Kännyköiden pätkivät nettiyhteydet erityisesti harvaan asutuilla alueilla ovat tuttuja jokaiselle. Ongelman taustalla on kaksi perussyytä: tukiasemia on harvassa, ja mobiilikaista on aina jaettu yhteys – käyttäjä ei käytännössä saa koskaan koko kaistaa itselleen.

Nyt Suomen Yhteisverkko Oy – DNA:n ja Teliasoneran yhteisyritys – on ryhtynyt laajaan tiedotuskampanjaan, jonka kärkenä se väittää rakentavansa Itä- ja Pohjois-Suomeen huippunopeat, jopa 300-megaiset yhteydet tarjoavan tukiasemaverkon. Mediassa tämä viesti on otettu lähes kritiikittä vastaan – vaikka Suomen Yhteisverkon väitteet ovat vähintään kyseenalaisia, ja osin täysin virheellisiä. Alla kaksi tärkeintä väitettä murjottuna.

Väite 1: Rakennettava tukiasemaverkko tuo huippunopeat 4G-yhteydet miltei koko väestön ulottuville.

Ei pidä paikkaansa: Jotta 4G-nopeus toteutuisi edes 100 megan nopeudella, käytettävän päätelaitteen etäisyys tukiasemasta saa olla korkeintaan 1 kilometri (*). Tämä tarkoittaa, että pelkästään Itä- ja Pohjois-Suomessa, yli 210 000 neliökilometrin alueella, pitäisi 4G-tukiasemia olla 69 000 kappaletta (**). Kun lukuun vertaa esimerkiksi Soneran rakentamien 4G-tukiasemien määrää (n. 200 kpl ***) vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä, näkee ongelman mittakaavan. Ja näistä Soneran tukiasemista 95% on rakennettu taajama-alueille.

Itse asiassa Suomen Yhteisverkko on tunnustanut, että uusia tukiasemia rakennetaan Itä- ja Pohjois-Suomeen vain muutamia, eikä tarkkaa lukua edes paljasteta. Varsinaisesti uudessa verkossa on kyse siitä, että DNA:n ja Teliasoneran tukiasemien käyttö tulee mahdolliseksi molempien operaattoreiden asiakkaille. Tämä on tietenkin positiivinen asia, mutta luvattuihin 300-megaisten yhteyksiin sillä ei ole mitään yhteyttä.

Väite 2: 4G-tukiasemat tarjoavat jopa 300-megaiset yhteydet haja-asutusalueille.

Ei pidä paikkaansa: Mobiililaajakaista on aina jaettu yhteys. Suomen Yhteisverkko kertoo, että aluksi 300-megaisia tukiasemia rakennetaan taajama-alueille. Ja koska yhtiö itsekin puhuu ”yhteisverkoista”, pitäisi kenelle tahansa olla selvää, että yhteyden nopeus on murto-osa luvatusta. Lukuisissa testeissä on todettu, että operaattorin lupaama maksiminopeus ei toteudu käytännössä edes yhden käyttäjän tilanteessa, vaan todelliseen nopeuteen vaikuttavat etäisyys tukiasemasta, olosuhteet, maastonmuodot ja käytettävän laitteen ominaisuudet. Ja edelleen tilanne muuttuu, kun samaa tukiasemaa käyttää useampi laite – ja tämähän on tilanne taajama-alueella aina.

Tommi Linna

Suomen seutuverkot ry:n hallitus

Netplaza Oy

Faktaa:

(*) Mobiiliteknologiat, 4G:

Mitä korkeampi taajuus, sitä suurempi kapasiteetti, mutta sitä pienempi kantama 4G @ 2,6 GHz (20 MHz spektri) – 100 Mbps, kantama n. 1 km 4G @ 800 MHz (10 MHz spektri) – n. 35 Mbps, kantama n. 5-7 km, todelliset nopeudet n. 10-15 Mbps

Olosuhteet, maastonmuodot ja etäisyys vaikuttavat merkittävästi toteutuvaan nopeuteen

Ei sovellu palvelurakenteen kehittämiseen

Operaattoreille keino viivyttää väistämätöntä eli valokuidun rakentamista

(**) Teoreettinen laskelma tarvittavasta tukiasemien määrästä. Tietenkään tukiasemilla ei ole tarkoitus kattaa koko maata. 3% väestöstä asuu niin harvaan asutuilla alueilla, että sinne laajakaistan saaminen millään tekniikalla ei tule koskaan toteutumaan. Mutta laskelman tarkoitus on osoittaa, miten kaukana operaattoreiden viestinnän välittämä kuva on todellisuudesta.

Itä- ja Pohjois-Suomen yhteenlaskettu pinta-ala 216 000 km2

Jos koko alue katettaisiin 4G-tukiasemilla, kuuluvuussäde 1 km (teoreettinen tilanne, todellisuudessa tämäkään ei riittäisi koska maastonmuodot heikentävät kuuluvuutta), niin yhden tukiaseman peittoalueen pinta-ala on 3,14 km2 ? Tukiasemien tarve 216 000 / 3,14 = 68 790 kpl.

(***) Tiedot kerätty Soneran verkkosivuilta.

Linkkejä:

http://www.sonera.fi/etsi+apua+ja+tukea/verkkokartat/uudet+3g+ja+4g+tukiasemat

http://yhteisverkko.fi/news/yhteisverkko-tuo-nopeat-yhteydet-pikavauhtia-pohjoiseen/

http://www.seutuverkot.fi/

http://www.lvm.fi/web/hanke/laajakaista-kaikille