Sadevesikaivon kansi painaa kymmeniä kiloja, mutta se irtoaa paikoiltaan ammattilaisen käsissä tuossa tuokiossa puhdistusletkun tieltä. Myös veden voima voi saada kannen irtoamaan paikoiltaan. Näin kävi viimeksi Raumalla, kun poikkeuksellisen voimakas sadekuuro sai kadut tulvimaan. Sadekuurojen aiheuttamat hulevesitulvat saivat heinä-elokuun vaihteessa myös esimerkiksi Lahden ja Hämeenlinnan keskustat hetkeksi sekaisin.

Sadevesikaivot ja niihin liittyvät hulevesiviemärit ovat tärkeä osa kaupunkitulvien ehkäisemisessä, mutta niiden kapasiteetti ei riitä poikkeuksellisen voimakkaiden rajuilmojen mukanaan tuomien sateiden nielemiseen.

– Me tiedämme, ja kaupunkisuunnittelijat ympäri maailman tietävät, että ääri-ilmiöitä voi tulla. Mutta pitää sitten pitää miettiä, onko se järkevää mitoittaa infrastruktuuri kestämään sellainen ilmiö, joka tapahtuu ehkä kerran sadassa vuodessa, Ilmatieteenlaitoksen ryhmäpäällikkö Antti Mäkelä sanoo.

Viemärit täyttyvät vähemmänkin harvinaisista sateista.

– Ei ole tarkoituskaan, että kaikki rankkasateet mahtuisivat sinne putkiin. Pitää olla tulvareitit kunnossa, ja sen veden kulkea hallitusti katuja ja puistoalueita pitkin, selittää Lahden kaupungin vesiensuojelupäällikkö Ismo Malin.

Myräkkä oli Lahden keskustan yllä pari tuntia. Kuva: Päivi Collan, video: Venla Moisio

Jatkossa sataa enemmän

Ilmaston lämpenemisen odotetaan lisäävän sademääriä Suomessa.

– Mitä lämpimämpi ilmakehä meillä on, sitä enemmän siihen voi sitoutua vettä, Ilmatietenlaitoksen Antti Mäkelä sanoo.

Kesän rankkasateiden osalta tämä tarkoittaa sitä, että sadekuurot voivat muuttua entistä voimakkaammiksi, jotka taajamien keskustoihin osuessaan voivat aiheuttaa pahojakin hulevesitulvia, kuten viime viikolla nähtiin. Hämeessä ja Raumalla oltiin kuitenkin kaukana Suomen ennätystulvasta joka sai Porin keskustan kaaoksen valtaan 11 vuotta sitten ja aiheutti miljoonien eurojen vahingot. Silloin vettä satoi arviolta 140 millimetriä kolmen tunnin aikana. Lahden kuuron saldoksi arvioitiin noin 20 millimetriä.

– Maantiede auttaa meitä täällä Lahdessa aika paljon, ja meillä tulvareitit toimii. Jos vesi paljon nousee, niin se kulkee aika hallitusti katuja pitkin vesistöihin. Eli ei mene välttämättä kellareihin, vaan järviin, mikä on tietysti sitten kuormitustekijä, Ismo Malin kertoo.

Kaupunkitulvat kuormittavat vesistöjä

Hulevedet kuormittavat Vesijärveä. Elina Rantalainen / Yle

Tulvaveteen hyytyvät autot ja kastuvat kaupunkilaisvarpaat ja kellarit eivät ole hulevesitulvien ainoa ongelma, vaan tulvista kärsivät myös vesistöt. Lahden keskustassa syntyvät hulevedet ovat toistaiseksi päätyneet sellaisinaan Vesijärven Enonselälle. Hulevesien mukana järveen kulkeutuu muun muassa ravinteita, raskasmetalleja ja mikromuoveja.

– Yleisesti ajatellaan, että ritiläkaivot ovat viemäreitä ja olen usein törmännyt siihen, että sinne päätyy tupakantumpit ja harjataan hiekoitushiekat. Sitä ei ehkä tajuta, että harvassa paikassa ne päätyy mihinkään puhdistukseen, vaan suora putki menee järveen. Eli kaikki se moska, mitä sinne kaivoon pudotetaan, niin se on suoraan järvessä, Ismo Malin sanoo.

Lahdessa asiaan on tulossa parannuksia, kun osa kaupungissa syntyneistä hulevesistä ohjataan jatkossa uusiin biosuodatusaltaisiin. Näin Enonselkää kuormittavia fosforipäästöjä saadaan arvioiden mukaan vähennettyä parin prosentin verran, mikä on Malinin mukaan merkittävä vähennys.

– Tämä tulvien hallinta ja vesiensuojelu kulkevat koko ajan käsi kädessä, Malin toteaa.

Hän muistuttaa, että kadut tulvivat varmasti jatkossakin, ja kaupunkilaisten pitäisi ottaa enemmän vastuuta toimistaan.

– Järki päähän tuolla ajaessa, että ei sinne syviin tulvavesiin pidä mennä.

Vähemmän asfalttia, enemmän vihreää

Kaupunkitulvien ehkäisemiseksi ja vesistöjen suojelemiseksi on tehtävissä paljon muutakin. Mitä enemmän kaupungissa on vihreää esimerkiksi kattopuutarhojen, korttelipihojen ja katupuiden muodossa, sitä enemmän sadevesiä saadaan sidottua kasveihin.

Linnanmäellä vihertävä katto kasvattaa osaltaan Helsingin sateensietokykyä. Yle / Sara Vertanen

Maisema-arkkitehti Mari Ariluoma näkisi mielellään, että sadevesiä hyödynnettäisiin nykyistä enemmän myös kaupunkikuvaa elävöittävänä elementtinä.

– Vanhoillakin keskusta-alueilla voidaan ehkä ajatella pienimuotoisia kanavia tai vesiaiheita, joihin voidaan jonkin verran sadevettä varastoida, Ariluoma sanoo.

Hän muistuttaa, että istutuksia ja pieniä viivytysaltaita tai -kanavia tarvitaan paljon, jotta niistä olisi merkittävää hyötyä kaupunkitulvien ehkäisemisessä.

Lahden keskustan sateensietokykyä parannellaan pikkuhiljaa katuremonttien yhteydessä.

– Katuja kunnostettaessa aika pienillä tällaisilla hajautetuilla systeemeillä, ihan parkkiruudun kokoisilla viivytys-, imeytys- tai suodatusrakenteita voidaan sijoittaa katurakenteisiin siihen katumaisemaan, Ismo Malin kertoo.

Aalto-yliopistossa kestävää maisemarakentamista tutkiva Mari Ariluoma toteaa, että Suomessa kestävään hulevesihallintaan liittyviä ratkaisuja on otettu suomalaiskaupungeissa verrattain hitaasti käyttöön.

– Kyllä se valtakäytäntö on edelleen se, että hulevedet pyritään saamaan mahdollisimman nopeasti johonkin viemäriverkostoon. Se on se, miten nämä on totuttu suunnittelemaan, ja sitä ei isossa kuvassa ole pystytty muuttamaan.

Yleensä vaaditaan isompi katastrofi ennen kuin totuttuja toimintatapoja lähdetään muuttamaan.

– Esimerkiksi Kööpenhaminassa ja Malmössä on käynyt niin, että kun on tullut isompi tulva, joka on aiheuttanut isoja taloudellisia vahinkoja, niin sitten vasta on herätty kunnolla toimimaan. Ehkä se vaatii sen Suomessakin, Ariluoma pohtii.