Terrafamen kaivos Sotkamossa uhkaa pilata pohjavettä entistä laajemmalta alueelta, yhtiön omat raportit paljastavat.

Sulfaatti- ja nikkelipitoisuuksien lisäksi koboltin, kadiumin, kromin, kuparin ja alumiinin arvot pohjavesissä vaihtelivat kohonneista korkeisiin.

Uraanin pitoisuus pohjavedessä on huomattavan korkealla yli ympäristölaatunormin yhdessä kaivosalueen pohjaveden mittauskohdassa.

Terrafamen nikkeli- ja sinkkikaivos Kainuussa, Sotkamossa. Pasi Peiponen / Yle

Kaivostoiminnan vaikutus on havaittavissa kaivospiirin alueella pohjaveden kohonneina metallipitoisuuksina Velvoitetarkkailun vuosiraportti 2016, pohjavedet, Terrafame Oy, 11.4.2017

Vuodenvaihteen uusintamittauksissa tulokset olivat parempia joissakin pohjaveden tarkkailukohdissa, joissain taas huonompia.

Syyksi pohjaveden pilaantumiseen kaivosyhtiö arvelee Kortelammen patoaltaan vaikutusta pohjavesiin sekä ylivuotoja bioliuotuskentällä.

Suurimpana riskinä pohjaveden pilaantumisen leviämiseen kaivosyhtiö pitää tihkuvuotoja ja kallioperän ruhjeita kaivosaluella.

Tiedot ilmenevät talven ja kevään aikana Terrafamen julkaisemista kahdesta pohjavesiraportista.

Purkuveden pumppaamo Terrafamen kaivoksella. Pasi Peiponen / Yle

Pilaantunut pohjavesialue on laajentunut kaivoksella

Pohjavesitutkimuksia on tehty kaivoksella vuodesta 2008 lähtien.

Aiemmin muutoksia pohjaveden laadussa on raportoitu vuonna 2013 vain Kortelammen alueella, kipsisakka-altaan vuodon jälkeen.

Uusimmat raportit laajentavat aluetta.

Kaivostoiminnan vaikutukset ovat selkeimmin havaittavissa tehdasalueella, sen länsipuolella ja primääriliotuskentän länsipuolella.

Terrafamen kaivos. Pasi Peiponen / Yle

Pahin tilanne on kaivosalueen ensimmäisen vaiheen bioliuotusalueella, jossa metallipitoisuudet ovat selvästi koholla, sekä Kortelammen padolla.

Kortelammen maaperän pohjavettä voidaan pitää jo pilaantuneena, kertoo julkaistu raportti.

Syyksi Kortelammen pohjaveden pilaantumiseen kaivosyhtiö pitää kipsisakka-altaan vuotoa vuonna 2012.

Primääriliuotusalueella pohjaveden pilaantumisen mahdolliseksi alkuperäksi yhtiö arvelee vuonna 2016 tapahtuneita pieniä ylivuotoja, ilmenee pohjavesiraportista.

Tutkija: kaivosalueella vakavasti saastunutta pohjavettä

Kaivosyhtiö korostaa, ettei kaivospiirin läheisyydessä olevien talousvesikaivojen tarkkailussa ole todettu kaivoksen vaikutuksia.

– Tästä huolimatta pidämme tärkeänä, että myös pohjaveden tilaa seurataan jatkuvasti ja kaivostoiminnan vaikutukset luontoon pidetään kaikin tavoin mahdollisimman vähäisenä, kaivosyhtiö viestitti Ylelle.

Yle pyysi pohjavesiasiasta haastattelua, joka ei kuitenkaan järjestynyt.

Terrafame Oy:n toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen esittelee osavuosikatsauksen tulosta huhtikuussa kaivoksella. Yhtiön johdon mukaan kaivostoiminta on kannattavaa vuonna 2018 Terrafamen kaivoksella. Pasi Peiponen / Yle

Terrafame selvitti pohjavesien kuntoa Kainuun ELY:n vaatimuksesta.

Kainuun ELY:n mukaan pohjaveden pilaantuneisuus ei uhkaa kaivosalueen ulkopuolisen ympäristön tilaa.

– Kaivosalueella ja sen lähiympäristössä ei ole yhdyskunnan kannalta tärkeää pohjavesialuetta, sanoo ympäristövastuu-yksikön päällikkö Sari Myllyoja Kainuun ELY:stä.

