Professori Helanderin selvityksen keskeisenä tuloksena on, että vihkimisoikeudesta ei pidä luopua. Selvityksen mukaan kirkon vihkioikeudella on vahva jäsenten tuki.

Kirkon tutkimuskeskus teetti selvitystä varten uuden kyselytutkimuksen huhtikuussa 2017. Sen mukaan suomalaisista 18 prosenttia ja kirkon jäsenistä vain 11 prosenttia kannattaa vihkioikeudesta luopumista.

Vihkioikeudesta luopuminen aiheuttaisi myös yhteiskunnallisia seuraamuksia. Suurin määrä vihkijöistä tulee kirkon piiristä.

Selvityksestä käy ilmi, että Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on lähes 4000 vihkioikeuden omaavaa pappia, mikäli eläkkeellä olevat papit lasketaan lukuun mukaan.

Ortodoksisella kirkolla ja vihkioikeuden saaneilla uskonnollisilla yhdyskunnilla on yhteensä lähes 950 vihkijää, ja siviilivihkijöitä on noin 650. Kirkon vihkioikeudesta luopuminen merkitsisi siis tarvetta lisätä siviilivihkijöiden määrää merkittävästi.

Selvityksen julkistivat arkkipiispa Kari Mäkinen, professori Eila Helander, piispa Simo Peura ja piispainkokouksen pääsihteeri Jyri Komulainen. Arvo Vuorela / Yle

Kompromissiehdotus: saman sukupuolen parien vihkimiset sallittaisiin

Vihkioikeudesta luopuminen ei Helanderin mukaan ratkaisisi kysymystä siviilivihityn samaa sukupuolta olevan parin avioliiton siunauksesta.

Professori Helander esittää johtopäätöksissään kirkolle kompromissia, jossa kirkko pitäytyy miehen ja naisen avioliittoon vihkimisessä, mutta hyväksyy samalla, että kirkon sisällä voi olla myös toinen teologisesti perusteltu toimintamalli vihkimisissä ja siunaamisissa. Tällöin papistolle jää mahdollisuus vihkiä saman sukupuolta olevia pareja ja toimia edelleen kirkon sisällä.

– Mikäli kirkko ei pysty asiaa ratkaisemaan, se profiloituu julkisuudessa enemmän sukupuoli- ja seksuaalinäkemystensä kuin perustehtävänsä kautta, toteaa Helander.

Vuonna 2016 kirkon jäsenten avioliitoista 57 prosenttia solmittiin kirkollisella vihkimisellä. Vuonna 2016 solmittiin kaikkiaan 24 464 avioliittoa, joista 11 188 evankelis-luterilaisen kirkon toimesta.

Eila Helanderin 120-sivuinen selvitys valmistui 480 tunnissa. Arvo Vuorela / Yle

Tasa-arvoinen avioliittolaki vauhditti selvitystä

Suomen evankelisluterilaisen kirkon piispainkokous tilasi selvityksen kirkon vihkioikeudesta pari kuukautta ennen kuin sukupuolineutraali avioliittolaki tuli voimaan maaliskuussa.

Professori Eila Helander selvitti piispainkokouksen pyynnöstä (siirryt toiseen palveluun) muun muassa vihkioikeudesta luopumista ja avioliittoon vihkimisen merkityksestä kirkon identiteetille. Lisäksi Helander puntaroi millaisia vaihtoehtoja kirkolla on edessään.

Selvityksen taustalla oli eduskunnan marraskuussa 2014 tekemä muutos avioliittolakiin, joka koskee nyt ”kahta henkilöä” eikä enää vain ”naista ja miestä”. Lakimuutos tuli voimaan 1. maaliskuuta 2017 ja avioliittoon voidaan nyt vihkiä myös samaa sukupuolta olevia pareja.

Kirkolliskokouksen aiemmin pyytämien selvitysten mukaan avioliittolain muutos ei vaikuta kirkollisiin vihkimisiin, jollei kirkolliskokous tee siitä uusia päätöksiä. Vuosi sitten elokuussa 2016 piispainkokous linjasi selonteossaan, että kirkollisessa vihkimisessä avioliiton osapuolina tulee olla edelleen nainen ja mies.

Helanderilta tilattiin laaja selvitys

Pähkäillessään viime tammikuussa uutta selvitystä piispainkokous pohti suppeampaa ja laajempaa selvitystä. Suppeassa versiossa kirkkohallituksen asiantuntijat kokoaisivat omin voimin vastaukset keskeisimpiin kysymyksiin.

Piispainkokous päätyi valitsemaan laajemman selvityksen ja enemmän vastuuta itselleen. Piispat halusivat perinpohjin kartoittaa avioliittoon vihkimisen merkityksen kirkon identiteetille ja millaisia vaihtoehtoja kirkolla on edessään.

