Muutamassa vuodessa voi ruokamarkkinoilla tapahtua paljon. Hyvä esimerkki on hittituotteeksi nousseen Vönerin tarina. Sen kehitti vuonna 2017 helsinkiläinen ravintoloitsija Siva Parlar. Nyt tuotetta myydään noin 1000 kaupassa ja 700:ssa ravintolassa. Vientiä on myös ulkomaille.

Lyhyesti tarina on tämä: Siva Parlar teki aluksi töitä vanhempiensa omistamassa ravintolassa ja ryhtyi myöhemmin itse yrittäjäksi. Parlar alkoi kaivata omassa kebab-pizzeriassaan lihamaista tuotetta, joka sopisi myös vegaaneille. Tuotteen tuli olla koostumukseltaan kebab-lihaa muistuttava.

– Kehitin sitä noin 3–5 kuukautta. Kokeilin erilaisia versioita, reseptejä ja koostumuksia. Maistatin sitä tutuille, enkä aina edes kertonut heille, ettei tuote ole lihaa. Pyysin ihmisiä arvoimaan sen makua, Siva Parlar kertoo Ilta-Sanomille.

Vöner sisältää vehnäproteiinia. Kun tuote oli saatu halutunlaiseksi, hän kutsui ihmisiä maistamaan sitä.

– Tein julkaisun ravintolan someen ja sitä myötä ihmisiä tuli ympäri Suomea maistamaan sitä. Kun paikalle saapui ihmisiä kaukaa, jopa Joensuusta asti, ymmärsin, että tälle tuotteelle on tilausta.

Nyt Vöneriä viedään Viroon ja Ruotsiin. Tänä vuonna sitä viedään suunnitelmien mukaan myös muihin Baltian maihin, Tanskaan, Ranskaan ja Norjaan.

Vönerin tarina alkoi Siva Parlarin ravintolasta Helsingissä.­

Siva Parlarin kehittämää Vöneriä myydään jo sadoissa kaupoissa ja ravintoloissa.­

Siva Parlar on painottanut eri haastatteluissa haluaan tukea nuoria yrittäjiä. Hän kertoo saaneensa itsekin aikoinaan tukea. Parlar kannustaa idearikkaita nuoria ottamaan rohkeasti yhteyttä alan ihmisiin, kysymään neuvoja ja mielipiteitä. Hän teki itsekin niin.

– Saatoin soittaa alan ihmisille ja pyytää lyhyttä tapaamista. En olisi yksin pystynyt tekemään tätä. Loppujen lopuksi aina ei tarvita paljoakaan rahaa oman idean kehittämiseen.

– Kannattaa uskaltaa. Pienestäkin jutusta voi tulla iso. Ja tapahtuu mitä tapahtuu. Jos kaikki esimerkiksi kaatuisi nyt, en katuisi päivääkään.

Nyhtökaura aloitti ruokavallankumouksen

Vuonna 2016 Suomessa nähtiin ilmiö, jota voi perustellusti kutsua ”ruokavallankumoukseksi”. Markkinoille alkoi tulla lihan­korvikkeita, vaihtoehtoja heille, jotka eivät syö lihaa tai haluavat vähentää sitä. Ilmiö alkoi suomalaisesta keksinnöstä.

Yrittäjä Maija Itkonen ja elintarviketutkija Reetta Kivelä olivat vuonna 2015 kehittäneet pavuista ja kaurasta aivan uudenlaisen ruokatuotteen, jota kutsuttiin ”jauhelihan korvaajaksi”. Kivelä osallistui samana vuonna Vuoden nuori tutkijayrittäjä -kilpailuun ja voitti sen nyhtökauralla.

Vuoden 2016 aikana tuote nostatti ennennäkemättömän kiinnostuksen jo ennen kuin sitä oli kunnolla kaupoissa. Kun ensimmäisiä eriä saatiin muutamiin marketteihin, sitä rynnättiin jonottamaan. Facebookissa oli pitkiä keskusteluketjuja, joissa vinkkailtiin mahdollisista nyhtökauraa myyvistä kaupoista ja kellonajoista, jolloin olisi ”parhaimmat mahdollisuudet saada sitä”. Erät menivät kuin kuumille kiville.

