KATOWICE Ilmastokokouksessa Puolan Katowicessa herätään perjantaina ratkaisevaan aamuun. Kysymykseen, onko Pariisin ilmastosopimus uskottava vai ei, pitäisi puristaa vastaus päivän aikana.

Uskottavuus punnitaan sääntökirjan muodossa. Siihen on väännetty kahden viikon ajan kirjauksia siitä, miten Pariisin sopimus pannaan toimeen.

Säännöissä päätetään käytännössä siitä, miten maat raportoivat lupaamistaan päästövähennyksistä sekä esimerkiksi, miten ilmastorahoituksen taso pidetään jatkossa riittävänä.

Pariisissa tehtiin historiaa, sillä kaikki maailman maat sitoutuivat ensimmästä kertaa vähentämään päästöjään. Maat ovat sitoutuneet rajaamaan ilmaston lämpenemisen alle kahteen asteeseen.

Siksi paineet onnistua Katowicessa ovat kovat. Pariisin sopimus astuu voimaan reilun vuoden kuluttua.

Jos neuvottelut Puolassa epäonnistuvat, säännöistä päättäminen myöhästyy ensi vuoden joulukuuhun.

Suomen ympäristöminsteri Kimmo Tiilikainen (kesk.) ja pääneuvottelija Outi Honkatukia kuvailivat illalla tunnelmaa toiveikkaaksi mutta epävarmaksi.

– Tuntuu siltä että on päästy eteenpäin, mutta on epävarmuus. Se syntyy aikatalusta, Tiilikainen sanoi.

Neuvottelujen poliittinen eli painavin osuus pääsi alkamaan kunnolla vasta keskiviikkoiltana – vain kaksi päivää ennen kokouksen virallista päätöstä.

Se on myöhään, sillä alkuviikosta paikalle saapuneet ministerit saivat pöytiinsä isoja ja hyvin keskeneräisiä asioita. Muun muassa ilmastorahoitukseen, päästöjen raportoimiseen ja tavoitteiden nostamiseen liittyvät kokonaisuudet olivat virkamiesten osuuden jälkeen auki.

Isäntämaa Puola pääsi liimaamaan kuuden eri ministeriryhmän työstämiä sääntökirjan palasia ensi kertaa yhteen vasta torstaina illalla.

Perjantaina on edessä vielä vääntö kokonaisuudesta.

Honkatukia kuitenkin uskoo, että valmista tulee viimeistään lauantaiaamuun mennessä.

– Tahtotila on vahva. Pidän todennäköisenä, että säännöt saadaan.

Ministeri Kimmo Tiilikainen valmistautui käymään läpi Pariisin sääntökirjan tekstejä torstaina illalla. Hanna Eskonen / Yle

Neuvottelujen onnistuminen riippuu paljolti myös siitä, millaiset säännöt ovat. Tärkein kysymys on, ovatko ne kaikille samat.

Pariisin sopimuksessa saatiin murrettua vanha asetelma, jossa vastuun päästöjen vähentämisestä ajateltiin kuuluvan pelkästään teollisuusmaille.

Erityisesti vaurastuneet kehitysmaat ovat siitä huolimatta ajaneet itselleen helpotuksia takaisin. Muun muassa Kiinan ja Intian edustama maaryhmä on vaatinut löyhempiä sääntöjä siihen, miten läpinäkyvästi ilmastopäästöistä pitää raportoida.

Kaikkein köyhimmille kehitysmaille tullaan todennäköisesti antamaan joustoja sen suhteen, missä aikataulussa päästöjen raportointi pitää aloittaa. Osalla maista ei ole vielä siihen tarvittavaa tekniikkaa ja osaamista.

Kiina ja Intia kumppaneineen ovat sen sijaan maailman suurimpia päästäjiä. Niiden pitämistä samalla vaatimustasolla teollisuusmaiden kanssa on pidetty neuvotteluissa kynnyskysymyksenä.

Suomi on päässyt Katowicessa suoraan YK:n ilmastoneuvottelujen ytimeen.

Tiilikainen on yksi yhteensä kahdestatoista ministeristä, jotka kokouksen isäntämaa Puola kutsui vetämään neuvottelujen loppuosutta.

Suomi johtaa yhdessä Gambian kanssa ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän osion. Outi Honkatukia taas on vetänyt rahoitukseen ja kunnianhimon nostamiseen liittyviä virkamiesryhmiä.

