Vuosisatoja sitten kuolleet äiti ja syntymätön pienokainen siunattiin yhteiseen hautaan vuosikymmenten eron jälkeen.

Koruton rivistö pahviarkkuja odottaa siunausta haudan lepoon Pyhän Hengen kappelissa Turussa. Kappeli on nimetty Aurajoen länsirannalla noin 500 vuotta sitten sijainneen kirkon mukaan.

Yksi arkuista on hieman erillään muista. Se kätkee 16-vuotiaana raskautensa lopulla kuolleen naisen ja hänen lapsensa jäänteet.

– Hänet on haudattu pienokainen kohdussaan. Arkeologisten kaivausten jälkeen pienokainen ja äiti ovat ajautuneet erilleen, ja nyt 35 vuoden jälkeen heidät siunataan jälleen yhteiseen hautaan, kiteyttää kaupunkiarkeologian dosentti Liisa Seppänen koskettavan tarinan.

Ennen maan poveen pääsyä nuori nainen ehti yllättää tutkijat. Syyskuun alussa valmistunut radiohiiliajoitus osoitti hänen eläneen vähintään sata vuotta luultua aiemmin.

Uusia kysymyksiä kaupungin historiasta

Raskautensa loppupuolella kuolleen nuoren äidin luut löytyivät jo vuonna 1984 Casagranden–Julinin korttelin arkeologisissa kaivauksissa. Vähätorilla sijaitseva kortteli on liki vastarannalla Turun tuomiokirkosta katsoen.

Paikalla sijainneen kirkon mukaan nimetty Pyhän Hengen kappeli on Casagranden talon kellarissa. Jouni Koutonen / Yle

Kaikkiaan alueelta löytyi noin 600 vainajaa, joista suurin osa siunattiin viimeiseen lepoon jo 30 vuotta sitten. Nuori äiti pääsi uudelleen hautaan vuonna 1998 hammaslääketieteellisten tutkimusten jälkeen.

Nyt hänen jäänteistään on kuitenkin tehty Miamissa Yhdysvalloissa radiohiiliajoitus, joka muuttaa käsityksiä koko alueen historiasta. Syyskuun alussa valmistuneiden tulosten mukaan vainaja ajoittuu vuosiin 1441–1486.

Kaupunkiarkeologian dosentti Liisa Seppänen kuvailee tietoa pieneksi sensaatioksi.

– Tällä tontilla on toiminut hautausmaa huomattavasti aiemmin kuin on ajateltu, jo 1400-luvulla, sanoo Seppänen.

Kaupunkiarkeologian dosentti Liisa Seppänen on tutkinut laajalti Turun historiaa. Jouni Koutonen / Yle

Aiemmin alueen vainajat on ajoitettu paikalla sijainneen Pyhän Hengen kirkon perusteella vuosiin 1580–1650. Hautausmaan "vanhentuminen" vie aikaan ennen uskonpuhdistusta, jonka Martti Luther aloitti vuonna 1517.

– Tämä muuttaa käsitystä koko Turun kaupunkikuvasta. Joudumme tarkastelemaan uudelleen uskonnollisten instituutioiden sijaintia ja toimintoja. Tämä avaa paljon uusia kysymyksiä, sanoo Seppänen.

Alueella uskotaan olleen hospitaali jo 1300-luvulla, ja asutus on yleistynyt joen ylittävän sillan myötä 1400-luvulla. Vainajien arvioidaan olleen piikoja, renkejä ja pikkuporvareita – tuomiokirkosta katsoen tois puol jokke sijainnut alue kun lienee ollut vähävaraisten asuttamaa.

Vuosikymmenten jälkeen yhteiseen hautaan

Muutaman kilometrin päässä Aurajoen alajuoksulla tehtiin kesällä 2017 tunteita kuohuttava löytö.

Turun linnan varastossa olleesta laatikosta löytyi yllättäen pienen lapsen jäännökset.

– Pienokainen oli jäänyt esinelöytöjen joukkoon, ja äiti haudattu tänne kappeliin vuonna 1998 hammaslääketieteen laitoksella tehtyjen tutkimusten jälkeen, kertoo Liisa Seppänen.

Tämän vuoden tammikuussa lapsi onnistuttiin tutkimuksin yhdistämään äitiinsä.

35 vuotta sitten erilleen ajautuneet äiti ja lapsi siunattiin yhteisen haudan lepoon torstai-iltana. Siunauksen toimitti arkkipiispa Tapio Luoma. Tilaisuudessa oli läsnä myös katolisen kirkon piispa Teemu Sippo.

Arkkitehti Benito Casagrande on helpottunut tontiltaan löytyneiden vainajien päästessä haudan lepoon. Jouni Koutonen / Yle

Arvokkaat hautajaiset ovat rakennuksen isännälle, arkkitehti Benito Casagrandelle tärkeä tilaisuus. Kunnostustöiden yhteydessä tehdyt löydöt koskettivat häntä vahvasti.

– Vainajien löytyminen tältä tontilta oli hyvin dramaattinen tapahtuma aiheuttaen syvän mielenliikutuksen. Pyhän Hengen kappelin myötä omatuntoni ei enää soimaa, että olemme hautarauhan rikkojia, saa Casagrande sanottua ääni murtuen.

Tutkijoille vainajien tarinat avaavat kuitenkin uusia näkymiä menneiden vuosisatojen elämänmenoon.

– Ajatus 16-vuotiaasta nuoresta naisesta, joka on menehtynyt raskautensa loppupuolella, tuo meidät aivan eri tavalla tuolloin eläneiden ihmisten lähelle. Henkilötarinat tulevat eri tavalla esille kuin tutkimalla kuppeja ja kippoja, Liisa Seppänen sanoo.

Turun Vähätoria hallitsevan Casagranden talon julkisivua koristaa vuosiluku 1512, mutta sen perustuksissa historia ulottuu kauemmaskin. Jouni Koutonen / Yle

Lue lisää:

1300-luvun Turku paljastui jumppasalin lattian alta – "Meillähän on ikioma Pompeji"

Keskiajan Turku oli puhtoinen pienoismetropoli

Suomen hotelli- ja ravintolaelinkeino alkoi Turusta – Casagrandentalossa kiehuvat yhä soppakattilat