Suomeen tulee yhä vähemmän turvapaikanhakijoita.

Maahanmuuttovirastosta (Migri) arvioidaan, että ensimmäisiä turvapaikkahakemuksia saatetaan jättää tänä vuonna vähemmän kuin koskaan aiemmin kuluvan vuosikymmenen aikana.

Ensimmäisiä turvapaikkahakemuksia Suomeen on tehty tänä vuonna syyskuun puoleen väliin mennessä 1 750.

Migrin turvapaikkayksikön johtaja Antti Lehtinen arvioi, että tällä tahdilla ensimmäisten turvapaikkahakemusten määrä on vuoden loppuun mennessä noin 2 200.

– Liikkuminen Euroopan sisällä on vaikeutunut melkoisesti. On sisärajatarkastuksia, joka näkyvät Suomen hakijamäärissä. Lisäksi olemme täällä niin sanotusti perällä, jos Euroopan sisällä liikkuu ihmisiä, Lehtinen pohtii syitä hakemusten vähyyteen.

Vuodesta 2016 alkaen turvapaikkahakemusten määrä on laskenut tasaisesti. Ensimmäisen turvapaikkahakemuksensa jätti viime vuonna 2 409 maahantulijaa.

Ennen turvapaikkahakemusten huippuvuotta 2015 ensimmäisiä turvapaikkahakemuksia jätettiin Suomessa vuosittain 3 000–4 000.

Ensimmäistä kertaa turvapaikkaa hakevien määrällä pystytään kuvaamaan sitä, minkälainen paine turvapaikanhakijoista Suomen rajoille todellisuudessa kohdistuu.

Kreikan siirtolaistilanne tuskin heijastuu Suomeen

Lehtisen mukaan on vaikea arvioida, onko Suomen omilla turvapaikkapoliittisilla linjauksilla ollut osaltaan vaikutusta hakijamäärien vähenemiseen.

Hän arvioi kuitenkin, että Suomella ei ainakaan näytä tällä hetkellä olevan mitään erityisiä vetovoimatekijöitä, minkä takia maa olisi muita Euroopan maita houkuttelevampi paikka jättää turvapaikkahakemus.

Kreikkaan Egeanmeren saarille saapuvien pakolaisten ja siirtolaisten määrä lähti nopeaan kasvuun kesällä. Lehtinen pohtii, että tällä hetkellä näyttää siltä, että muuttoliike ei ole kohdistumassa Suomeen päin ainakaan lähiaikoina.

Migrin tilastojen mukaan tänä vuonna uusia turvapaikanhakijoita on tullut eniten Turkista, Venäjältä ja Irakista. Kaikkiaan eri kansalaisuuksia on ollut noin 80.

Vastaanottokeskuksia lopetetaan, lähes 9 000 henkeä yhä vastaanottojärjestelmän piirissä

Suomen vastaanottojärjestelmässä on yhä kirjoilla noin 8 900 turvapaikanhakijaa, joista lähes 40 prosenttia asuu yhteismajoituksissa ja loput vastaanottokeskuksissa.

Lehtinen kertoo, että vastaanottojärjestelmän piiriin kuuluvien turvapaikanhakijoiden määrän vähenemisessä on hitautta esimerkiksi siksi, koska hakemusten käsittely on pitkittynyt hallinto-oikeuden palauttamissa hakemuksisissa.

Hallinto-oikeuden palauttamia hakemuksia on lähes puolet kaikista hakemuksista, jotka odottavat päätöstä .

– Näitä hakemuksia ei koske kesällä vuonna 2018 voimaan tullut kuuden kuukauden käsittelyaikavelvoite. Siksi nykyisillä resursseilla suoraan laista tulevan priorisoinnin vuoksi käsittely on näissä hakemuksissa pitkittynyt merkittävästi, Lehtinen sanoo.

Lehtinen kertoo, että tänä vuonna tehdyistä turvapaikkahakemuksista hieman alle puolet on uusintahakemuksia, jotka kuitenkin käsitellään kuuden kuukauden sisällä.

Suomessa on parhaillaan 38 aikuisille ja perheille tarkoitettua vastaanottokeskusta. Koska uusien turvapaikanhakijoiden määrä on pysynyt maltillisena, Migri on päättänyt irtisanoa vastaanottokeskusten sopimuksia ja vähentää niiden paikkamääriä.

Yhteensä vastaanottokeskuksista vähennetään noin 800 paikkaa.

Kauhavan vastaanottokeskus ja Valolinnan vastaanottokeskus Heinolassa lopetetaan vuoden 2020 alkuun mennessä. Karkun vastaanottokeskuksen toiminta Sastamalassa lopetetaan tämän vuoden lokakuuhun mennessä. Kristiinankaupungin, Vaasan, Porin vastaanottokeskusten paikkamääriä vähennetään 50:llä.

Juttua muokattu 21.9 klo 9.49: Täsmennetty kohtaa, jossa puhutaan siitä, mitä turvapaikkahakemuksia kuuden kuukauden käsittelyaikavelvoite koskee.