Kun Suomen evankelis-luterilainen kirkko viesti olevansa tänä vuonna Helsinki Priden yhteistyökumppani, konservatiivisimmat kristityt muistuttivat Raamatun sanoista. Niitä voi kuitenkin tulkita eri tavoin, muistuttaa arkkipiispa Tapio Luoma.

Kristillisdemokraatti Päivi Räsänen ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa Tapio Luoma ovat olleet eräänlaisessa kirjeenvaihdossa Priden tiimoilta. IL-TV/IL-KUVAYHDISTELMÄ

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkohallituksen johtoryhmä ilmoitti viime viikolla virallisesta yhteistyökumppanuudesta Helsinki Priden kanssa. Syntyi eroaalto: samana päivänä kirkosta erosi Eroakirkosta.fi-palvelun datan mukaan 350 ihmistä.

Kristillisdemokraattien kansanedustaja Päivi Räsänen otti kumppanuuteen kantaa Twitterissä nostamalla esiin raamatunkohtia, joissa todettiin ”Jumalan hyljänneen heidät häpeällisiin himoihin”, viitaten (kontekstista päätellen) homoseksuaaleihin.

Räsänen kirjoitti arkkipiispa Tapio Luomalle avoimen kirjeen, jossa hän ilmaisi huolensa siitä, että Pride-kumppanuuden myötä suuri joukko kirkon aktiivisimpia kristittyjä on alkanut harkita kirkosta eroamista.

– Pride-tapahtuman aatteellisena tavoitteena on ylpeys sellaisista suhteista, joita Raamatussa johdonmukaisesti kuvataan Jumalan tahdon vastaisiksi. Homoseksuaaliset suhteet, samoin kuin muutkin avioliiton ulkopuoliset suhteet kuvataan Raamatussa synniksi ja häpeäksi, Räsänen kirjoitti.

– Surukseni olen saanut tietää, että kirkkohallituksen johtoryhmän lisäksi myös te, arkkipiispa Luoma olette antanut tälle hyväksyntänne, Räsänen jatkoi.

Räsäsen avoimen kirjeen julkaisun jälkeisenä päivänä kirkosta erosi 500 ihmistä lisää.

Helsinki Pride -kulkue vuosi sitten kesäkuussa. JOONAS LEHTONEN

Arkkipiispan vaalien alla ehdokkaiden konservatiivisemmassa kulmauksessa luki nykyisen arkkipiispan nimi. Syynä konservatiiviseen kulmaan asettumiselle oli Luoman avioliittonäkemys. Luoma kertoi näkevänsä avioliiton miehen ja naisen välisenä asiana. Homoparien vihkimiseen Luoma kuitenkin ilmoitti olevansa valmis, mikäli kirkko niin linjaa.

Kenties kansanedustaja Räsäsen kummastus Luoman Pride-kumppanuuden hyväksymiseen perustui tähän vanhaan tietoon. Mutta onko Luoman näkemys muuttunut? Luoma vastaa toimittajan sähköpostiin avustajansa välityksellä pohjoismaisesta piispainkokouksesta. On kiireistä, kokouksessa on tiivis ohjelma.

– Näkökulmani ei ole muuttunut, mutta se on epäilemättä siinä mielessä tullut laajemmaksi, että näen tehtäväkseni palvella arkkipiispana entistä selvemmin koko kirkkoa ja sen kaikkia jäseniä.

– Heihin kuuluvat yhtä lailla ne, joille kirkon perinteinen avioliittokanta tuntuu kipeältä ja jotka ovat joutuneet kyselemään, onko heille ja heidän perheilleen tilaa kirkossa kuin myös ne, jotka tuntevat kipua nopeasta muutoksesta ja kysyvät, onko kirkon kanta suhteessa avioliittoon tai seksuaalisuuteen muuttunut tai muuttumassa, Luoma kirjoittaa.

Luoma toteaa tuntevansa sympatiaa myös heitä kohtaan, joilla ei ole selvää kantaa.

