Eduskunnan varapuhemies ja kokoomuksen neljännen kauden kansanedustaja Arto Satonen sai idean pamflettiinsa Yhdysvalloissa republikaanien erikoisessa puoluekokouksessa. Arkistokuva.

Eduskunnan varapuhemies ja kokoomuksen neljännen kauden kansanedustaja Arto Satonen sai idean pamflettiinsa Yhdysvalloissa republikaanien erikoisessa puoluekokouksessa. Arkistokuva.

Eduskunnan varapuhemies Arto Satonen (kok.) listaa ratkaisuja työelämän joustavoittamiseen ja kannustinloukkujen purkamiseen. Satosen laatiman pamfletin on julkaissut Ajatuspaja Toivo.

Satosen mukaan globalisaatio ja automatisaatio ovat itsessään hyvinvointia luovia ilmiöitä, mutta samalla suuri haaste keskituloisille ja perinteiselle työväenluokalle. Satonen puhuu keskituloisten ahdingosta, joka on nähtävissä myös Suomessa.

– Suurin riskitekijä keskituloisilla palkansaajilla on putoaminen työttömyyden seurauksena pienituloisten ryhmään. Pienyrittäjillä puolestaan ongelmana on tulovirtojen epätasaisuus ja sitä kautta rahoitusvaikeudet. Pienyrittäjän sosiaaliturva on myös heikko, jos yritystoiminta osoittautuu kannattamattomaksi, Satonen kirjoittaa pamfletissaan.

Turhautuminen nykymenoon konkretisoitui Satosen mukaan muun muassa ja Ison-Britannian Brexit-äänestyksessä ja Yhdysvaltojen presidentinvaaleissa.

Ajatus Trump-puoluekokouksessa

Satonen kertoo pamfletissaan saaneensa siihen idean osallistuessaan kesällä 2016 republikaanien puoluekokoukseen, jossa Donald Trump valittiin puolueen presidenttiehdokkaaksi. Satosen mukaan Trump on vastannut nykyajan haasteisiin protektionismilla, joka Satosen mukaan koituu lopulta köyhimpien maksettavaksi.

– Jos USA laittaa 35 prosentin rankaisutullin kiinalaisille tuotteille, niin se ei vielä palauta tekstiilialan työpaikkoja Amerikkaan. Sen sijaan jokainen Kiinassa tuotettu baseball-lippis maksaa amerikkalaiselle ostajalle rankaisutullin verran enemmän.

Satosen mielestä toimiva ratkaisu ei ole myöskään perustulo, jota kokeillaan Suomessa parhaillaan, kun 2000 suomalaiselle maksetaan 560 euroa kuukaudessa kahden vuoden ajan. Satosen mukaan mallin heikkous on siinä, että se mahdollistaa terveen ja työkykyisen ihmisen elämisen pysyvästi yhteiskunnan kustannuksella.

–Perustulo ratkaisee osan kannustinloukkuongelmista, mutta tuo roppakaupalla uusia. Jos työkykyinen ja terve ihminen voi jäädä vapaaehtoisesti kokonaan työelämän ulkopuolelle tyytyessään matalaan elintasoon, niin kuinka moni tähän onkeen tarttuu? Ja kuinka moni haluaa rahoittaa sitä, että toiset downshiftaavat? Satonen kysyy.

–Ihmiset pitää saada tuntemaan itsensä osallisiksi yhteiskunnassa. Mitä useammalla on elämässä mielekästä tekemistä, sitä vähemmän on sosiaalisia ongelmia ja niistä aiheutuvia kustannuksia. Mitä useampi antaa panoksensa yhteiseksi hyväksi, sen parempi maa meillä on. Kun työssäkäyvien määrä kasvaa, sen paremmin voimme huolehtia heistä, joilla ei ole töitä tai jotka eivät sen tekemiseen kykene.

Työn hintaa alas

Suomen tulee Satosen mukaan ottaa palkkaratkaisuissa oppia Ruotsista ja pitää kiinni maltillisesta palkkakehityksestä, joka mahdollistaa uusien työpaikkojen synnyn. Satonen huomauttaa, että jos työn hinta alenisi, työpaikat lisääntyisivät kolmea kautta.

–Ensinnäkin Suomen kansainvälinen kilpailukyky paranisi, jolloin vientimme kasvaisi ja muista maista siirtyisi työtä Suomeen. Toiseksi ihmistyö pärjäisi paremmin kilpailussa konetta vastaan ja kolmanneksi erityisesti palvelualoilla voisi syntyä lisää matalan tuottavuuden työpaikkoja, jos työn hinta olisi alhaisempi.

Satonen katsoo, että pamfletin keinoilla pohjoismaisen hyvinvointiyhteiskunnan malli voi selviytyä globaalissa kilpailussa. Pamfletin otsikko on: ”Työn linja – osallisuus kunniaan”.

–Työn linja tarkoittaa työllisyysasteen noston ja osallisuuden kasvun viemistä poliittisen päätöksenteon kantavaksi ajatukseksi. Johdonmukaisella työn linjan mukaisella politiikalla Suomessa on mahdollista saavuttaa jopa 75 prosentin työllisyysaste, kuten Tanska ja Ruotsi ovat osoittaneet. Kytkemällä sosiaalipolitiikka oikealla tavalla mukaan pystytään nostamaan myös osallistumisastetta.

–Työn linja merkitsee työmarkkinoiden joustavoittamista, kannustavuuden lisäämistä, perhevapaiden järkevämpää käyttöä, työllisyysastetta nostavan maahanmuuton lisäämistä, negatiivisen tuloveron käyttöönottoa ja osallistavan sosiaaliturvan kehittämistä.

Nämä Satonen listaa:

1. Suomalaisen työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen

- Paikallisen sopimisen edistäminen Suomen Yrittäjien ”joustoturva-TES” -mallin pohjalta

- Vientialojen kilpailukykyyn perustuvan palkkamallin käyttöönotto

- Palkkatyön ja yrittäjyyden yhteensovittamisen helpottaminen

- Laittomien lakkojen vähentäminen Ruotsin mallin mukaisesti

2. Kannustinloukkujen purkaminen, sosiaaliturvan ja verotuksen uudistaminen

- Työtuloihin kytketyn negatiivisen tuloveron käyttöönotto

- Ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen

- Perhevapaiden uudistaminen naisten työllisyysasteen kohottamiseksi

- Asumistuen muuttaminen kannustavammaksi

- Ylivelkaantuneiden työllisyyspotentiaalin hyödyntäminen kannusteita lisäämällä

- Arvonlisäveron alarajan laskeminen ja verohuojennuksien lisääminen yksinyrittäjyyden edistämiseksi

3. Osallistavan sosiaaliturvan kehittäminen

- Työmarkkinatuen muuttaminen vastikkeelliseksi Hiilamon työryhmän esittämän ns. osallistumistulon periaatteiden mukaisesti. Jokaisella ihmisellä on oikeus tehdä jotakin mielekästä yhteiseksi hyväksi.

4. Työllisyysastetta nostavan työperäisen maahanmuuton edistäminen

- Kanadan kokemusten pohjalta soveltuva malli eli työperäisten maahanmuuttajien, ulkomaalaisten opiskelijoiden ja korkeasti koulutettujen osaajien houkuttelu Suomeen.