Tärkeiksi selvityskohteiksi nousivat mitä kirkollinen vihkiminen merkitsee suhteessa avioliittoon yhteiskunnallisena instituutiona ja millaisia ovat muiden kirkkojen ratkaisut ja niiden seuraukset muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Islannissa, Tanskassa ja Englannissa.

Piispainkokous kokoontui arkkipiispa Kari Mäkisen johdolla Kuokkalan kirkossa Jyväskylässä. Petri Aaltonen / Yle

Kuusi vaihtoehtoa vihkioikeudesta

Teoreettisia vaihtoehtoja tulevaisuuden vihkioikeudeksi tammikuinen piispainkokous listasi yhteensä kuusi:

vihkioikeus säilyy nykyisin edellytyksin vihkioikeus säilyy muuttunein edellytyksin vihkioikeus säilyy nykyisin edellytyksin mutta avioliiton siunaamisen edellytyksiä muutetaan vihkioikeus poistuu ja siunaus nykyisin edellytyksin vihkioikeus poistuu ja siunaus muuttunein edellytyksin kirkko luopuu avioliiton solmimiseen liittyvistä toimituksista

Piispainkokous halusi selvittää myös vaihtoehtojen oikeudelliset edellytykset sekä vaikutukset seurakuntien jäsenille, kirkon identiteetille, kirkon ja valtion suhteisiin sekä henkilöstöön ja talouteen. Helanderin tehtäväksi annettiin myös koota arviointi eri vaihtoehdoista.

Professori Helanderin selvitystyötä tuki ohjausryhmä arkkipiispa Kari Mäkisen johdolla. Ryhmään kuuluivat lisäksi kansliapäällikkö Jukka Keskitalo, Kirkon tutkimuskeskuksen vs. johtaja Kimmo Ketola, kirkkoneuvos Pirjo Pihlaja ja sihteerinä piispainkokouksen pääsihteeri Jyri Komulainen.

Ohjausryhmän puheenjohtaja arkkipiispa Kari Mäkinen totesi jo tammikuussa, että kirkon ei ole syytä luopua vihkimisoikeudesta ainakaan avioliittolain muuttumisen vuoksi.

– Jos on muita syitä, niin se on eri asia, totesi Mäkinen.

Vuosittain yli 10 000 vihkimistä kirkossa

Suomen evankelis-luterilainen kirkko on Suomen suurin uskonnollinen yhteisö. Kirkossa on noin neljä miljoonaa jäsentä. Suomessa vihitään vuosittain noin 24 000 paria, joista suunnilleen puolet kirkossa.

Vihkioikeuden muutoksilla on vaikutus kirkon tilojen käyttöön. Petri Aaltonen / Yle

Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkinen muistutti helmikuussa, että kirkon henkilökunnan työmäärä vähenee huomattavasti, jos kirkko luopuu vihkimisoikeudesta avioliittoon.

– Toimitusten loppumisella olisi heti konkreettisia vaikutuksia pappien, kanttoreiden, suntioiden ja muun henkilökunnan työmäärään. Myös kirkon tiloilla olisi vähemmän käyttöä, arvioi Häkkinen.

Vihkioikeutta on puntaroitu vuosia

Marraskuussa 2016 Kirkon tutkimuskeskus selvitti eri ryhmien kantoja avioliittoon vihkimisestä. Seurakuntien luottamushenkilöiltä tuli jyrkkä ei samaa sukupuolta olevien kirkkovihkimiselle. Miehen ja naisen vihkimistä kannatti 61 prosenttia luottamushenkilöistä.

Kirkon työntekijöistä perinteistä vihkimistä kannatti 47 prosenttia ja kaikista suomalaisista 33 prosenttia.

Kirkon tutkimuskeskus selvitti eri ryhmien käsityksiä vihkimisestä marraskuussa 2016. Yle Uutisgrafiikka

Ylen Ajankohtainen kakkonen selvitti maaliskuussa 2015 silloisen kirkolliskokouksen osallistujen kantoja vihkioikeudesta. 109 edustajasta 84 vastasi kyselyyn. Lähes puolet eli 46 prosenttia halusi pitää kiinni vihkimisoikeudesta ja kirkon nykyisestä avioliittokäsityksestä. Viidennes eli 20 prosenttia halusi säilyttää vihkimisoikeuden, mutta myös homopareille. Vihkimisoikeuden säilyttämistä kannatti siis selkeä enemmistö eli 66 prosenttia vastaajista.

Edustajista joka kymmenes luopuisi vihkimisoikeudesta ja siunaisi vain miehen ja naisen avioliitot. Viidennes kannattaa luopumista, mutta haluaisi siunata myös sateenkaariliitot.

Pulman ratkaiseminen jäi 2016 aloittaneelle ja parhaillaan toimivalle kirkolliskokoukselle, jonka kausi päättyy vuonna 2020..