Kirkko ei kuitenkaan ole ensimmäistä kertaa mukana Pridessa. Vaikka läsnäolo Pridessa on tänä vuonna näkyvämpää, ovat paikallisseurakunnat olleet tukemassa tapahtumaa aiempinakin vuosina.

”Ei vain ihmisen päätöksiä”

Kun Luomaa arkkipiispan vaalien alla haastateltiin, ilmaisi hän, ettei samaa sukupuolta olevien avioliittoon vihkimistä koskeva kysymys ole helppo. Edelleen Luoma on samaa mieltä.

– Kysymys ei ole helppo siksi, että se on moniulotteinen. Se on samanaikaisesti sekä teologinen ja periaatteellinen että syvästi inhimillinen kysymys, joka koskettaa montaa ihmistä ja perhettä, Luoma perustelee.

Luoma kertoo hänen lähtökohtansa avioliiton tarkasteluun olevan se, että kirkollisessa kontekstissa avioliitto on miehen ja naisen välinen. Tässä näkemyksessä hän toteaa liittyvänsä kirkon pitkään traditioon.

– Samaan aikaan minulla on korkea arvostus ja ennen kaikkea luottamus kirkon yhteistä päätöksentekoa kohtaan. Tämä merkitsee luottamusta siihen, että kirkon päätökset eivät ole vain ihmisten päätöksiä vaan myös Jumalan johdatusta. Tämä ei ole kirkon päätöksentekojärjestelmän taakse piiloutumista, vaan se on syvällisesti hengellinen kysymys, Luoma toteaa.

Luoma vastasi Räsäsen kirjeeseen evankelis-luterilaisen kirkon sivuilla. Vastauksessaan Luoma painottaa, ettei kirkon Pride-kumppanuudessa ole kyse kannanotosta avioliittolakiin vaan siihen, että kirkon sanoma kuuluu kaikille.

Luoma muistuttaa vastauksessaan piispainkokouksen linjanneen avioliittoselonteossaan vuonna 2016, että kirkko on kaikkia varten ja että samaa sukupuolta olevat parit ovat tervetulleita kirkon toimintaan.

Kysymys tulkinnasta

Vastauksessaan Räsäselle Luoma toteaa, että viime kädessä asiassa on kyse raamattunäkemyksestä. Tätä Luoma alleviivaa myös toimittajalle lähettämässään sähköpostissa.

– Siinä, millä tavalla tulkitsemme (Räsäsen kanssa) Raamattua, on kuitenkin ymmärtääkseni eroja. Itse haluaisin korostaa sitä, että Raamattu on kristityn ja kirkon välttämätön peruskirja. Raamattu ei kuitenkaan ole herra. Sen sijaan Raamattu kertoo Jeesuksesta, joka on herra, Luoma kirjoittaa.

Luoman mukaan tässä on perustavanlaatuinen ero, vaikka se voi kuulostaakin teologiselta hiustenhalkomiselta.

– Olen myös kuullut todettavan, että olisi rakkaudetonta olla sanomatta homoseksuaalisuutta häpeäksi tai synniksi. Tällä tavalla muotoiltu ajatus heijastaa mielestäni huonosti rakkaudellisuutta, pikemminkin torjuntaa, Luoma toteaa.

Luoma kertoo myös uskovansa jokaisen homoseksuaalin kristityn pohtineen näitä kysymyksiä ja kamppailleen niiden kanssa. Luoma toteaakin, ettei ihmisten tehtävä ole lähimmäisinä kasvattaa toistensa taakkaa.

Raamatun sivuille mahtuu paljon asiaa ja ohjeita, joista monet tuntuvat nykypäivänä vanhentuneilta. Toisessa Mooseksen kirjassa (35:2) kehotetaan surmaamaan jokainen, joka tekee viikon seitsemäntenä päivänä töitä, sillä se on ”Herran pyhä lepopäivä”. Surmattavaksi tulemista ei toivottavasti tarvitse yhdenkään sunnuntaityöläisen nykypäivänä pelätä.

