Suomessa on kaksi säilöönottoyksikköä: Helsingissä sijaitseva Metsälän yksikkö sekä entisen Konnunsuon vankilan tiloissa toimiva Joutsenon säilöönottoyksikkö Lappeenrannassa. Joutsenon yksikköä remontoidaan parhaillaan suuremmaksi ja viihtyisämmäksi.

Joutsenon säilöönottoyksikön vastaava ohjaaja Kai Karhukorpi vastaa kysymyksiin säilöönottokeskuksen toiminnasta ja periaatteista.

Ovatko säilöönotetut ihmiset rikollisia?

– Kukaan ei ole rikostaustansa vuoksi säilöönottoyksikössä, siihen liittyvät aina muut perusteet. Toki joillakin asiakkailla on rikostaustaa. Myös joidenkin oleskeluoikeus on voitu peruttaa pitkän rikoshistorian vuoksi ja heidät on määrätty karkotettavaksi.

Joutsenon yksikössä jokaisella on oma huone. Oven saa halutessaan lukittua. Yle

Ketä säilöönottoyksikössä on?

– Säilöönottoyksikössä on käytännössä joko käännytystä tai karkotusta odottavia ihmisiä. Heidät on otettu säilöön, koska on syytä epäillä, että he saattaisivat piileskellä, paeta tai tehdä rikoksia. Säilöönoton syy voi olla myös esimerkiksi epäselvä henkilöllisyys tai epäselvä matkareitti.

Missä tilanteissa säilöönotto tehdään?

– Esimerkiksi silloin kun poliisi antaa turvapaikanhakijalle tiedoksi käännytyspäätöksen, tai kun poliisi löytää yksityisasunnosta piileskelleen ihmisen.

Otetaanko säilöönottoyksikköön kokonaisia perheitä?

– Säilöönotto on aina viimeinen keino etenkin perheiden kohdalla. Perheet ovat perheosastolla samassa huoneessa. On myös tapauksia, joissa esimerkiksi isä on säilöönottoyksikössä ja muu perhe avoimella puolella. He voivat tällöin tavata toisiaan.

Ulkoilu on valvottua. Etenkin lapsiperheitä kehotetaan liikkumaan kahdesti päivän aikana ulkona. Pyry Sarkiola / Yle

Onko säilöönottoyksikössä alaikäisiä yksin maahan tulleita ihmisiä?

– Yksin tulleet alaikäiset pyritään aina sijoittamaan alaikäisyksiköihin. Heidät sijoitetaan perheosastolle. 15 vuotta täyttänyttä, ilman huoltajaa olevaa kansainvälistä suojelua hakevaa lasta ei saa ottaa säilöön, ennen kuin häntä koskeva maastapoistamispäätös on tullut täytäntöönpanokelpoiseksi.

Ovatko ihmiset lukkojen takana?

– Ihmiset ovat suljetun yksikön sisällä, ulkoilut ovat valvottuja ja esimerkiksi optikkokäynnin valvonnan ja saattamisen hoitaa poliisi. Kukin osasto on lukossa, mutta huoneet ovat aina auki. Asukas voi itse halutessaan lukita huoneensa oven.

Mitä säilöönottoyksikössä tehdään?

– Eniten asiakkaat viettävät aikaa tietokoneella tai puhelimella. Myös ulkoilu ja jalkapallon pelaaminen ovat suosittuja. Ohjaajamme tarjoavat ulkoiluapua lapsiperheille, ja eritoten heille koetetaan keksiä mahdollisimman paljon virikkeellistä aktiviteettia. Aikuisille on tarjolla moniammatillista keskusteluapua. Meillä on Joutsenossa myös kuntosali ja luovan työn tiloja käytössä.

Meillä on kaksi lämmintä ateriaa päivässä, aamu- ja iltapalatarpeet saa hakea osastolle. Hiljaisuus on kello 00–06, jolloin on suotavaa pysyä omassa huoneessa.

Saako säilöönottoyksiköstä pitää yhteyttä ulkomaailmaan?

– Yhteydenpitoa ei rajata lainkaan. Puhelimet ja internet ovat ahkerassa käytössä. Säilöönottoyksikössä voi myös vierailla.

Joutsenossa hilajisuus on 00-06, silloin asukkaiden toivotaan oleskelevan huoneissaan. Yle

Ovatko tietyt kansalaisuudet erityisen edustettuina säilöönottokeskuksessa?

– Vastaanottokeskuksen avoimella puolella painottuu aina tietyt kansalaisuudet, säilöönottoyksikössä ei tällaisia piikkejä näy.

Kuka päättää säilöönotosta?

– Poliisi tai rajavartiolaitos. Säilöönotto käsitellään käräjäoikeudessa.

Entä jos molemmat Suomen säilöönottoyksiköt ovat täynnä?

– Silloin ainoa vaihtoehto on säilyttää ihminen poliisin putkassa.