It-työtä ulkoistaneet yritykset ovat alkaneet palauttaa pieniä osia tietotyöstä takaisin omaan hallintaan ja Suomeen. Taustalla ovat ulkoistuksista saadut huonot kokemukset. Silti moni erityisesti pankki- ja vakuutusalan yritys yhä suunnittelee it-toimintojen siirtoa halpamaihin.

Viime vuosina tietotyötä intialaisyrityksille ovat merkittävissä määrin siirtäneet lukuisat suomalaisyritykset, muiden muassa Nokia, UPM ja Elisa.

It-markkinoista tietoa tuottavan Market-Vision vielä julkaisemattoman kyselytutkimuksen mukaan tietotyön ulkoistamista halpamaihin suunnittelee nyt eritoten pankki- ja vakuutusala.

- Kun tyypillisen teollisuusyrityksen liikevaihdosta 1,5 - 2 % menee it-toimintaan, niin pankkisektorilla ehkä 15% toimintakuluista on tätä it:tä ja vakuutusyhtiöillä jopa 20 %, kuvailee Market-Vision johtaja Mika Rajamäki.

Esimerkiksi OP-Pohjola ulkoisti viime syksynä it-toimintonsa CGI:lle ja Accenturelle, ja nyt CGI:n väki kääntää käyttöohjeita englanniksi ja opettaa työtään intialaisille.

Niin ikään suomalaisten eläketurvasta huolehtivasta Ilmarisesta muotoillaan, että yhtiön alihankkijoiden tarkoitus on ottaa huomioon tulevissa kilpailutuksissa myös ulkomaiset it-palveluntarjoajat.

Teollisuudessa ulkoistusinto on jo taittunut

Finanssialan yritykset on ulkoistusinnossaan jälkijunassa, sillä Tietotekniikan liiton it-barometrin mukaan ulkoistusbuumi on jo taittunut.

Kun suomalaisyrityksiltä on kysytty aikovatko he ulkoistaa mahdollisimman suuren osan it-toiminnoistaan - viimeisen viiden vuoden ajan trendi on ollut laskeva.

Yle Uutisgrafiikka

Finanssialalla halpamaiden - eritoten Intian - tarjoamiin mahdollisuuksiin on herätty hitaasti, koska pankki- ja vakuutusalan yhtiöt ovat perinteisesti toimineet pääasiassa kotimaassa. Kansainvälisesti toimivissa teollisuus- ja mobiilialan yrityksissä ulkoistukset muihin maihin on ollut luontevaa tehdä jo aiemmin, koska yritykset ovat olleet jo globaaleja toimijoita.

It-barometriä tekevän Turun yliopiston erikoistutkijan mukaan it-ulkoistuksia aiempina vuosina tehneet yritykset ovatkin nyt siinä vaiheessa, että ne ovat alkaneet ottaa osia it-toiminnoista takaisin omaan hallintaan.

Taustalla ovat muun muassa toivottua heikompi palveluntaso sekä se, ettei säästöjä ole aina syntynyt.

- Tämä ei ole pelkästään suomalainen vaan ihan kansainvälinen ilmiö. Aika paljon on otettu ulkoistuksia hieman kotiin päin ja tehty tätä niin sanottua sisäistystä, kuvailee erikoistutkija Tom Dahlberg.

Konecranes sai itse tuotetut it-palvelut edullisemmin

Huonojen ulkoistuskokemusten takia esimerkiksi nostolaitevalmistaja Konecranes on palauttanut it-palvelut takaisin omaan hallintaan ja osan loppukäyttäjätuesta takaisin Suomeen.

- Meillä kustannukset menivät alas ja loppukäyttäjien tyytyväisyys palveluun parani merkittävästi, kun toimme palvelun sisään, kuvailee Konecranesin tietohallintojohtaja Antti Koskelin.

Nordean tiedetään puolestaan palauttaneen viime keväänä suuri ulkoistus Nordic Processor -yrityksestä, jonka Nordea omisti yhdessä IBM:n kanssa. Yhtiö kertoi tällöin, että kotiutuksen tavoitteena on muun muassa parempi laatu ja alemmat kulut.

Konepajayhtiö Wärtsilä niin ikään kertoo palauttaneensa pieniä osia IT-palveluistaan Aasiasta Eurooppaan.

It-markkinoista tietoa tuottavan Market-Vision johtaja Mika Rajamäki sanoo tietävänsä myös muita esimerkkejä it-työn takaisinotoista, muttei voi kertoa nimiä yhteistyön takia.

- Ainakin kaksi suomalaista kansainvälistä teollisuusyritystä on lisäksi vetänyt toimintoja takaisin. Toinen näistä otti takaisin help deskin ja service deskin. Pääsyy oli se, etteivät he olleet tyytyväisiä palvelun laatuun ja kustannuksiin.

Toisin kuin erikoistutkija Tomi Dahlberg Market-Vision johtaja Mika Rajamäki ei kuitenkaan näe, että it-palveluiden kotiutuksissa olisi kyse varsinaisesta trendistä.

- Meidän tietojemme mukaan nämä ovat yksittäistapauksia, eivätkä ne varsinaisesti liity lokaatioon eli siihen, minne palvelut on ulkoistettu.

Tutkija: Finanssialan halpamaaulkoistukset erityisen haastavia

Vaikka osia it-palveluista on alettu ottaa takaisin kotimaahan, ei muutoksella todennäköisesti ole suurta työllisyysvaikutusta.

- Ei se välttämättä työpaikoissa kovin paljon näy, mutta ehkä se vähän hidastaa työpaikkojen katoamista Suomen rajojen ulkopuolelle, arvelee Turun yliopiston erikoistutkija Tomi Dahlberg.

- Toisaalta kustannuspaineet ovat kovat monessa paikassa, joten varmaan vastaisuudessakin tullaan kuulemaan niitä uutisia, että it-palveluita siirretään Suomen rajojen ulkopuolelle.

Finanssialan halpamaaulkoistuksille sekä erikoistutkija että OP-Pohjolasta eläköitynyt vakuutuskorvausjärjestelmien suunnittelija povaavat epäonnistumisia - ennen kaikkea monimutkaisten järjestelmien takia.

- Kyllä sitä ATK-osaamista varmasti löytyy mistä tahansa, mutta se muu osaaminen yhdistettynä tietokoneosaamiseen, se löytyy vain täältä Suomesta, painottaa OP-Pohjolasta kolme vuotta sitten eläkkeelle jäänyt Timo Lahdenmäki.