Reetta Kivelä ja Maija Itkonen loivat kaurasta uuden menestystuotteen.­

Reetta Kivelä tiiminsä kanssa Järvenpäässä aloittelemassa nyhtökauran tuotantoa Järvenpäässä sijaitsevassa tehtaassa vuonna 2016.­

Nyhtökaurabuumi osoitti, että lihaa korvaaville tuotteille oli kysyntää, vaikka lihan asema suomalaisten ruokapöydässä on edelleen hyvin vahva. Vuonna 2017 lanseerattiin Härkis ja Valion Mifu. Härkis on valmistettu härkäpavuista ja herneestä, Mifu maidosta.

Uusi hitti syntyi viime vuonna, kun Leivon leipomossa kehitettiin Boltsi-kasvispyörykkä, joiden menekki yllätti niin tehtaan kuin kauppiaatkin.

Suomalaiset ruokainnovaatiot näkyvät nyt tavallisissa marketeissa, varsinkin eineshyllyllä, laajemmin kuin ennen. Esimerkiksi K-ryhmä kertoi vuonna 2019, että kasviproteiinipohjaisten tuotteiden myynti oli kasvanut keskimäärin noin 25 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

Pää auki ulkomaille

Business Finland on suomalainen julkinen toimija, joka tarjoaa innovaatiorahoitusta ja kansainvälistymispalveluita. Food from Finland -ohjelman johtaja Esa Wrang kertoo, että aiemmin suomalaisen elintarvikeviennin haaste on ollut se, että Suomesta on viety enemmän raaka-aineita ja puolivalmisteita, kuin kuluttajia varten pakattuja, brändättyjä lisäarvotuotteita.

Wrang kertoo Ilta-Sanomille suomalaisten innovaatioiden tilanteesta vientimarkkinoilla. Suomalaiset kasviproteiinit ovat vielä varsin nuori ilmiö ja ne ovat vasta vientihistoriansa alkuvuosissa. Vientimarkkinoilta hyvä esimerkki on Verso Food’in Beanit, joka on onnistunut avaamaan markkinoita esimerkiksi Japaniin.

Gold&Greenin ja Pauligin valmistamalla Nyhtökauralla on lupaava alku vientimarkkinoilla. Viimeksi Saksassa järjestetyillä Internationale Grüne Woche messuilla tuote herätti suurta kiinnostusta.

Suomalaisilta kauratuotteilta voidaan odottaa paljon. Uusia tuotevariaatioita on tulossa markkinoille paljon, esimerkiksi uusien kaurajuomien, välipalojen ja muiden terveysvaikutteisten tuotteiden myötä.

Myös marjoja ja viljaa yhdistävillä tuotteilla on potentiaalia kansainvälisillä markkinoilla, esimerkiksi viljapatukoiden ja aamiaistuotteiden osalta. Myös pakastekuivatut marjat tekevät tuloaan vientimarkkinoille.

Myös suomalaisilla maito- ja lihatuotteilla on potentiaalia. Suomesta viedään Ranskaan suomalaista korkeatasoista voita, jota käytetään mm. ranskalaisissa leipomoissa. Lisäksi esimerkiksi Fazerin Yosa-tuotteilla on Euroopassa kysyntää.

Kalatuotteissa on myös onnistumisia, kuten esimerkiksi lämminsavu- ja loimulohituotteilla Ranskassa.

Esa Wrangin mukaan Suomesta ei puutu huipputuotteita ja innovaatioita. Enemmän tulevaisuuden haastetta on niiden kansainvälisessä markkinoinnissa ja brändäämisessä.

Ilta-Sanomat kertoo Luota huomiseen -teemaviikon aikana positiivisia ja rohkaisevia uutisia Suomesta ja maailmalta.

Kaikki jutut voit lukea täältä.