– Tämä on hyvä esimerkki siitä, kuinka eri tavoin Raamattua voidaan tulkita. Jos Raamattua lähdetään tulkitseman kirjaimellisesti, on käytännössä mahdotonta olla siinä johdonmukainen, Luoma huomauttaa.

Luoman mukaan tästä syystä on oleellista kysyä, mikä on Raamatun syvin ja perimmäinen sanoma.

– Minusta olisi tärkeää tunnistaa, että erilaiseen tulkintaan avioliitosta ja seksuaalisuudesta päätynyt keskustelukumppani voi yhtä lailla pyrkiä uskollisuuteen Raamattua kohtaan, Luoma sanoo.

– Se, että Raamattua voi näiden kysymysten kohdalla tulkita eri tavoin käy ilmeiseksi, jos katsoo aihepiiristä vuosikymmenten ajan käytyä keskustelua niin kirkossa kuin akateemisen teologian parissa.

TIINA SOMERPURO / KKL

Erotaan ja kyseenalaistetaan

Luoma kertoo evankelis-luterilaisen kirkon saaneen runsaasti palautetta Pride-yhteistyön ilmoituksen jälkeen. Palaute on ollut myönteistä ja kielteistä.

– Palautteissa raskainta ovat ne viestit, joissa toisen ihmisen kristillinen vakaumus kyseenalaistetaan hänen näkemystensä vuoksi, Luoma kertoo.

Luoman mukaan kenenkään ei pitäisi joutua kokemaan vakaumuksensa kyseenalaistusta - oli kyse sitten arkkipiispasta, homoseksuaalista, konservatiivista, liberaalista tai kenestä tahansa. Luoma painottaa, ettei ihmisen seksuaalinen suuntautuminen kerro mitään hänen suhteestaan Jumalaan.

– Valitettavasti kysymys siitä, millä tavalla suhtautuu homoseksuaalisuuteen ja avioliittoon, näyttää meidän aikanamme nousseen mittariksi ihmisen uskon tai vakaumuksen aitoudelle ja oikeellisuudelle, mutta niin ei pitäisi olla.

Luoma kertoo pitävänsä surullisena sitä, jos kuka tahansa ihminen eroaa kirkosta näkemyserojen vuoksi. Ajatukset siitä, että kirkko olisi jollain tapaa virheetön tai puhdas eivät ole realistisia, eivätkä vastaa Raamatun välittämää kuvaa, Luoma muistuttaa.

– Ajattelen, että kirkko on ihmisten muodostama ja siksi vajavainenkin instituutio, mutta se edustaa Jumalan valtakuntaa maan päällä ja on siksi pyhä. Kirkon ratkaisut eivät ehkä aina vastaa sitä, mitä itse ajattelemme tai toivomme, mutta siihen kuuluminen on silti kuulumista johonkin itseä suurempaan, Luoma toteaa.

Kirkon virallisten kannanottojen linja on kuitenkin Luoman mukaan ollut johdonmukainen: vaikka on katsottu, ettei samaa sukupuolta olevia pareja ole nykytilanteessa mahdollista vihkiä kirkossa, on seksuaalivähemmistöillä täysi oikeus osallistua kirkon elämään kenenkään heidän ihmisarvoaan tai vakaumustaan kyseenalaistamatta.

Sateenkaaret eivät siis ole vastikään ilmestyneet evankelis-luterilaisen kirkon yhteyteen. Prideä vietetään vuosittain muistuttamaan kaikille yhtäläisesti kuuluvista oikeuksista – sanoma on siis sama, jota kirkko on siis saattanut eteenpäin.

Rakkauden kaksoiskäskyn toisessa osassa kehotetaan rakastamaan lähimmäistään kuin itseään. Ja totta kai itselleen toivoisi aina kaikkea hyvää.