Kyseessä on ensimmäinen kerta vuoden 1996 jälkeen, kun Suomen suurin ikäluokka ei ole vuonna 1948 syntyneet.

Valta on vaihtumassa Suomessa.

Matti Nykänen, Leena Harkimo, Costello Hautamäki, Jaakko Hämeen-Anttila, Timo Jutila, Kaj Kunnas ja Anu Vehviläinen ovat uuden, Suomen suurimman ikäluokan edustajia.

He ovat syntyneet vuonna 1963 ja täyttävät tänä vuonna 55 vuotta.

Kouluissa on jo vuosikymmenten ajan totuttu opettamaan, että Suomen suurin ikäluokka koostuu sotien jälkeisessä huumassa vuosina 1945–1950 syntyneistä. Virallisesti Suomen suurimman ikäluokan titteliä ovat pitäneet vuonna 1948 syntyneet, joita on ollut eniten yhtäjaksoisesti vuodesta 1996 lähtien. He täyttävät tänä vuonna 70 vuotta.

Tunnettuja vuonna 1948 syntyneitä suomalaisia ovat muun muassa Remu Aaltonen, Sixten Korkman ja Pentti Arajärvi.

Tilastokeskuksen ennakkotietojen (siirryt toiseen palveluun) mukaan vuonna 1963 syntyneiden nousu on tapahtunut viime vuosina. Isosta erosta ei kuitenkaan vielä voida puhua, sillä vuonna 1963 syntyneet peittosivat entiset valtaapitävät vain 136 ihmisellä.

Yhteensä näitä 55 vuotta täyttäviä asui syyskuun lopussa Suomessa vakituisesti 75 223.

Ikäluokkien erot pieniä, ja maahanmuutolla vaikutusta

Syy on valitettava, mutta yksinkertainen: 1948-syntyneitä kuolee yhä enemmän. Tilastokeskuksen yliaktuaarin Matti Saaren mukaan maasta muutetaan eläkeiässä suhteellisen vähän. Ikäluokan pienenemistä ei siis voi selittää Espanjaan muuttavilla eläkepäivien viettäjillä. Suurin osa heistä pitää myös usein asuinpaikkansa Suomessa, jos ulkomailla asutaan vain talvikuukaudet.

Vuonna 1963 syntyneiden valtakausi ei kuitenkaan välttämättä tule olemaan aivan yhtä pitkä kuin 1948-syntyneiden 22-vuotinen kausi.

– Ikäluokkien väliset erot eivät ole suuria, ja maahanmuutto on vaikuttanut tilanteeseen, toteaa Matti Saari.

Vuonna 1948 syntyneiden määrän pieneminen kertoo kuitenkin vääjäämättömän muutoksen lähestymisestä: suuret ikäluokat eivät pian enää ole niin suuria. Koska demokratiassa enemmistö päättää, on suurilla ikäluokilla ollut merkittävä asema muun muassa päätöksenteossa. Myös vanhus- ja terveydenhuolto joutuvat vielä tulevaisuudessa koville, kun tarvitsijoita on yhä enemmän, eikä työikäisiä veronmaksajia ole suhteessa riittävästi.

Suomen väkiluku on kuitenkin kokonaisuudessaan kasvanut alkuvuoden aikana. Syyskuun lopussa väkiluku oli 5 520 535. Syntyvyys on odotetusti jatkanut laskuaan: syyskuun loppuun mennessä Suomeen oli syntynyt parituhatta vähemmän kuin viime vuonna vastaavana ajankohtana.

Väkiluvun kasvu selittyy ulkomailta muuttaneilla. Suomeen muutti noin 11 000 ihmistä enemmän kuin mitä maasta muutettiin pois.

Lue lisää:

Kuinka moni ikäisistäsi on jo kuollut? Paljonko ikätoverisi tienaavat? Katso tiedot Ylen syntymävuosikoneesta

Elävä arkisto: Jos synnyit 1960-luvulla, muistat ehkä – Sinun tarinasi

Syntyvyys laski alemmas kuin koko mittaushistorian aikana – Väestöliitto: Naiset havahtuvat lastenhankintaan vasta, kun on liian myöhäistä