Venäjän ilmatila- ja merialueloukkaukset ja Ukrainan tilanteen kiristyminen ovat saaneet Baltian maat varpailleen.

”Kyse on ilmastonmuutoksesta eikä huonosta säästä”, Viron puolustusasioista vastaava alivaltiosihteeri Sven Sakkov toteaa Newsweekille.

Sakkovin mukaan Venäjän uhkan sävyttämä aika ei päättynyt kylmän sodan loputtua yli kaksi vuosikymmentä sitten. Hän kutsuu vuoden 2008 Georgian sotaa herätykseksi, jonka kohdalla suurin osa Eurooppaa painoi kuitenkin torkkunäppäintä.

Sven Sakkov kertoo Viron reagoineen Venäjän kasvavaan uhkaan muun muassa kiihdyttämällä puolustushankintoja ja pyytämällä Natoa sijoittamaan pysyviä joukkoja sen alueelle.

Maailmanpoliittisen tilanteen kiristyminen näkyy myös tavallisten virolaisten käytöksessä. Viron vapaaehtoisiin kodinturvajoukkoihin on liittynyt tänä vuonna kaksi kertaa enemmän ihmisiä kuin viime vuonna.

Myös Latviassa ja Liettuassa on ryhdytty toimiin.

Latvian puolustusministerin Raimonds Vejonisin mukaan maa on varautunut mahdolliseen invaasioon.

”Meillä on erityissuunnitelmia. Koulutamme joukkojamme ja poliisivoimiamme yhteistyössä sisäministeriön kanssa vastaamaan erilaisiin tilanteisiin”, Vejonis sanoo.

Hän kuitenkin korostaa Latvian tarvitsevan vielä enemmän yhteistyötä naapurimaidensa ja Nato-kumppaniensa kanssa.

Latvia on pyytänyt myös lisää pysyviä Nato-joukkojen rotaatioita. Tällä hetkellä maassa on 150 Nato-sotilasta. Vejoniksen mukaan jo pienen Nato-osaston läsnäolo tuo turvaa.

”Kuka haluaisi aloittaa sodan Yhdysvaltoja vastaan? Siitä olisi kyse, jos Venäjä hyökkäisi Latviaan. Putin ei ole niin tyhmä”, Vejonis toteaa.

Liettuassa armeijan valmiutta on kasvatettu uudella 1 600 miehen nopean toiminnan osastolla.

Venäjän aggressio ei yllättänyt Suomessa

Ruotsalainen sotahistorioitsija ja eläkkeellä oleva eversti Bo Hugemark kertoo, että Ruotsissa tultiin 2000-luvun alussa siihen lopputulokseen, että kylmän sodan aika oli ohi.

Seurauksena maan puolustuskyky on voinut vaarantua.

”Silloin päätettiin, että uhat ovat niin kaukana tulevaisuudessa, että saatoimme ottaa strategisen aikalisän ja keskittyä huipputeknologiaan perustuvan puolustuksen rakentamiseen”, Hugemark kertoo Newsweekille.

Ruotsi lopetti pakollisen asepalveluksen vuonna 2009 ja leikkasi joukkojensa määrän 6 000 aktiivipalveluksessa olevaan ja 6 000 osa-aikaiseen sotilaaseen.

”Olemme keskittyneet vain meihin kohdistuviin uhkiin sen sijaan, että olisimme keskittyneet alueellisiin uhkiin. Näin olemme voineet ottaa rennosti Baltian maiden ja Suomen kilven takana”, Hugemark toteaa.

Hänen mukaansa Ruotsin armeijalla on nykyisellään kyky suorittaa vain pieniä tehtäviä, ei taistella suurta vihollista vastaan.

Lokakuussa uutisoitiin laajasti Tukholman saaristossa mahdollisesti liikkuneesta sukellusveneestä sekä massiivisesta laivasto-operaatioista sen löytämiseksi. Ruotsin puolustusvoimat vahvisti havainnot viime viikolla.

Sukellusveneen on uumoiltu olleen venäläinen.

Suomessa Venäjän aggressiivisuus ei ole ollut Newsweekin mukaan suuri yllätys – etenkään armeijalle.

”Tämän vuoksi Suomessa on tehtävä pienempiä puolustusjärjestelyjä kuin Ruotsissa”, maanpuolustuskorkeakoulun luennoitsija Jyri Rautasalo kommentoi.