Itä-Afrikka on nyt maailman nopeimmin kasvava talousalue, mutta suomalaisyritykset eivät ole sitä löytäneet vieläkään. Kasvuvauhti ohittaa Kiinan.

Patrick Mweheiri on paluumuuttaja – Ugandaan.

New Yorkin ja Lontoon kansainvälisissä pankkijäteissä vietetyn yhdeksän vuoden jälkeen hänet pestattiin kotimaan Ugandan suurimman pankin, Stanbicin toimitujohtajaksi.

Paluuta Kampalaan puolsi se, että Ugandan ja muunkin Itä-Afrikan talous porskuttaa. Mweheirillä on vankka usko myös maansa tulevaisuuden talousnäkymiin.

Patrick Mweheiri teki uraa New Yorkin ja Lontoon finanssialalla, mutta palasi kotikaupunkiinsa Ugandan Kampalaan maan suurimman pankin toimitusjohtajaksi. Hän vieraili syyskussa Helsingissä Itä-Afrikan sijoitusseminaarissa. Markku Rantala / Yle

Ugandan talouskasvu (siirryt toiseen palveluun) on rauhoittunut 1990-luvun jopa kymmenestä prosentista, mutta silti lähivuosien noin kuusi prosenttia on vauhti, josta Euroopassa ei edes haaveilla. Vauhti on nyt maailman nopeimpia ja se on ohittamassa jopa Kiinan kasvun.

Juuri siksi Mweheiri vierailee Helsingissä seminaarissa, jossa yritetään rohkaista suomalaisia yrityksiä itäisen Afrikan eli erityisesti Ugandan, Kenian, Ruandan ja Tansanian markkinoille.

– Jos ajattelet sijoittamista tulevaisuuteen, Itä-Afrikkaa ei vain voi jättää huomioimatta.

Mweheiri muistuttaa, että vaikka alueen bruttokansantuote asukasta kohti on pieni, se kasvaa vauhdilla ja jopa kaksinkertaistuu kymmenessä vuodessa.

Suomessa väki vanhenee, Itä-Afrikassa tuplaantuu

Myös väestön ennustetaan kaksinkertaistuvan. Tällä hetkellä Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa ja Ugandassa on runsaat 160 miljoonaa asukasta.

Samaan aikaan Suomessa ja muuallakin Euroopassa tuskaillaan hiipuvaa talous- ja västökehitystä.

Uganda pääkaupunki Kampala kasvaa vauhdilla. Asukkaita on nyt 1,3 miljoonaa. Dai Kurokawa / EPA

Kaikesta huolimatta Suomen ja koko Itä-Afrikan välisen kaupan arvo on alle 60 miljoonaa euroa. Tullin vientitilastossa (siirryt toiseen palveluun) ei juuri mittari värähdä. Suurelta osin vienti muodostuu puutavarasta.

Ja tämän vuoden alussa vienti Suomesta kaikkiin Afrikan maihin laski entisestään.

Liian suuri Afrikka

Pelkäävätkö suomalaisyritykset esimerkiksi kehittyvän alueen liiketalousriskejä? Suomalaisen liikemiehen kuolema hotellissa Kampalassa ei sekään ole omiaan houkuttelemaan yrityksiä maahan.

Mutta Afrikan talouskehitystä vuosikymmeniä seurannut Maailmanpankin entinen johtaja Ritva Reinikka sanoo, että selitys suomalaisten varovaisuuteen on yksinkertaisempi.

Heikki Tuuli

– Rohkeutta yrityksillä olisi, mutta Afrikan markkinat ovat niin laaja kenttä, että ei tiedetä mistä alkaisi. Tietämyksen lisääminen olisi tärkeää.

Reinikka on ollut Maailmanpankin Afrikkaan liittyvissä tehtävissä vuodesta 1993 lähtien. Ensin hän oli maajohtaja Etelä-Afrikassa ja vuosina 2010–13 hän toimi Afrikan inhimillisen kehityksen johtajana Maailmanpankissa.

Kiina ehti jo jarrutusvaiheeseen

Samalla kun Euroopassa ihmetellään mistä yritykset löytäisivät kasvumahdollisuuksia, Kiina on jo eri puolilla Afrikkaa liikkeellä – ja ollut kiihtyvästi koko 2000-luvun.

