Suomi on maailman kolmanneksi vähiten korruptoitunut maa – paljolti siksi, että täällä kansalainen ei käytännössä joudu lahjomaan pikkuvirkailijoita eri tiskeillä tai tien poskessa.

Se ei tarkoita, että Suomessa ei olisi korruptiota ollenkaan.

Varsinkin julkiset hankinnat nähdään Suomessa korruptioriskinä, kertoo oikeusministeriön erityisasiantuntija Juuso Oilinki.

Usein on tutkittu viranomaisille tarjottua ylenpalttista kestitystä. Juuso Oilinki

Viime vuoden pökerryttävin tapaus niin sanotussa rakenteellisessa korruptiossa lienee Vantaalla. Helsingin käräjäoikeus on setvinyt vyyhtiä, jossa muun muassa entinen kaupunginjohtaja Jukka Peltomäki ja arkkitehtitoimisto Forma-Futura jakoivat etuja toisilleen vuosikausia.

– Julkisuudessa olleiden tietojen valossa tämä tapaus näyttäisi olevan hyvä esimerkki kuvaamaan tyypillistä suomalaista korruptiota, jossa tapahtuu hyvin paljon eri tasoilla, kyseessä on valtavat rahat ja eri tahot sopivat pienessä piirissä asioista tavoitellessaan taloudellista hyötyä itselleen tai lähipiirilleen, Oilinki kommentoi.

– Aika usein on tutkittu viranomaisille tarjottua ylenpalttista kestitystä liittyen jonkintyyppiseen hankintaan tai pitkäaikaiseen hankintasuhteeseen. Luku erikseen ovat isot kansainväliset jutut, mutta en niiden usko edustavan tässä valtaenemmistöä.

Kansainvälisillä kaupoillaan suomalaisyritykset kohtaavat Oilingin mukaan korruptiota siinä missä muutkin maat.

– Kyllä suomalaiset pelaavat kansainvälisillä kentillä ihan samoilla pelisäännöillä kuin kuka tahansa ja yrittävät niitä samoja kauppoja saada.

Pohjolan hyvät veljet

Viime päivinä julkisuudessa on kuohuttanut helsinkiläisvirkamies Hannu Suoniemi, jonka epäillään vetäneen välistä rahaa oppilaiden tabletti- ja tietokonevaroista. Rikoshyödyksi arvellaan useita miljoonia euroja.

– Eihän tämä ensimmäinen tapaus ole, missä yksittäinen virkamies on pystynyt epäilysten mukaan pitkäänkin pyörittämään hankintoja ja pystynyt sitä kautta kanavoimaan itselleen taloudellista hyötyä, Oilinki kommentoi.

Pohjoismaat paistattelevat usein parhaimmistona erilaisissa hyvinvointia mittaavissa tilastoissa.

Suomen Transparency Internationalin puheenjohtaja Tommi Niinimäki sanoi Ylen aamu-tv:n haastattelussa, että Suomen sijoituksen tippuminen toisesta kolmanneksi korruptiovertailussa tuli aiheesta.

– Se kertoo siitä, että mediassa on ollut esillä näkyviä korruptiotapauksia, kuten Jari Aarnion ja Jukka Peltomäen tapaukset ja virkarikosepäilyt ovat tasaisesti kasvaneet, Niinimäki sanoi.

Yle Uutisgrafiikka

Korruptiolistauksessa Tanska oli kaikkein puhtoisin. Mutta vallan linnakkeissa joku suhmuroi aina.

– Hyvin tyypillinen korruptiomuoto Pohjoismaissa on hyvä veli -verkosto, jossa tavoitellaan lähipiirin etua tiettyjen päätöksentekorakenteiden kautta. Kaikki se ei välttämättä ole lainvastaista, mutta näyttää hyvin arveluttavalta ja heikentää kansalaisten luottamusta muidenkin päättäjien päätöksentekoon, sanoo oikeusministeriön erityisasiantuntija Juuso Oilinki.

– Tehdään päätös jostain hankinnasta lähipiirin yhtiölle. Ei ehkä pitäisi niinkään kiinnittää huomiota sukulaislähipiireihin, vaan nykypäivän sidosryhmiin, olivat he sitten yritysmaailmatuttuja tai poliittisesta toiminnasta, Oilinki laventaa.

Viime aikoina julkisuudessa on ollut paljon esillä pääministeri Juha Sipilän (kesk.) vienninedistämismatka Intiaan vuosi sitten helmikuussa. Oikeuskansleri ja oikeusasiamies tutkivat kanteluita Sipilän mahdollisesta jääviydestä liittyen Intian matkaan ja rahoituspäätökseen, jotka kytkeytyvät hänen lähipiirinsä osaomistamiin yhtiöihin. Asiaan odotetaan ratkaisua lähiaikoina.