Helsingin Sanomat julkaisi taas kerran tiedon, jonka mukaan Helsingissä on 30 000 tyhjää asuntoa. Ei pitäisi käyttää harhaanjohtavaa termiä, sillä vaikka itse tekstistä kävi ilmi, että tyhjiltä asunnoista vain osa on tyhjiä, tieto 30 000 ”tyhjästä” asunnosta jää itämään ihmisten päähän. Useimmat lukevat vain otsikot. Tyhjällä asunnolla tarkoitetaan siis asuntoa, joissa kukaan ei asu vakituisesti. Helsinki on Suomen kunnista se, jossa ”tyhjiä” asuntoja on suhteessa vähiten.

Asunto on ilman vakinaista asukasta kun

Se on myytävänä tai remontoitavana ennen uutta asukasta. Jos tämä välivaihe kestää vaikkapa vain kolme kuukautta, tulee tästä herkästi kymmenen tuhatta tyhjää asuntoa.

Asunto on tyhjänä putkiremontin takia (omanikin on juuri nyt)

Asunto on kakkosasuntona. Monella maakuntien liikemiehellä on pieni asunto Helsingissä, koska se tulee halvemmaksi kuin yöpyä yhtenään hotellissa. Lähipiiristäni tunnen kaksi tällaista tapausta.

Erityisesti Eiranrannassa on paljon luksusasuntoja, joiden haltijat ovat ulkomailla asuvia rikkaita. Rikkailla suomalaisilla jääkiekkoilijoilla ja autonkuljettajilla on myös usein kakkosasunto Helsingissä

Monella yrityksellä on yrityksen sisäisessä hotellikäytössä oleva asunto Helsingissä.

Asunnossa asuu vaikkapa virolainen rakennusmies, jonka vakituinen osoite on Tallinnassa. Helsingissä on todella paljon virolaisia työntekijöitä, joiden vakituinen osoite on Tallinnassa. (Verotus) Vain osa matkustaa päivittäin Tallinnaan.

Asukas on ”vanhainkodissa” eikä suku pane asuntoa vuokralle, koska ei saa tavaroita mahtumaan mihinkään ja koska asunnon vuokraamisessa ei ole mitään taloudellista järkeä, koska vuokra konfiskoidaan (85 %) hoitomaksuun.

Asukas on kuollut ja perikunnalla menee asunnon tyhjentämiseen kuukausikaupalla aikaa, koska siinä on hommaa.

Vakituinen asukas on vuoden työkeikalla vaikka Brysselissä, eikä halua (huonekalut) vuokrata asuntoa vuodeksi. Silloin tällöin tulee kuitenkin käytyä Suomessa ja lisäksi vuokraamiseen liittyy aina riski, jota ei lyhytaikaisessa vuokraamisessa oikein kannata kantaa.

Kun tämä tieto tyhjistä asunnoista tupsahtaa aina silloin tällöin julkisuuteen, olisi oikeastaan hyvä, jos joku selvittäisi, miksi asuntoja on tyhjillään. Olisihan se hyvä, jos olisi keinoja saada oikeasti tyhjillään olevia asuntoja vuokratuiksi. Se, että pitkäaikaishoidon maksuasetuksella estetään laitoshoidossa olevien asuntojen vuokraaminen, on tietysti lainsäätäjän virhe.

Yksityiset kotitaloudet ovat haluttomia vuokraamaan asuntoa lyhyeksi ajaksi, koska pelkäävät vuokraamiseen liittyviä riskejä. Vuokralainen ei maksa vuokraa, panee kaiken paskaksi tai ei suostu muuttamaan määräaikaisen sopimuksen umpeuduttua. Olivat pelot aiheellisia tai aiheettomia, ne kuitenkin muodostavat todellisen esteen. Kaupunki välivuokraajana voisi hälventää näitä esteitä ja onhan meillä olemassa Vuokraturva, joka takaa ainakin sen vuokran maksun.