Jos työnantajalla on säännöllisesti töitä työntekijälle, nollatuntisopimusta ei saisi enää sopia. SAK pitää lakiesitystä pettymyksenä.

Hallitus antoi tänään lakiesityksensä (siirryt toiseen palveluun) vaihtelevan työajan sopimuksista eli niin sanotuista nollatuntisopimuksista, joissa työmäärä voi vaihdella esimerkiksi 0 ja 40 tunnin välillä.

Lakiesityksestä nousee esiin neljä keskeistä kohtaa.

1. Nollatuntisopimuksia ei saisi enää sopia, jos työntekijää tarvitaan joka viikko kutakuinkin saman tuntimäärän verran. Jos taas työaika vaihtelee viikottain esimerkiksi 20 ja 30 tunnin välillä, ei työsopimuksessa saa sopia työajan olevan 0-30 tuntia viikossa. Vähimmäistyöajan on vastattava todellista työaikaa.

2. Jos työntekijä sairastuu, hänelle pitäisi maksaa palkka työvuoroista, jotka on merkitty työvuoroluetteloon tai joista on muuten sovittu.

3. Jos työnantaja irtisanoo työntekijän, hänen tulee antaa työntekijälle irtisanomisaikana vähintään yhtä paljon työtunteja kuin niitä on ollut keskimäärin edellisen 12 viikon aikana. Jos työvuoroja ei ole tarpeeksi, työnantajan pitää korvata työntekijälle aiheutuva ansionmenetys.

4. Jos työntekijä irtisanoutuu, hän ei joudu karenssiin, jos työtä on ollut tarjolla edellisten 12 viikon aikana alle 18 tuntia viikossa.

Lisäksi esityksessä ehdotetaan muun muassa, että työntekijällä on oikeus kieltäytyä työvuoroista, joita ei ole merkitty työvuorolistaan etukäteen.

Muutosten on tarkoitus tulla voimaan 1. kesäkuuta 2018.

Työministeri Lindström tyytyväinen, SAK pettynyt

Työministeri Jari Lindström on hallituksen esitykseen tyytyväinen, sillä vastaavaa nollatuntisopimusten suitsimista ei ole Suomessa aiemmin tehty.

– Työnantajan ja työntekijän suhde on ollut epäsuhdassa, ja nyt siihen tulee enemmän tasapainoa.

Jari Lindström Jarno Kuusinen / AOP

Eduskunnassa oli keväällä käsittelyssä kansalaisaloite nollatuntisopimusten kieltämisestä kokonaan. Lakialoite synnytti kiivaan keskustelun aiheesta. Kansalaisaloite hylättiin, sillä täyskiellon ajateltiin estävän joitakin työmahdollisuuksia. Sama ajatus ohjaa hallituksen lakiesitystä.

– Voi olla, että estäisimme joitain työtarjouksia ja työsuhteita syntymästä, jos kieltäisimme nollatuntisopimukset kokonaan. Nyt kun annamme sopimuksille pelisäännöt, niin ne ovat edelleen mahdollisia, mutta säännöt ovat reilummat, Lindström summaa.

Suomen suurin palkansaajajärjestö SAK pitää kuitenkin hallituksen esitystä pettymyksenä. SAK:n tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun) todetaan, ettei lakiesitys paranna mitenkään oleellisesti työntekijöiden asemaa. Kiitosta annetaan kuitenkin esimerkiksi oikeudesta palkkaan sairausajalta.

Suurin pettymyksen aihe SAK:lle on se, ettei lakiesitys sinällään kiellä nollatuntisopimusten tekemistä.

Herääkin kysymys, miten voidaan valvoa, ettei nollatuntityösopimuksia enää kirjoiteta tapauksissa, joissa työvoiman todellinen tarve on jatkuva.

– Meillä on työsuojeluvalvonta, joka hoitaa tätä puolta. Ja tämä on varmasti asia, jota seurataan suurennuslasin kanssa, kun laki tulee käyttöön. Uskon, että valvonta tehostuu, Lindström arvioi.

Myös työntekijältä itseltään vaaditaan aktiivisuutta: jos tuntimäärä on joka viikko samaa luokkaa, työntekijä voi vaatia neuvotteluja tuntimäärän tarkistamiseksi työsopimukseen. SAK:n päälakimies Timo Koskinen kuitenkin huomauttaa, etteivät esimerkiksi osa-aikaiset välttämättä uskalla vaatia neuvotteluja.

Lisää aiheesta:

Työtunteja 60 viikossa, palkka 30 euroa päivässä – näin Suomessa riistetään paperitonta työvoimaa

Kansalaisaloite nollatuntisopimusten kieltämisestä kaatui lopullisesti – esitys nurin selvin luvuin

Brittitutkimus: Nollatuntisopimuksilla selviä vaikutuksia nuorten aikuisten mielenterveyteen

14.12.2017 klo 20.05 Korjattu 1. kohdasta tiedot vaihtelevan työajan sopimisesta.