Kiista IPCC:n raportista nakertaa kokouksen uskottavuutta

Puolan suurimmalla hiilikaivosalueella pidettyihin ilmastoneuvotteluihin on sisältynyt myös dramatiikkaa.

Sitä nähdään tyypillisesti paitsi loppumetreillä myös hetkellä, jolloin virkamiehet väistyvät ja neuvottelu siirtyy poliittiselle tasolle.

Niin kävi myös Katowicessa. Kun ministerit saapuivat paikalle, neuvottelut näyttivät hetken siltä, että ollaan pahasti jumissa. Isäntämaa painoi paniikkinappulaa ja veti aikatauluista livenneet sääntötekstit omiin käsiinsä viimeisteltäväksi.

Myös YK:n pääsihteeri António Guterrez matkusti takaisin Puolaan vedotakseen neuvottelijoihin.

– Haastan teidän nostamaan kunnianhimoa. Jos hukkaamme viimeisen mahdollisuuden pysäyttää ilmastonmuutos, se ei ole pelkästään epämoraalista vaan myös itsetuhoista, hän sanoi.

Kipeimmän iskun kokouksen tunnelmalle aiheutti Saudi-Arabia, jonka vanavedessä Yhdysvallat ja kaksi muuta maata kieltäytyivät tunnustamasta IPCC:n raportin merkitystä.

Hallitusten välisen ilmastopaneelin raportti päätettiin tilata Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä. Sen tilaamiseen ovat osallistuneet kaikki maat. Laaja, tieteellinen selvitys esitti hälyttäviä skenaarioita siitä, mitä tapahtuu, jos ilmasto lämpenee yli 1,5 astetta.

Saudineuvottelija sanoi verkkolehden haastattelussa (siirryt toiseen palveluun)muun muassa, että raportissa on "aukkoja tiedoissa".

Tyynenmeren saarivaltiot ottivat kantaa IPCC:n raportin ja 1,5 asteen rajan tunnustamisen puolesta. Hanna Eskonen / Yle

Katowicen neuvottelujen varsinaisen onnistumisen kannalta IPCC:n raportti ei kuitenkaan ole ratkaiseva, sillä sitä ei kirjata suoraan Pariisin sääntökirjaan.

Kiista asiasta on silti todennäköisesti edessä. Esimerkiksi EU ei tule hyväksymään sitä, että raporttia ei merkitä kunnolla kokouksen päätösasiakirjaan, twiittasi EU:n energia- ja ilmastokomissaari Miguel Arias Cañete.

Myös suomalaisneuvottelijat pitävät IPCC:n raportin tunnustamatta jättämistä hyvin ongelmallisena.

– Se olisi suuri lommo neuvottelujen uskottavuudelle, Honkatukia sanoo.

Kokouksen isäntämaa palkittiin, mutta "vuoden fossiiliina"

Uskottavuutta on neuvotteluissa paikoin koetellut myös kivihiileen vahvasti nojaava isäntämaa Puola.

Kivihiili oli torstaina neuvottelujen oheistapahtumien teemana, ja ilmastolle haitallisesta polttoaineesta luopumista puitiin monessa keskustelussa ja puheessa.

Esimerkiksi Suomi esiintyi hiilestä irti lobbaavan Powering Past Coal -maaryhmittymän tilaisuudessa.

Puola sen sijaan marssitti omalle messuosastolleen rivin asiantuntijoita ja kivihiiliyhtiöiden edustajia, jotka keskittyivät listaamaan hiilen hyviä puolia.

Kivihiilikaivokset työllistävät noin 9 000 ihmistä Puolassa, painotettiin tilaisuudessa.

Ilmastoaktivisti Oskar Kulik esitteli järjestönsä WWF:n suunnitelmaa siitä, miten Puola voisi luopua kivihiilestä. Hanna Eskonen / Yle

Kaksi suurta kivihiiliyhtiöitä komeilee jopa Katowicen ilmastoneuvottelujen pääsponsoreiden joukossa.

– Se on hävytöntä. Me varoitimme järjestäjiä kelpuuttamasta sellaisia tukijoita, ilmastosta ja energiasta vastaava Oskar Kulik Puolan WWFstä sanoo.

Puola tuottaa kivihiilellä 80 prosenttia sähköstä ja noin puolet kaukolämmöstä, eikä se ole loppumassa aivan lähivuosina. Hallitus aikoo pitää hiilen tuotannon nykyisellään vuoteen 2040.

