Presidentit Recep Tayyip Erdoğan (vas.) ja Vladimir Putin tapasivat Moskovassa torstaina.

Presidentit Recep Tayyip Erdoğan (vas.) ja Vladimir Putin tapasivat Moskovassa torstaina. Pavel Golovkin / AFP

Presidentti Recep Tayyip Erdoğan saapui Moskovaan pelastaakseen Turkin ja Venäjän välit.

MOSKOVA Kaksi vaivaantuneen näköistä miestä kätteli tv-kameroiden edessä, kun Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan saapui tänään torstaina Moskovaan tapaamaan venäläistä virkaveljeään Vladimir Putinia.

Putin pahoitteli aluksi viimeviikkoisessa ilmaiskussa kuolleita turkkilaissotilaita ja toivoi, ettei Luoteis-Syyrian kärjistynyt tilanne pilaa Venäjän ja Turkin välejä.

Venäjän ja Turkin itsevaltaiset päämiehet uskovat kumpikin kovaan voimaan, ja heitä yhdistää läntisen maailmanjärjestyksen vastustaminen. Vastakkaisten osapuolten tukeminen Syyrian konfliktissa on kuitenkin ajanut maat lähes avoimeen sotaan keskenään.

Viime vuosina Venäjä ja Turkki ovat vaikuttaneet ymmärtävänsä hyvin toisiaan.

Maat lakaisivat nopeasti erimielisyytensä maton alle sen jälkeen, kun Turkki ampui rajallaan alas venäläisen rynnäkkökoneen viisi vuotta sitten. Silloin Venäjän sotilasoperaatio Syyriassa oli vasta alkanut.

Putin ja Erdoğan lähensivät nopeasti kumppanuuttaan: Nato-maa Turkki osti Yhdysvaltojen voimakkaasta vastustuksesta huolimatta venäläisen ilmatorjuntajärjestelmän ja presidentit avasivat juhlallisesti Istanbulissa Venäjän rahoittaman kaasuputken tammikuussa.

Turkki on aggressiivinen maa, joka ei peittele laajentumishalujaan. Sotilasasiantuntija Sergei Lipovoi Venäjän hallituksen sanomalehdessä

Näennäisestä ystävyydestä huolimatta maiden välillä on ollut koko ajan kitkaa, jonka Idlibin maakunnan voimistuneet taistelut ovat nyt nostaneet uudelle tasolle.

Presidentit Recep Tayyip Erdoğan (vas.) ja Vladimir Putin. Pavel Golovkin / EPA

Venäjän hallituksen sanomalehdessä Rossijskaja gazetassa muistutettiin Erdoğanin vierailun alla maiden sotaisasta historiasta ja kehotettiin luopumaan illuusioista Turkin suhteen.

– Turkki on aggressiivinen maa, joka ei peittele laajentumishalujaan. Maa haluaa Pohjois-Syyrian, kuten muidenkin valtioiden maa-alueet, jotka aikoinaan kuuluivat Osmanien valtakuntaan, Sergei Lipovoi Venäjän upseerien yhdistyksestä kommentoi lehdessä (siirryt toiseen palveluun).

Toisaalla taas Erdoğania toruttiin siitä, että hän on viime aikoina yrittänyt hakea apua sotilasliitto Natolta, Yhdysvalloilta ja Euroopan unionilta.

– Kuten tiedämme, Putin ei pidä tällaisesta, laajalevikkinen Moskovski komsomolets kirjoitti (siirryt toiseen palveluun) tänä aamuna.

EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Josep Borrell korosti taannoisessa lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun), että Syyrian kriisistä voidaan päästä eteenpäin vain löytämällä poliittinen ratkaisu – ja se pitäisi löytää YK:n alaisissa neuvotteluissa.

Tänään neuvoteltiin kuitenkin Kremlissä.

Kuuden tunnin keskustelujen jälkeen Putin ja Erdoğan kertoivat sopineensa tulitauosta Idlibin maakuntaan sekä muista toimista tilanteen helpottamiseksi.

Riippumatta siitä, pitääkö Moskovassa neuvoteltu tulitauko vai ei, on Putin silti voittaja.

Venäjä on Syyrian hallintoa tukevalla sotilasoperaatiollaan saavuttanut vahvan aseman Lähi-idässä. Se on työntänyt itsensä nyt myös alueen voimasuhteita määrittelevän diplomatian keskiöön.

Alun perin Erdoğan vaati neuvotteluiden pitämistä Istanbulissa.

Hän halusi keskusteluihin Saksan liittokanslerin Angela Merkelin ja Ranskan presidentin Emmanuel Macronin, mikä olisi nostanut neuvottelujen painoarvoa. Putin kuitenkin vastusti läntisten välittäjien kutsumista mukaan.

Syyrian presidenttiä Bashar al-Assadia ei kukaan tunnu kaipaavan paikalle. Putinilla on vapaat kädet neuvotella al-Assadin puolesta sen jälkeen, kun Venäjän aloittamat ilmaiskut pelastivat Syyrian hallinnon jo varmalta näyttävältä kaatumiselta.

Valkoiset kypärät -järjestön jäsenet siirsivät ruumista Syyrian Maaret Misrinissä torstaina. Ahmad Al-Atrash / AFP

Venäjä on onnistunut tekemään itsestään ohittamattoman toimijan Lähi-idässä. Samalla länsi on tuominnut siviileihin kohdistuneet iskut Syyriassa, mutta tyytynyt muuten lähinnä vain seuraamaan jo yhdeksättä vuotta jatkuvaa ahdinkoa.

Alueelle pakkautuneiden siviilien inhimillisen hädän tulisi saada länsimaat astumaan esiin katsomosta.

Poliittisen ratkaisun etsimistä EU:ssa kannustaa myös suuri määrä ihmisiä, jotka pyrkivät Syyrian kriisin yhä jatkuessa etsimään turvaa tai parempia elinolosuhteita Euroopasta.

Tahtipuikkoa Syyrian tulevaisuuden suhteen heiluttaa silti Moskova – ja ilman länsimaita.

Lue lisää aiheesta:

Putin ja Erdoğan tapasivat Moskovassa: Idlibiin tulitauko

Kirjeenvaihtajan analyysi: Syyrian sodan loppunäytös paljastaa Venäjän ja Turkin erimielisyydet