Jopa 80 miljoonan euron omaisuuden kartuttanut Lotta Svärd Säätiö tiedottaa erittäin niukasti raha-avustuksistaan lotille. MOT on haastatellut useita lottia, jotka eivät ole koskaan kuulleetkaan, että Lotta Svärd Säätiöltä voisi hakea avustusta. Anna-Kreeta Loukola teki ensimmäisen anomuksensa 93-vuotiaana.

Espoolainen Anna-Kreeta Loukola istuu keittiön pöydän ääressä siskontyttärensä Raija Borgströmin kanssa. Pöydälle on kerätty silmälasi- ja hammaslääkärikuitteja. Yhdessä he täyttävät Lotta Svärd Säätiön avustushakemusta. Tämä on ensimmäinen kerta kun talvi- ja jatkosodassa lottana toiminut Loukola anoo avustusta kyseiseltä säätiöltä. Loukola täyttää tänä vuonna 94 vuotta.

Anna-Kreeta Loukola anoo ensimmäistä kertaa avustusta Lotta Svärd Säätiöltä. Siskontytär Raija Borgström avustaa. Lotta tekee avustushakemusta Lotta Svärd Säätiölle. Siskontytär avustaa. Kuva: MOT/Tuomas Stedt

”Siinä mielessä on sääli. Olisi voinut aikaisemminkin olla tarpeen”, siskontytär Raija Borgström päivittelee.

”Ihminen on kuitenkin ollut aika kauan eläkkeellä ja ollut lottana sodassa, niin se on minusta kurjaa, että näin vanhana vasta saadaan tietää”.

Anna-Kreeta Loukola kuuli sattumalta veljeltään, että eräs tuttava oli saanut rahaa silmälaseihin Lotta Svärd Säätiöltä. Loukola päätti kokeilla samaa. Avuksi tarvittiin siskontytärtä, koska hakemuslomake ja avustusten säännöt löytyvät säätiön verkkosivuilta, eikä Loukola käytä tietokonetta.

Loukola ihmettelee säätiön huonoa tiedottamista.

Anna-Kreeta Loukola oli sodissa muonitus- ja toimistolottana. Lotta näyttää vanhaa valokuva-albumia. Kuva: MOT/Tuomas Stedt

”Parempaa tiedotusta voisi vähän olla”, Loukola sanoo pilke silmässään.

MOT on jutellut noin kahdenkymmenen lotan ja pikkulotan kanssa. Suurin osa ei ole koskaan anonut avustusta ja monet eivät edes tienneet, että säätiö jakaa rahaa vähävaraisille lotille ja pikkulotille. Pikkulotat olivat sodan aikana alle 17 vuotiaita.

Vain 650 lottaa ja pikkulottaa sai viime vuonna avustusta. Tavallisin avustussumma on 500-600 euroa.

Yksi iso pulmamme on se, ettemme tiedä keitä lotat ovat ja kuinka paljon heitä on - että voisimme olla heihin suoraan yhteydessä. Me joudumme odottamaan, että sieltä tulee anomus. ― Pirjo Björk, Lotta Svärd Säätiön hallituksen puheenjohtaja

Raha-avustusten ohella Lotta Svärd Säätiö tukee lottia maksamalla heille kuntoutusta. Kuntoutusta sai viime vuonna yli 2500 lottaa ja pikkulottaa. Kuntoutuksen mahdollisuus on paremmin tiedossa lottien keskuudessa.

Mannerheimintie 93 on Lotta Svärd Säätiön omistama suurin kerrostalo. Yhteensä säätiö omistaa yli 400 huoneistoa pääkaupunkiseudulla. Mannerheimintie 93 on osittain Lotta Svärd Säätiön omistama rakennus Kuva: MOT/ Tuomas Stedt

Säätiö myöntää

puutteet tiedottamisessa

Lotta Svärd Säätiön hallituksen puheenjohtaja Pirjo Björk myöntää, että säätiön tiedottamisessa on parantamisen varaa.

”Yksi iso pulmamme on se, ettemme tiedä keitä lotat ovat ja kuinka paljon heitä on - että voisimme olla heihin suoraan yhteydessä”, Björk sanoo.

”Me joudumme odottamaan, että sieltä tulee anomus. Lotat ovat aika vanhoja eivätkä itse kykene nettianomuksia tekemään”.

Pirjo Björk on Lotta Svärd Säätiön hallituksen puheenjohtaja Pirjo Björk, Lotta Svärd Säätiön hallituksen puheenjohtaja Kuva: MOT/Tuomas Stedt

Björkin mukaan säätiö on valmis ottamaan vastaan ideoita, miten lottiin ja pikkulottiin voisi saada paremmin yhteyden.

Kun Lotta Svärd –järjestö kiellettiin sotien jälkeen, kaikki arkistot hävitettiin. Tämän takia lottien ja pikkulottien tämän hetkistä tarkkaa määrää ei tiedetä. Arviot vaihtelevat 8000-13000 välillä.

Säätiöllä kymmenien

miljoonien omaisuus

Lotta Svärd Säätiö on erittäin varakas. Osakkeiden ohella se omistaa tusinan verran kerros- ja omakotitaloja pääkaupunkiseudulla, yhteensä yli 400 huoneistoa. Säätiö omistaa myös 44 hehtaaria metsää Espoon Nupurissa. Yhteensä säätiön varallisuuden markkina-arvo on noin 80 miljoonaa euroa.

En tiiä mihin säästävät, pahojen päivien varalle?” ― Anna-Kreeta Loukola, 93-vuotias lotta.

Samaan aikaan lottien rivit harvenevat nopeasti. Lottien keski-ikä on yli 90 vuotta ja pikkulottien yli 80. Miksi säätiö ei tue heitä runsaammin?

“Kyllähän meidän omaisuus tässä vuosien varrella vähenee”, säätiön puheenjohtaja Pirjo Björk sanoo.

“Viime vuosina olemme joutuneet myymään omaisuutta, tuollainen miljoona euroa täytyy realisoida joka vuosi.”

Mutta mitä säätiö aikoo tehdä miljoonaomaisuudellaan, kun lottia ei enää ole?

”Tietysti yksi strategia voisi olla, että kun lottia ei enää ole, niin säätiön toiminta loppuu”, Björk sanoo ja jatkaa innostuneena.

”Mutta eikö ole aika hienoa, että kun yhteiskunnan rahakukkaro on niukka, niin löytyy tällaisia säätiöitä, jotka voivat avustaa, koska tulevaisuudessakin näitä avuntarvitsijoita on vaikka kuinka paljon?”

Vaikka säätiön tärkeimpiin tehtäviin kuuluu avustaa lottia ja pikkulottia, Björk muistuttaa, että säätiön säännöt ovat laveat. Ne antavat mahdollisuuden avustaa myös muita kuin lottia. Säätiö aikoo myös panostaa entistä enemmän maanpuolustustyöhön.

Muonitus- ja toimistolottana toiminutta Anna-Kreeta Loukolaa hieman naurattaa säätiön säästölinjaus.

”En tiiä mihin säästävät, pahojen päivien varalle?”

Lotta Svärd Säätiön tuet vuonna 2017 • 2,8 miljoonaa euroa kuntoutukseen

• Kuntoutusta sai 2500 lottaa ja pikkulottaa

• 360 000 euroa raha-avustuksiin

• Avustusta sai 650 lottaa ja pikkulottaa

• Lottien avustamisen ohella, säätiö tukee maanpuolustustyötä ja ylläpitää Lotta-museota

Katso koko Lottien jättipotti -ohjelma: