Henkilöstöyritysten johtajat arvioivat, että ihmisten muuttokynnys työn perässä on liian korkea. Eilakaislan toimitusjohtaja Tom Kaisla sanoo, että osa työntekijöistä ei ota vastaan edes hyvin palkattua työtä.

Henkilöstöpalveluyritys Eilakaislan toimitusjohtaja Tom Kaisla on harmistunut siitä, että useissa tapauksissa hyvin palkattuihin tehtäviin ei ole tullut riittävästi hakijoita. Tilanne vaihtelee hänen mukaansa huomattavasti alueellisesti ja toimialoittain. Toimitusjohtaja kertoo yrityksensä hakevan parhaillaan mm. 50 ihmistä yrityshallinnon tehtäviin Varsinais-Suomessa, mutta toistaiseksi näyttää siltä, että päteviä hakijoita on vain puolet tästä määrästä.

Kaisla antaa myös ääriesimerkin vaikeasta rekrytoinnista. Hän oli tarjonnut töitä suuresta yrityksestä työttömäksi jääneelle, noin kuusi tuhatta euroa kuussa tienanneelle ylemmälle toimihenkilölle.

– Palkka olisi ollut viisi-kuusi tuhatta euroa. Hän vastasi, että ei mun kannata. Ensin on irtisanomispaketti, sen jälkeen alkaa ansiosidonnainen ja pian alkaa purjehduskausikin.

Kaisla sanoo, että samankaltaisia tapauksia on tullut vastaan myös vähemmän tienaavien työntekijöiden rekrytoinneissa.

Toimitusjohtaja arvostelee ankarasti ansiosidonnaista työttömyysturvaa. Hän uskoo, että sen leikkaaminen kannustaisi muuttamaan työn perässä.

SAK:n työ- ja elinkeinojohtaja Matti Tukiainen on eri mieltä.

– En usko, että ansiosidonnaisen leikkaaminen innostaisi muuttamiseen nykytilanteessa. Asuntokysymys on paljon olennaisempi. Siellä missä olisi töitä tarjolla, ei ole riittävästi asuntoja, hän sanoo.

Hallitusohjelman linjausten mukaan ansiosidonnaista turvaa leikataan. Asian yksityiskohdat on määrä hioa ”vuoropuhelussa työelämän osapuolten kanssa” lokakuun puoliväliin mennessä.

Rakas omakotitalo jarruttaa muuttoa

Kynnys työn perässä muuttamiseen on Suomessa hyvin korkea, arvioivat myös henkilöstöyritys Barona Henkilöstöpalveluiden toimitusjohtaja Tuomas Mikkonen ja Manpowerin viestintäjohtaja Mika Wilén rekrytointikokemustensa perusteella.

– Edelliselle paikkakunnalle jää usein omakotitalo ja useiden vuosien sosiaaliset suhteet. Jos työnantaja ei tue muutossa, niin uudella paikkakunnalla voidaan vaatia jopa 12 kuukauden vuokrasopimusta, kuvaa Mikkonen.

Hän kertookin, että Barona on jo kehittämässä palveluita jotka helpottaisivat muuttamista.

– Henkilöstöyritys voi ottaa esimerkiksi uuden asunnon takuuvuokran kontolleen, jolloin koko riski ei tule muuttajalle. Autamme myös sosiaalisten verkostojen luomisessa vaikkapa paikallisten urheiluseurojen kautta.

Myös Wilén nostaa omistusasunnon yhdeksi tärkeimmistä muuton hidasteista.

– Suomalaisiin on istutettu ajatus ja käytäntö omistusasumisesta, minkä on tutkimuksissakin osoitettu heikentävän työvoiman liikkuvuutta, hän tiivistää.

Valtiovarainministeriön vetämä työryhmä muistutti pari vuotta vanhassa raportissaan, että asuntolainan korkovähennysoikeus tukee omistusasumista suhteessa vuokra-asumiseen ja voi siksi vähentää työvoiman liikkuvuutta.

Korkovähennykset ovatkin Juha Sipilän leikkauslistalla. Hallitusohjelman mukaan vuonna 2019 enää 25 prosenttia asuntolainan koroista on vähennyskelpoisia.

Mika Wilén toteaa myös, että työvoiman nihkeässä liikkuvuudessa ei ole kyse vain ihmisten asenteista, vaan yksinkertaisesti taloudesta. Monilla työvoimapulasta kärsivillä aloilla palkkataso voi olla riittämätön kohtuullisen toimeentulon ylläpitämiseksi asumiskulujen jälkeen.

– Ainakaan toistaiseksi markkinat eivät ole toimineet siten, että esim. ansiotasot olisivat lähteneet merkittävään nousuun, hän muistuttaa.

A-studio käsittelee työn perässä muuttamista tänään 3.6. klo 21. Vieraana elinkeinoministeri Olli Rehn (kesk.).