Työn vastaanottamista kovennetaan, vaaditut työmatkat pitenevät...

Oikeus- ja työministeri Jari Lindström (vas.), elinkeinoministeri Olli Rehn ja ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Lenita Toivakka kertoivat kehysriihessä sovituista yrittäjyyttä edistävistä ja työllisyyttä vahvistavista toimista tiedotustilaisuudessa.­

Eilen julkistettu hallituksen työllisyyspaketti hermostuttaa työttömiä ja työttömyyttä pelkääviä, vaikka työministeri Jari Lindström tiedottaa sen yksityiskohdista vasta ensi viikolla. Moni pelkää, että piru piilee juuri niissä.

– Hallitus muun muassa tekee työnteosta entistä kannattavampaa, purkaa kannustinloukkoja ja laajentaa työllisyysetujen käyttöä, Lindström perusteli kuitenkin tiistaina.

Pidemmät työmatkat pakollisiksi

Jotain voi päätellä jo julki tulleesta tiedoista. Työn vastaanottamisvelvoitetta tiukennetaan. Tämä tarkoittanee ainakin, että soveliaaksi katsottua työssäkäyntimatkaa pidennetään. On myös spekuloitu, että niin kutsuttua suoja-aikaa, jona työnhakijan tarvitsee ottaa vastaan vain oman alansa töitä lyhennetään nykyisestä kolmesta kuukaudesta tai jopa poistetaan.

Työllistymistä edistäviin palveluihin osallistumisen velvoitetta tiukennetaan. Tämä tarkoittaa ainakin erilaisiin koulutuksiin osallistumista.

Työnhakijoiden palveluprosessia tehostetaan. Lindström puhui eilen siitä, että tietoja jää vielä digi-Suomessakin ”matkalle”. Hän toisaalta mainitsi myös, että tukien maksatukset usein myöhästyvät turhaan. Jo nyt työvoimaviranomaiset ovat tehostaneet työpaikkatarjousten lähettämistä työttömille sähköisesti. Tämä jatkunee.

Työttömyysetuuksilla starttirahaa

Tarkoituksena on laajentaa työttömyysetuuksien käyttötarkoitusta niin, että niitä voidaan jatkosta käyttää rahoittamaan starttirahaa, palkkatukea ja liikkuvuusavustusta.

Taustalla on viime vuotinen tilanne, kun esimerkiksi starttirahoiksi varatut rahat joillain alueilla loppuivat, mikä kaatoi työttömien suunnitelmia yritysten perustamiseen.

Työnäytteitä ilman sopimusta

Eniten huomiota esityksistä on synnyttänyt työnäytepalvelu. Siinä työtön voisi vapaaehtoisesti osoittaa työnantajalle kykyjään ”lyhytkestoisesti”. Tarkoituksena on, että tyytyväinen työnantaja palkkaisi työntekijän.

Nykyään työntekijä voi suorittaa työkokeilun, jonka ajalta maksetaan työttömyyskorvausta ja yhdeksän euron kulukorvausta. Ei ole vielä tietoa, miten ”työnäyte” tästä poikkeaisi. Joka tapauksessa siitä ei tehtäisi työnantajaa sitovaa työsopimusta.

Työ- ja elinkeinoministeriön selvitysmies Maria-Kaisa Aula ja ministeri Lindström selittivät keskiviikkona tarkemmin, mistä työnäytteissä on kyse. Aulan mukaan kyseessä on uusi työnhakemisen muoto. Aulan mukaan työtön hakisi töitä näyttämällä yrityksessä työskentelemällä, mitä hän osaa. Kyse olisi muutamasta kuukaudesta.

Työtön ei saisi työnäytteen ajalta palkkaa, vaan työttömän päivärahaa. Hänelle ei kertyisi työnäytteen ajalta lomaa tai eläkettä. Myöskään työterveyspalvelut eivät olisi työnäytettä antavan työntekijän käytettävissä. Työntekijän vakuutuksen toteuttaminen on Aulan mukaan vielä selvityksen alla.

Lue lisää asiasta tästä jutusta.

Työ- ja oikeusministeri Jari Lindström selitti IS:lle, että työnäyte on eri asia kuin nykyisin käytössä oleva työkokeilu. Lindström arvioi työkokeilun pituudeksi ”ehkä kolme, neljä kuukautta”.

Jari Lindström kertoo maanantaina työllisyyspaketin yksityiskohdista.­

– Työnäyte on aivan uusi ajatus. Kyse on kokeilusta. Tätä ei sovelleta kaikkiin, vaan niihin jotka haluavat tätä.

Lue lisää tästä jutusta.

Alueellisilla kokeiluilla säästökeinoja

Hallitus aikoo ensi ja seuraavana vuonna tukea alueellisia kokeiluja. Niillä haetaan keinoja kymmenen prosentin säästöihin julkisen talouden työttömyyskustannuksiin.

Koealueilla poikettaisiin laeista, jotka koskevat työttömyysturvaa, aktiivista sosiaalipolitiikkaa, tietojen luovuttamista, kotouttamista, julkisia työvoima- ja yrityspalveluja ja mahdollisesti koulutusta.

Lindström ei tiistaina osannut sanoa, olisiko osallistuminen kokeiluun sen kohteille vapaaehtoista vai pakollista. Hän ei uskonut, että asiasta syntyisi perustuslaillisia ongelmia. Sellaisista on puhuttu hallituksen kaavaileman perustulokokeilun yhteydessä. Työllisyyskokeilu koskisi ilmeisesti huomattavasti useampia lakeja, joiden periaatteessa pitäisi olla Suomessa kaikille samat.

Lindströmin käsityksen mukaan kokeilu on perustuslain kannalta yksinkertaisempi kuin, että ”tehtäisiin kerralla laki”.

Itsensä työllistävien turvaa kehitetään

Itsensä työllistävien työttömyysturvaa on tarkoitus kehittää niin, että useampi uskaltaisi kokeilla yrittämistä. Toisaalta myös siirtymistä yrittäjästä palkansaajaksi halutaan helpottaa. Sivutoimisen yritystoiminnan aloitus on tarkoitus tehdä nykyistä helpommaksi.

Kasvuyrityksiä on tarkoitus tukea niin, että pitkään työttömänä olleet korkeasti koulutetut pääsisivät helpommin niiden käyttöön koulutuksen, oppisopimuksen ja työllistämistuen avulla.

Juttua korjattu 13.4. kello 19:44: Poistettu ministeri Lindströmin virheellinen lausuma, jonka mukaan työkokeilu olisi työsuhteinen.

Selvityshenkilö Maria Kaisa Aulan kommentteja korjattu 14.4. klo 10.58: työnäyte ei ole palkatonta työtä, vaan uusi työnhakemisen muoto.