Sotaharjoituksessa oli tarkoitus ampua paukkupatruunoilla. Ammusten sekaan joutui tuntemattomasta syystä kuitenkin yksi kova ammus. Varusmies loukkaantui.

Onnettomuus tapahtui rynnäkkökiväärillä, joka näkyy tässä kuvassa. Paukkupatruunoiden sekaan oli joutunut yksi kova ammus. Paukkupatruunan tunnistaa siitä, että siinä on sininen pää, kovassa ammuksessa on kuparinen pää. Aliupseerioppilaan ampuma kova ammus lävisti aseen päässä olleen sysäyksenvahvistimen, ja luodista irronneita sirpaleita osui varusmiehen päähän sekä jalkoihin.­

Järkyttävä onnettomuus tapahtui Helsingin Santahaminassa vuoden 2018 lokakuussa.

Kaartin Jääkärirykmentin varusmiehet harjoittelivat kaupunkitaistelua rakennuksissa. Toimintaosasto hyökkäsi maaliosastoa vastaan.

Kyseisessä sotaharjoituksessa oli määrä käyttää paukkupatruunoita. Puolustusvoimien palveluksessa kouluttajana työskennellyt kersantti jakoi patruunat maaliosastolle.

Patruunat olivat irrallaan ammuslaatikossa.

Varusmiesten piti laittaa rynnäkkökiväärin lippaaseen 30 paukkupatruunaa. Näin yritti toimia myös aliupseerioppilas. Hän ei huomannut kuitenkaan sitä, että patruunoiden seassa oli yksi kova ammus.

Se jäi keskiviikkoisessa oikeudenkäynnissä epäselväksi, miten kova ammus päätyi paukkupatruunoiden sekaan.

– Miten yksi kova ammus on laatikkoon tullut, on mysteeri minullekin, aluesyyttäjä Mikko Larkia totesi Helsingin käräjäoikeudessa.

Aliupseerioppilas laittoi lippaaseen siis 29 paukkupatruunaa ja yhden kovakärkisen rynnäkkökiväärin patruunan. Paukkupatruunassa on sininen pää, kovassa ammuksessa kuparinen pää.

Kuvassa vasemmalla kova ammus ja oikealla paukkupatruuna.­

Harjoitus alkoi.

Maaliosastossa ollut aliupseerioppilas ampui useita laukkauksia toimintaosastossa ollutta kaartinjääkäriä kohti. Syyttäjän mukaan miesten välillä oli alle kymmenen metriä.

Sitten kaartinjääkäri lyyhistyi yhtäkkiä maahan.

Tällä aseella onnettomuus tapahtui. Aseen päässä sysäyksenvahvistin kiinnitettynä.­

– Tunsin sähköiskun päästä varpaisiin ja lyyhistyin maahan. Sitten näin housuissa reiän ja kouluttaja tuli paikalle. Aloitettiin toimenpiteet ja hän tarkisti jalan. Tuli ambulanssi ja minut vietiin pois paikalta, kaartinjääkäri sanoi.

Paljastui, että aliupseerioppilas oli ampunut paukkupatruunoiden lisäksi yhden kovan ammuksen, joka lävisti rynnäkkökiväärin piipussa olleen sysäyksenvahvistimen. Tämän seurauksena luodin metallisia sirpaleita lensi kaartinjääkäriä kohti.

Sirpaleita osui miestä jalkoihin ja pään alueelle.

Sysäyksenvahvistimet takaa päin kuvattuna. Vasemmalla tapaturmassa käytetty sysäyksenvahvistin, jossa näkyy luodinvaipasta jäänteitä sekä lukitusruuvin kohdalla ulkokuoren murtuma. Oikealla kuvassa ehjä sysäyksenvahvistin.­

– (Kaartinjääkärille) on häneen osuneista rynnäkkökiväärin luodin sirpaleista aiheutunut 1,5 senttimetriä ja pitkä 2,5 senttimetriä syvä haava oikeaan reiteen, haava vasempaan reiteen, haava oikean nivusen alueelle ja kuhmu sekä haava vasemman ohimon alueelle. Lisäksi oikean reiden sisään on jäänyt luodin sirpaleita, Larkia totesi.

Kokemus oli kaartinjääkärille järkyttävä. Hänellä on yhä kipuja, joihin hän joutuu ottamaan särkylääkkeitä. Mies oli oikeudessa ”lukossa” ja hänen oli vaikea kertoa tapahtumista.

– On särkyä ja kipua. Jos on rankka duunipäivä, voi olla sen jälkeen säteilevää kipua reisien alueella. Joudun ottamaan kipulääkkeitä, että se kipu lähtisi pois, uhri kertoi.

– Mä näen pahaa unta välillä. En halua muistella asiaa, koska se tuntuu tosi pahalta päässä.

– Asia vaivaa minua, mies lisäsi.

Vasemmanpuoleisessa kuvassa näkyy käytetyn sysäyksenvahvistimen liekinsammuttimen sisällä olleen lieriöosan laajentuminen sekä luodin vaipan jäänteitä. Oikeanpuoleisessa kuvassa aseen piipun päässä jäänteitä luodista.­

Syyttäjä vaatii aliupseerioppilaalle 40 päivän sakkorangaistusta tuottamuksellisesta palvelusrikoksesta ja vammantuottamuksesta. Syyttäjän mukaan hän aiheutti huolimattomalla menettelyllään kaartinjääkärille vammoja.

– Paukkupatruuna ja kova panos ovat eri näköiset ja painoiset. Huolellisesti toimivan ihmisen pitäisi huomata, että aseeseen menee kova patruuna eikä paukkupatruuna, Larkia kertoi.

Syyttäjän mukaan aliupseerioppilas ei noudattanut kaikkea annettuja ohjeita ja määräyksiä, kuten sitä, että alle kymmenen metrin etäisyydeltä ei olisi saanut ampua toista kohti. Ohjeistuksen mukaan kohteesta olisi pitänyt ampua ohitse.

Aliupseerioppilas kiisti syytteet.

Hän ei varsinaisesti muistanut, että olisi tähdännyt ketään kohti.

– Ammuin sinne päin, mistä vastustaja tuli, aliupseerioppilas totesi.

Syyttäjä vaatii maaliosaston kouluttajana toimineelle kersantille 40 päivän sakkorangaistusta palvelusrikoksesta ja vammantuottamuksesta. Syyttäjän mukaan hän oli vastuussa kaartinjääkärin vammoista, kun hän ei huolehtinut siitä, että kaikki ammukset olisivat paukkupatruunoita. Myös hän kiisti syytteet.

– Jälkiviisaana olisi pitänyt tarkistaa kaikki patruunat ja perehtyä varomääräyksiin ja sitä kautta olla jakamatta niitä, kersantti sanoi.

Helsingin käräjäoikeus antaa asiassa tuomion 18. maaliskuuta.