Eduskunnan tarkastusvaliokunta selvityttää, mitkä ovat kannattavia ja toteuttamisen arvoisia kotouttamistoimenpiteitä erityisesti maahanmuuttajien työllistymisen kannalta.

Tarkastusvaliokunta edellyttää, että tutkimustulosten perusteella tutkijat esittävät perustellun arvion kotouttamispolitiikan onnistuneisuudesta ja sen keskeisimmistä kehittämiskohteista. Lisäksi tarkastusvaliokunta odottaa kehittämissuosituksia, miten kotouttamispoliittisten toimien positiivisia vaikutuksia voidaan lisätä kustannustehokkaasti, erityisesti työllistämisessä.

Vuonna 2015 julkaistun -tutkimuksen mukaan 20–64-vuotiaiden ulkomaalaistaustaisten työllisyysaste oli vuonna 2014 63,7 prosenttia, kun suomalaistaustaisten työllisyysaste oli 73,7 prosenttia. Erityisesti ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyysaste on matala, 56 prosenttia, kun miehillä vastaava luku on 71 prosenttia.

Ulkomaalaistaustaiset ovat hyvin moninainen ryhmä ja muun muassa virolaisten, eurooppalaisten sekä pohjoisamerikkalaisten maahanmuuttajien työllisyysaste oli korkeampi kuin suomalaisten. Selvästi heikointa työllisyys on pakolaisten keskuudessa. Heidän työllisyysasteensa oli 39 prosenttia vuonna 2014.

Kotouttamistoimenpiteitä käsittelevän tutkimuksen toteuttaa Kuntoutussäätiö ja tutkimuksen johtajana toimii valtiotieteiden tohtori Mika Ala-Kauhaluoma. Tarkastusvaliokunta on valinnut tutkimuksen toteuttajan avoimella tarjouskilpailulla.

–Haluamme saada tietoa myös kansainvälisistä hyvistä käytännöistä kotouttamistoimien ja työllistämisen välillä. Erityisesti Ruotsi, Hollanti ja Saksa ovat maahanmuuton suhteen kokeneempia ja kotouttamistoimiltaan kiinnostavia. Kotouttamislain uudistustyön yhteydessä kansainväliset kokemukset ovat erityisen hyödyllisiä, kertoo tutkija Arno Tanner tarkastusvaliokunnasta.

LUE MYÖS: Useampi somali työtön kuin työssä – ”Suomi kotouttaa sosiaalitukeen”