Nyt kiihdytysvaihe on päättymässä.

Ugandassakin on seurattu Kiinan mielenkiinnon kovaa kasvua Afrikan teiden, siltojen, aurinkovoimaloiden ja öljyputkien rakentamiseen. Mutta kiinnostuksen nähdään nyt taittuneen.

Mweheiri selittää syitä käänteeseen.

Vaurastuminen ja keskiluokan kasvu näkyy myös liikenteessä. Petteri Juuti / Yle

Hänen mukaansa rakennusprojektit ovat olleet pääosin valtiollisia hankkeita. Kiina on rahoittanut afrikkalaisvaltioita, jotka ovat ostaneet rakennusprojektien toteutuksen kiinalaisilta. Valtionvelasta kasvava osuus on peräisin Kiinasta.

– Tämä on tulossa tiensä päähän. Monilla Afrikan mailla alkaa tulla vastaan velkakatto, 50 prosenttia bkt:sta. Ne eivät voi lainata enempää.

Kiinan mielenkiinto on viilentynyt sitä mukaan, kun Afrikan maiden velka (siirryt toiseen palveluun) lähestyy riskirajoja.

Maailmanpankin mukaan Saharan eteläpuolisista maista lähes puolet oli viime vuoteen mennessä velkaongelmissa tai lähellä niitä. Viidessä vuodessa osuus on kaksinkertaistunut.

Tuokaa rahaa niin paljon kuin voitte

Mweheirin mukaan ratkaisu ei ole kuitenkaan luopua energia-, liikenne- ja muiden perusrakenteiden kehittämisestä.

– Omat rahat eivät siihen riitä, vaan sijoituksia on pystyttävä houkuttelemaan muualta.

Yhdeltä valtiolta tulevan rahoituksen sijaan hän haluaisi nähdä ulkomaisia, yksityisiä investointeja.

Itä-Afrikan maissa perusinfrastruktuurin rakentamiseen menee yli kolmasosa bkt:sta. Rahaa tarvittaisiin silti huomattavasti enemmän, mutta veroja ei ole Mweheirin mukaan varaa korottaa.

Pankkiiria ei huolestuta sekään, että monikansalliset yhtiöt pääsisivät hyötymään kehittyvän maan rakentamisesta. Investoinnit ovat tervetulleita, vaikka korko niistä menisikin ulkomaille.

– Monikansalliset yhtiöt voivat tulla, tuoda rahansa aamulla ja viedä iltapäivällä. Joka tapauksessa ne investoivat maahan ja luovat tuottoa. Olen ehdottomasti siinä leirissä, jonka mukaan rahaa saa tuoda niin paljon kuin pystyy.

Suomalaisen koodin voi kääntää swahiliksi

Helsingissä vierailleella pankinjohtajalla löytyy myös vinkki suomalaisille digitaalisia pankki-, terveys- tai energiapalveluja kehittäville yhtiöille.

Sen sijaan, että yrittää Helsingissä myydä vaikkapa pankkisovellusta viidelle miljoonalle asiakkaalle, se kannattaa tarjota Itä-Afrikkaan, jossa maksuliikenne on siirtymässä käteisrahasta suoraan mobiilimaksamiseen ilman pankkikorttien välivaihetta.

– Esimerkiksi pankkipalveluihin liittyvän sovelluskoodiin voi kääntää swahiliksi ja jakaa 18–19 miljoonalle käyttäjälle, Mweheiri yllyttää.

Helsingissä syyskuun alussa pidetystä ensimmäisestä Pohjoismaiden ja Itä-Afrikan yritysseminaarista pyritään tekemään vuosittain toistuva (siirryt toiseen palveluun) ja laajentuva tapahtuma.

Tilaisuudessa puhunut Reinikka ihmettelee, että tällainen tapahtuma järjestettiin vasta nyt.

– Investointifoorumi oli hyvä lähtölaukaus yhteistyölle. Esimerkiksi Slush oli aluksi pienempi kuin tämä, Reinikka vertailee.

Lue myös:

Yle tapasi Afrikan uudet kiinalaiset omistajat – "Etiopiasta voi tulla maailman tehdas"