Itävalta saattaa saada oman kansikuvapojan, 31-vuotiaan Sebastian Kurzin, johtajakseen. Itsevarma Kurz ei kaihda islamin arvostelua.

Ihmepoika. Konservatiivien Macron. Itävallan Trudeau. Näillä lempinimillä luonnehditaan sunnuntain parlamenttivaaleihin valmistautuvan Itävallan nuorta ulkoministeriä Sebastian Kurzia.

Tämä syntymänimi kannattaa painaa mieleen, sillä 31-vuotiaasta konservatiivijohtajasta näyttää tulevan maan uusi liittokansleri. Kurz on rennon poikamaisella otteellaan valloittanut itävaltalaisten sydämiä.

Kurzin johtama Itävallan kansanpuolue, ÖVP on vaalien alla mielipidetiedusteluissa selvästi kärjessä yli 30 prosentin kannatuksella.

Maailman nuorin ulkoministeri

Tämän päivän politiikassa myyvät poliittisten ideologioiden ja linjojen lisäksi myös tarinat ja jännittävät henkilöt. Sebastian Kurz on pystynyt tarjoamaan politiikan markkinoille molempaa sorttia. Hän on myös hallinnut mediatilaa mennen tullen.

Kurz nousi neljä vuotta sitten Itävallan ulkoministeriksi. Hän oli tuolloin maailman nuorin koskaan ulkoministeriksi valittu henkilö.

Sebastian Kurz nousi Itävallan ulkoministeriksi 27-vuotiaana. Christian Bruna / EPA

Viime keväänä hän kohosi puolueensa johtoon ja aloitti siellä myllerryksen.

Kurz on muokannut Itävallan kansanpuolueen mieleisekseen. Hänen tavoitteenaan on ollut Ranskan oman ihmepojan Emmanuel Macronin luoman Tasavalta liikkeessä, La République En Marchen kaltainen kansanliike.

Puolue on muuttunut Kurzin kuvaksi

Kurz on häivyttänyt konservatiivisen ÖVP-puolueen menneisyyden taka-alalle, ja parlamenttivaaleihin puolueen nimi muuttui ”Uudeksi kansanpuolueeksi”.

Ehkä hiukan ristiriitaista kansanliikkeessä on se, että se on hyvin henkilökeskeinen. Uutta kansanpuoluetta markkinoidaan lähinnä Kurzin henkilöllä. Puolueesta käytetään myös nimeä ”Sebastian Kurzin lista – Uusi kansanpuolue”.

Ulkoministeri Kurz ei muutoinkaan peittele kunnianhimoaan. Ilkeimmissä kommenteissa häntä pidetään narsismiin tai vähintäänkin suureen itsetyytyväisyyteen taipuvaisena.

Henkilökeskeisyys on ajan henki.

Kurz on kaartanut oikealle

Kurz on tuonut Itävallan jäykkään poliittiseen elämään eloa ja selvästi uutta energiaa. Häneen henkilöityy Itävallan poliittisen kentän suurin muutos sitten toisen maailmansodan.

Kurz on myös napannut oikeistopopulistiselta ja osin äärioikeistolaiselta Itävallan vapauspuolueelta, FPÖ:ltä uudistajan roolin. Muistettava on, että vapauspuolueella on vissi natsimenneisyys.

Samalla Kurz on uusilla linjauksillaan kaapannut vapauspuolueelta poliittista pelitilaa. Kurzin uusi kansanpuolue on hivuttautunut pikku hiljaa entistä oikeammalla – sekin on ajan henki.

Islam-kriittisyys keskiössä

Maahanmuuttokriittisyys ei ole enää Heinz-Christian Strachen johtaman vapauspuolueen yksityistä pelitilaa. Sama ydinviesti on nyt myös Kurzin kansanliikkeen politiikassa keskeisessä osassa.

Islam on niin ikään arvostelun keskiössä. Itävallan vasta voimaan tullut, musliminaisten burkan kieltävä laki on Kurzin linjan mukainen. Kun Kurz sanoi haluavansa sulkea muslimien päiväkodit, puhisi vapauspuolue kiukusta, koska heiltä vietiin sanat suusta.

Sebastian Kurz saapui vaaliväittelyyn Wienissä 1. lokakuuta. Georg Hochmuth / AFP

Erityisen olennainen muutos Itävallan politiikassa on se, että Sebastian Kurz ei pidä mahdottomana hallitusyhteistyötä Itävallan vapauspuolueen kanssa. Se ei ole enää tabu ensinkään.

Itse asiassa Itävallan poliittinen kenttä on muuttunut lopulta niin, että pääsee vapauspuolue seuraavaan hallitukseen tai ei, niin Kurzin hallitusohjelma myötäilee vapauspuolueen tavoitteita ja ideologiaa.

EU:n kannalta on keskeistä, kuinka paljon oikeistopopulistien ideat Kurzia lopulta viehättävät. Tarttuuko häneen vapauspuolueesta ja naapurimaista myös annos EU-epäilyä?

Itävallan sosiaalidemokraatit tuuliajolla

Sosiaalidemokraattien yleiseurooppalaiset vastoinkäymiset näyttävät jatkuvan Itävallassakin. Demarit menevät vaaleihin istuvan liittokanslerin Christian Kernin arvovallalla. Arvovallalla, joka tahriutui vaalien vastenmieliseen lokakampanjaan.

Demarit ostivat isolla rahalla israelilaisen äänestyskäyttäytymisen erityistuntijan, Tal Silbersteinin avustamaan kampanjassaan. Silbersteinin ydinosaamista oli kuitenkin loanheitto.

Vaalikampanjan viimeisillä viikoilla paljastui, että erityisasiantuntija perusti Facebook-sivuja, joiden tarkoitus oli mustamaalata puhtoista ulkoministeri Kurzia ja tehdä hänestä muun muassa kovan linjan äärioikeistolainen.

Demarit ovat sanoneet, ettei heillä ole ollut mitään tietoa Silbersteinin hämäristä puuhista. Niin tai näin, vahinko oli jo tapahtunut.

Demarien ja vapauspuolueen kannatukset ovat kantansa ilmaisseiden keskuudessa osapuilleen 25 prosentin hujakoilla.

Itävallan lokavaalien iso kysymys onkin, mitä tekee se neljännes äänestäjäkunnasta, joka ei ole mielipidetiedusteluissa sanonut kannastaan mitään.