Yhdysvaltain RQ-4-vakoilulentokone on julkistanut sijaintinsa viime torstaina Itä-Ukrainaan ja Mustallemerelle suuntautuneesta tiedustelulennostaan. Asiasta on kertonut muun muassa The Aviationist –ilmailublogi. (siirryt toiseen palveluun)

Koneen lähettämien julkisten sijaintitietojen mukaan se nousi ilmaan Sigonellan lentotukikohdasta Sisiliasta varhain aamulla, jonka jälkeen se suuntasi Kreikan ja Bulgarian kautta Mustallemerelle. Lentoreitti kulki kansainvälisessä ilmatilassa meren pohjoisrannikkoa pitkin kohti Sotshia, jonka edustalla kansainvälisessä ilmatilassa tehdyn kierroksen jälkeen kone kiersi Krimin rannikkoa pitkin Ukrainaan.

Itä-Ukrainassa tiedustelukone kierteli kapinallisalueiden ulkopuolella reilun 16 kilometrin korkeudessa. Koneessa ei ole häiveominaisuuksia, eli se näkyy eri tahojen tutkissa normaaliin tapaan. Tämän lisäksi päällä oli myös ADS-B-transponderi, joka viestittää muille koneille ja maa-asemille tarkkaa tietoa muun muassa koneen GPS-sijainnista ja lentokorkeudesta. Transponderitietoihin pohjautuen koneiden liikkeitä voi seurata muun muassa FlightRadar- tai PlaneFinder-sivustoilla.

~20 hours later... Heading back over the Med, returning to NAS Sigonella.



🇺🇸 USAF RQ4 Global Hawk #UAV #drone pic.twitter.com/69B67wON6Q — CivMilAir ✈ (@CivMilAir) 20. heinäkuuta 2017

Lähemmäksi Venäjää

Venäjän mukaan (siirryt toiseen palveluun) Yhdysvallat aloitti säännölliset tiedustelulennot Global Hawkeilla Ukrainassa maaliskuussa 2015. Asiasta puhunut venäläiskenraali sanoo, että Yhdysvallat kykeni näin keräämään tietoja alueelta, joka ulottui 300 kilometriä Venäjän rajojen sisäpuolelle.

Viime marraskuun 16. päivänä venäläislehti Nezavisimaja gazeta raportoi uutistoimisto Tassin mukaan RQ-4-koneen olleen tekemässä tiedustelulentoa Venäjän rajan tuntumassa samaan aikaan kuin presidentti Vladimir Putin puhui puhelimessa presidentinvaalit juuri voittaneen Donald Trumpin kanssa. Samassa uutisessa Pentagonin ja Naton tiedustelukoneiden kerrottiin alkaneen tehdä jokapäiväisiä tiedustelulentoja Venäjän tukikohtien tuntumaan Itämerellä, Krimillä, Arktiksella ja muun muassa Kuriileilla.

Pitkät siivet kantavat korkealla

Miehittämättömäksi ilma-alukseksi suurikokoinen RQ-4 lentää jopa 18 kilometrin korkeudessa. Ohuessa ilmassa lentääkseen koneessa on painoon suhteutettuna paljon siipipinta-alaa. Siipien kärkiväli onkin 39,9 metriä, mikä on hieman enemmän kuin esimerkiksi Finnairin käyttämissä Airbus A320-sarjan matkustajakoneissa (34 metriä).

Koneen kantama on yli 22 000 kilometriä, jolloin se voi kiertää yhdellä tankkauksella puoli maapalloa ja suorittaa yli 32 tuntia kestävän tiedustelulennon.

Lähteet: Tass