Tamperelaiset tämän kevään abiturientit Eevert Haapamäki ja Eero Viitala haluavat saada pitkästä matematiikasta mahdollisimman hyvän arvosanan.

– Olen tyytyväinen, jos saan arvosanaksi eximian. Se on ihan mahdollinen, jos teen nyt töitä kovaa, Haapamäki arvioi.

Haapamäki ja Viitala ovat maksullisella, ylioppilaskirjoituksiin valmistavalla pitkän matematiikan valmennuskurssilla.

Taustalla on korkeakoulujen valintauudistus. Yli puolet korkeakoulupaikoista jaetaan nyt pelkän ylioppilastodistuksen perusteella. Ylioppilastodistuksen arvosanat pisteytetään, ja matematiikalla on suuri painoarvo.

– Ajattelin, että on kiva saada suoraan hyvä tulos ylioppilaskirjoituksista, eikä tarvitsisi hakea pääsykokeen kautta jatko-opiskelupaikkaa, Viitala kertoo.

Yrittäjäksi haluavan Eero Viitalan mukaan valmennuskurssilta saa rutiinia ja varmuutta ylioppilaskokeeseen. Matias Väänänen / Yle

"Arvosanojen korottaminen lisääntyy"

Matematiikan valmennuskurssien opettajat ovat huomanneet, että kurssille tullaan eri syistä. Monet osallistujat ovat Haapamäen ja Viitalan tavoin abeja, jotka pyrkivät saamaan ylioppilaskirjoituksista mahdollisimman hyvän tuloksen heti ensimmäisellä kerralla.

On myös niitä, jotka ottavat maksullisen kurssin siksi, että heidän lukiossaan ei järjestetä kertauskursseja säästösyistä, kertoo Päivi Puikkonen.

– Sitten on oppilaita, jotka ovat valmistuneet jo aiemmin ja tulevat vasta nyt korottamaan arvosanoja. He eivät ole perehtyneet sähköisessä yo-kokeessa käytettäviin ohjelmistoihin, hän sanoo.

Puikkonen opettaa päivätyönään matematiikkaa lukiossa ja on muiden valmennuskurssien opettajien tavoin osakkaana kursseja myyvässä Yo-valmennus oy:ssä. Yritys järjestää matematiikan valmennuskursseja nyt ensimmäistä kertaa.

Yo-valmennus oy:n toimitusjohtaja Jukka Köngäksen mukaan lukiolaisten valmennuskurssien rooli luultavasti vain kasvaa tulevaisuudessa.

– Yli puolet opiskelupaikoista tullaan jakamaan todistusvalinnan perusteella, mutta samaan aikaan kaikki nuoret eivät ymmärrä vielä lukion aikana panostaa riittävästi opintoihin.

Köngäs arvioi, että ylioppilastutkinnon arvosanojen korottaminen on usein helpompi tapa päästä halutulle alalle kuin pyrkiä sinne valintakokeiden kautta.

– Uskon, että yo-arvosanojen korottaminen lisääntyy tulevaisuudessa. Käytännössä se tarkoittaa, että myös lisäkertauksen ja maksullisten kurssien suosio kasvaa.

Opettaja Päivi Puikkosen mukaan on nähtävissä, että lukiolaiset panostavat entistä enemmän matematiikan opintoihin. Matias Väänänen / Yle

Lähiopetuskurssin hinta on noin 200 euroa. Puikkosen mielestä maksulliset valmennuskurssit eivät aseta lukio-opiskelijoita eriarvoiseen asemaan.

– Ennemmin näen valmennuskurssit mahdollisuutena niille, joilla ei ole mahdollisuutta osallistua koulujen kertaustunneille tai ostaa kalliita yksityistunteja.

Eero Viitalakaan ei ajattele, että valmennuskurssit jakaisivat lukio-opiskelijoita kahteen kastiin.

Jotkut hänen tutuistaan ovat tosin jättäneet valmennuskurssin käymättä sen hinnan takia, toiset taas siksi, että opiskelevat mieluummin itsekseen. Koulusta riippuen lisäopetusta voi olla tarjolla myös maksutta.

– Olen kuullut kavereilta, että jotkut opettajat ovat järjestäneet vapaaehtoisesti kertaustunteja, jotka ajavat saman asian kuin valmennuskurssi. Koen, että lisäopetusta on kyllä saatavilla niille, jotka sitä haluavat.

Valmennuskursseilla on opetuksen lisäksi ylioppilaskokeeseen valmistavia harjoitustehtäviä. Matias Väänänen / Yle

Kurssilta haetaan rutiinia opiskeluun

Eevert Haapamäki ja Eero Viitala kertovat, ettei maksulliselle kurssille osallistumisesta tarvinnut kotona juuri keskustella.

– Sanoin, että olisi tällainen valmennuskurssi tarjolla. Ennen kuin ehdin kertoa loppuun, vanhemmat sanoivat, että mene. Koska omat rutiinini ovat tiedossa kotonakin, Viitala sanoo.

Haapamäki ja Viitala halusivat valmennuskurssille, jossa on lähiopetusta.

Eevert Haapamäki ei ole vielä varma, mihin hakee opiskelemaan lukion jälkeen. – Luultavasti menen yliopistoon. Matias Väänänen / Yle

– Saan näin paljon enemmän irti opetuksesta. Kotisohvalla ärsykkeitä on niin paljon, ettei keskittyminen pysyisi vain videon katsomisessa ja tehtävien tekemisessä, Haapamäki sanoo.

– Kurssilla käyminen tuo rutiinia opiskelemiseen. Kun on aikataulut ja tietyt päivät jolloin tänne tullaan, ne päivät on sitten pyhitetty siihen laskemiseen ja tekemiseen, Viitala toteaa.

Opettaja Päivi Puikkosen on yllättänyt erityisesti matematiikan verkkokurssien suuri kysyntä. Osallistujia on joka puolelta Suomea.

– Nuoret tahtovat tehdä tehtäviä silloin kun haluavat ja katsoa videoita moneen kertaan, kelailla hankalia kohtia ja kuunnella uudestaan. Se tuntuu olevan päivän sana nyt.

Parantaako valmennuskurssi opiskelijan mahdollisuuksia kirjoituksissa? Keskustelu on auki 25.2. klo 23 asti.

Lue lisää:

Pääsykokeiden uudistuksen piti vähentää valmennuskursseja, mutta miten kävi? Lukiolaisille myytyjen kurssien määrä moninkertaistui

Äidinkielen ja pitkän matematiikan arvosanat muuttuvat tärkeiksi, jos haluat korkeakouluun ilman pääsykoetta – näillä vinkeillä voit saada laudaturin