että kaksisuuntainen pyörätie osoitetaan lisäkilvillä. Näiden liikennemerkkien lisäkilville on suuri tarve, koska käytännössä suurin osa kevyen liikenteen väylistä ovat kaksisuuntaisia.

Myös kärkikolmio- ja stop-merkin yhteyteen tulee heti lain voimaan tullessa lisätä lisäkilpi, joka osoittaa autoilijoille, että risteävä pyörätie on kaksisuuntainen – vaikka poikkeukset taitavatkin olla varsin harvinaisia.

Uudeksi katutyypiksi tulee pyöräkatu, joissa moottoriliikenne on sallittu pyöräilyn ehdoilla. Kyseessä on katu, jossa on ajorata ja jalkakäytävä. Liikennemerkillä merkityllä pyöräkadulla voi ajaa autolla, mutta pyöräilijöillä on etuoikeus tien käyttöön.