Poliisin ratsaamalla Airiston Helmellä on Suomen Kuvalehden selvitysten perusteella ollut pankkitili Nordeassa ja vakuutukset LähiTapiolassa.

Myös yhtiön taustahahmo Pavel Melnikov on vakuuttanut autonsa LähiTapiolassa.

Suomalainen pankkitili ja vakuutukset herättävät kysymyksiä siitä, miten asiakas on pystytty tunnistamaan.

Airiston Helmen on alunperin omistanut 90-prosenttisesti hongkongilainen yhtiö, jonka on omistanut Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröity yhtiö. Tämän yhtiön omistajista ei ole saatavilla tietoa.

Nykyään Airiston Helmen omistaa italialainen yhtiö, jonka omistaa toinen italialaiseen pankkikonserniin kuuluva yhtiö. Ilta-Sanomien tietojen mukaan pankki ei kuitenkaan ole todellinen omistaja, vaan se omistaa yhtiön nimettömäksi jäävän kolmannen osapuolen lukuun.

Lain mukaan pankkien ja vakuutusyhtiöiden pitää tietää, kuka on niiden palveleman yhtiön todellinen omistaja.

On epäselvää, miten Airiston Helmen lopullinen omistaja tai omistajat on pystytty todentamaan, tai onko sitä edes yritetty.



Kun Airiston Helmi perustettiin vuonna 2007, sillä oli tili Nordeassa. Kaupparekisteristä löytyy kuitteja, joiden mukaan yhtiö on ollut Nordean asiakkaana vielä ainakin vuonna 2011.

Useat tiedotusvälineet ovat haastatelleet yhtiön kanssa liiketoimia tehneitä paraislaisia, jotka ovat kertoneet kaiken rahaliikenteen tapahtuneen suomalaisten pankkien kautta.

Airiston Helmellä on jo vuoden 2009 lopussa ollut yli kymmenen miljoonaa euroa pitkäaikaista lainaa hongkonilaiselta emoyhtiöltään.

Airiston Helmen suomalaiselle tilille näyttää siis päätyneen parissa vuodessa miljoonia euroja, joiden todellisesta alkuperästä on erittäin vaikeaa tai jopa mahdotonta saada luotettavaa tietoa.

Pankin tulisi tehdä ilmoitus keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskukselle, jos se huomaa asiakkaansa toiminnassa jotain epäilyttävää.

Airiston Helmeen kohdistuvaa talousrikostutkintaa johtava Tomi Taskila ei osaa sanoa, onko pankki tehnyt ilmoitusta. Poliisi on saanut rahanpesun selvittelykeskukselta tietoja, mutta niiden analysoiminen on kesken.

tunnistamisvelvollisuus koskee myös lakisääteisiä vakuutuksia, kuten liikennevakuutusta.

Airiston Helmen ja Pavel Melnikovin nimissä olevat autot on vakuutettu LähiTapiolassa.

LähiTapiola ei kerro, onko se vakuuttanut myös yhtiön ja Melnikovin kiinteistöt, mutta tyypillistä on, että yritysten kaikki vakuutukset ovat samassa yhtiössä.

Airiston Helmen omistus siirtyi hongkongilais-neitsytsaarelaiselta yhtiöketjulta puolalaisyhtiöille, josta se siirtyi nykyiselle omistajalleen, italialaisen pankin ylläpitämälle trustille.

Trusti on säätiötä muistuttava rakennelma, jota käytetään yleisesti myös omistusten piilottamiseen. Trustien edunsaajat ovat useimmissa maissa salassapidettävää tietoa.



Eri maiden salassapitosäännökset eivät kuitenkaan ole syy olla noudattamatta rahanpesun torjuntaa koskevia säännöksiä Suomessa.

Lain mukaan vakuutusyhtiöiden ja pankkien on selvitettävä firmojen omistusketjut loppuun saakka, sanoo Finanssivalvonnan riskiasiantuntija Anne-Mari Juutinen.

”Laki on aika yksiselitteinen tämän osalta. Lain mukaan ilmoitusvelvollisen on riskeihin nähden asianmukaisella tavalla ja riittävässä laajuudessa selvitettävä, kuka määräysvaltaa käyttää.”

”Pankkien ja vakuutusyhtiöiden täytyy olla vakuuttuneita siitä, että ne tietävät kuka se tosiasiallinen edunsaaja on.”

On siis jossain määrin pankkien ja vakuutusyhtiöiden omassa harkinnassa, mitä pidetään riittävänä selvityksenä. Edellytys on kuitenkin, että asiakkaat tunnistetaan, ja tunnistustiedot ovat ajan tasalla.

Alaa valvova Finanssivalvonta tekee yrityksiin tarkastuksia, mutta ne eivät ole julkisia.

Finanssivalvonta ei ole koskaan määrännyt valvottavilleen mitään seuraamuksia – edes huomautuksia – asiakkaiden tunnistamista koskevien velvollisuuksien laiminlyönnistä.

Nordean ja LähiTapiolan siis olisi pitänyt tutkia, kuka Airiston Helmen tosiasiallisesti omistaa. Jos omistajaa ei pystytä tunnistamaan, asiakassuhdetta ei voi solmia.

Millainen selvitys pankissa ja vakuutusyhtiössä on sitten riittänyt? Onko mitään selvitystä edes tehty?



Nordea ei halua kommentoida aihetta lainkaan, ei edes yleisellä tasolla.

Tiedottaja viestittää, että haastattelun antaminen olisi pankin näkökulmasta ”ongelmallista”, koska “lukija yhdistää pankin automaattisesti kyseiseen yksittäistapaukseen”.

Suomen Kuvalehti ei useita päiviä kestäneistä yrityksistä huolimatta tavoittanut Paraisillakin toimivan paikalliskonttorin LähiTapiola Sydkustenin edustajaa kommentoimaan sitä, miten rahanpesun torjumiseksi säädettyjä lakeja ja ohjeita on Airiston Helmen tapauksessa noudatettu.

LähiTapiola-konsernin viestintäpäällikkö Kyösti Knuuttila ottaa asian hoitaakseen. Hän ei suostu vastaamaan kysymyksiin puhelimessa, koska hänen on omien sanojensa mukaan konsultoitava asiantuntijoita.

Viestintäpäällikkö vastaa lopulta sähköpostilla lähetettyihin kysymyksiin. Vastausten hän kertoo tulevan asiantuntijalta, ryhmäcompliance officer Petri Heikkiseltä.

Viestintäjohtajan mukaan ryhmäcompliance officer kertoo, että LähiTapiola suhtautuu ”erittäin vakavasti finanssialan lainsäädännön mukaisten velvoitteiden noudattamiseen ja tavoitteisiin”. Lisäksi kerrotaan, ettei yksittäistapauksia voi salassapitovelvollisuuden vuoksi kommentoida.