Kulikin mukaan Puola ajaa ilmastopolitiikassa kaksilla rattailla. Toisaalta se allekirjoittaa EU:n tavoitteet, mutta samalla hallitus on vaikeuttanut muun muassa tuulivoimaloiden rakentamista.

Puolan uskottavuutta neuvottelujen isäntänä epäili myös kansainvälinen, ympäristöjärjestöjä edustava Climate Action Network (CAN), joka myönsi torstaina maalle ironisen Vuoden fossiili -palkinnon Pariisin sopimuksen toimeenpanon jarruttamisesta.

CAN muistutti, että Puola avasi uuden hiilikaivoksen viimeksi joulukuussa.

Isäntämaan toimia läheltä seuranneen Outi Honkatukian mukaan Puolan kivihiilisympatiat eivät ole näkyneet neuvottelupöydissä vaan maa on suoriutunut sen sijaan vetovastuustaan hyvin.

Hyviä uutisia ja syy, miksi Al Gore mainitsi Suomen

Öljymaiden vaikeilusta ja kokousjärjestäjän hiilenmustasta varjosta huolimatta ilmastokokouksessa on nähty useita valonpilkahduksia.

Esimerkiksi Saksa ja Norja julkistivat tällä viikolla tuplaavansa osuutensa ilmastorahoituksesta. Saksa lupasi pistää pottiin jopa 1,5 miljardia euroa.

Teollisuusmaiden kehitysmaille maksama rahoitus on kenties neuvotteluiden vaikein kokonaisuus ja lupaukset lisäävät mahdollisuuksia onnistua siinä.

Päästövähennystavoitteiden kirityksiä nähtiin muun muassa suurilta kansainvälisiltä toimijoilta. Joukko kehityspankkeja ja esimerkiksi Euroopan investointipankki ilmoittivat sitoutuvansa hiilineutraaliuteen.

Yhdysvaltain osavaltiot ovat myös näkyneet neuvotteluissa, vaikka maa onkin virallisesti vetäytymässä Pariisin sopimuksesta Donald Trumpin johdolla.

Osavaltiot ovat yhä sitoutuneita Pariisin ilmastosopimukseen ja kahdeksan niistä on sitoutunut irtautumaan kivihiilestä.

Katowicessa vieraili lisäksi entinen varapresidentti ja nykyinen ilmastoaktivisti Al Gore, jonka puheessa kuultiin suomalaisittan yllättävä yksityiskohta.

– Suomessa ilmastointi ei ole kovin yleinen asia, mutta voitteko kuvitella, kesän helleaaltojen aikana ihmiset menivät nukkumaan ruokakauppoihin, Gore kertoi yleisölle ilmastonmuutoksen seurauksia käsitelleessä esityksessään.

Hän viittasi tempaukseen, jossa helsinkiläismarket päästi ihmisiä yöpymään viileään kauppaan. Gore vieraili hiljattain Suomessa tehdessään dokumenttia ilmastonmuutoksesta.

Neuvottelujen supertähti on kuitenkin täydet kaksi viikkoa ilmastokokouspaikalla viettänyt Greta Thunberg.

15-vuotias ruotsalainen ilmastoaktivisti on ollut lakossa koulunkäynnistä joka perjantai syksyn ajan.

Hän vetosi keskiviikkoiltana, että kaikki muutkin menisivät lakkoon ilmaston puolesta Katowicen viimeisenä neuvottelupäivänä perjantaina.

Median pyörityksen keskellä ollut Greta Thunberg piti torstaina taukoa haastatteluista. Hanna Eskonen / Yle

Lue myös:

15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti – kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi

Mitä merkitystä ilmastoneuvotteluilla on? Miten Yhdysvaltojen nihkeilyyn voi vaikuttaa? Lue toimittajien vastaukset lukijoiden kysymyksiin

Suomen ilmastoneuvottelija Outi Honkatukia kertoo nyt, mitä Puolasta on odotettavissa ja mitä neuvotteluhuoneissa tapahtuu oikeasti: "Valtaosa ei tunne asioita, joista neuvotellaan"

Onko ilmastokokouksista mitään hyötyä? Maapallon vuotuisissa pelastustalkoissa sorvataan ilmastodiiliä taas yötä myöten, mutta saadaanko mitään aikaan?

Kaivosmiehen terveiset kilometrin syvyydestä YK:n ilmastokokoukselle: "Ilman hiiltä ei ole tulevaisuutta"

5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"