Myllyojan mukaan pohjaveden tarkkailua alueella on kuitenkin entisestään tarkennettu.

– Tarvittaessa on varauduttava esimerkiksi pohjaveden suojapumppauksiin tai uusien pohjavesihavaintoputkien asentamiseen, Myllyoja sanoo.

Ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka on sen sijaan huolissaan. Pystytäänkö tilanne ajoissa pysäyttämään?

– Me puhumme nyt pilaantumisesta, joka menee nyt hiljalleen ja rupeaa vaikuttamaan isommalle alueelle, Pokka sanoo.

Ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka. Pasi Peiponen / Yle

Kaivoksen pohjaveden pilaantumiseen ja sen mahdolliseen leviämiseen laajemmalle ­­­on kiinnitetty huomiota myös Geologian tutkimuskeskuksessa (GTK).

Kuopion yksikössä työskentelevä vanhempi tutkija Antti Pasanen johti pohjaveden tutkimuksia kipsisakka-altaan vuodon jälkeen vuonna 2013.

– Siellä on myös vakavammin saastuneita alueita ja pohjavettä. Se on ympäristöviranomaisten tiedossa. Pohjavesiputki P1, joka ei ole käytössä tällä hetkellä, sijaitsee keskellä tehdasaluetta.

Pasasen mukaan nyt pitäisi tutkia, mihin suuntaan pohjavesi kaivosalueella liikkuu.

– Vaikea sanoa, mikä sen vaikutus on, kun sitä ei ole tutkittu, Pasanen sanoo.

Vanhempi tutkija Antti Pasanen, Geologian tutkimuskeskus. Pasi Peiponen / Yle

GTK:n arvoissa haitta-aineiden mahdollinen kulkeutuminen kaivosalueen ulkopuolelle on kuitenkin hidasta ja laimentumisen takia vähäistä.

– Lisäksi alueen pohjavettä ei käytetä, minkä arvioidaan estävän pilaantuneen pohjaveden leviämisen kauemmaksi, Pasanen sanoo.

Kaivosalueen ulkopuolella hapettomia kaivoja

Pohjaveden vuosiraportissa todetaan, että kaivospiirin itäpuolella sijaitsevissa tarkkailukaivoissa veden pH-arvo kohosi vuonna 2016 aikaisempiin havaintoihin verrattuna.

Samoin ulkopuolisten kaivovesien happipitoisuus vaihteli heikosta hyvään.

Laatusuosituksen mukainen raudan tai mangaanin enimmäismäärä ylittyi kolmessa talousvesikaivoissa, joissa vesi oli lähes hapetonta.

Entinen velvoitetarkkailukaivo Terrafamen kaivoksen lähellä Lahnasjärven kylässä. Pasi Peiponen / Yle

Vedenlaatu itäpuolen tarkkailukaivoissa täytti tutkituilta osin talousveden laatuvaatimukset.

Kaivostoiminta ei ole vaikuttanut pohjaveden laatuun tai määrään.

Ulkopuolisissa kaivoissa todetut pienet metallipitoisuudet johtuvat paikallisista geologisista olosuhteista, Terrafamen vuosiraportissa vakuutetaan.

Hyväksytäänkö pohjaveden hiljainen pilaantuminen?

Nykyinen ympäristönsuojelulaki on vahva pohjaveden ja maaperän puolustaja - laissa on ehdoton pilaamiskielto.

Pohjavedellä tarkoitetaan maa- tai kallioperässä olevaa vettä, määritellään uudessa ympäristönsuojelulaissa (5§). Määritelmä vastaa vesilaissa (587/2011) käytettyä määritelmää pohjavedestä.

Pilaamiskielto kattaa laajasti erilaiset pohjaveden laatuun vaikuttavat toimenpiteet niin pohjavesialueilla kuin niiden ulkopuolellakin Ympäristöministeriö, ympäristönsuojelulaki: 16§ ja 17§.

Kainuun ELY on vaatinut Terrafamea tyhjentämään pohjaveden kannalta ongelmallisen Kortelammen patoaltaan sakoista ja lietteistä.

Terrafamen esittämä kaatopaikkaratkaisu on puolestaan synnyttänyt oman kriittisen keskustelun yhtiön asennoitumisesta pohjavesiin.

Terrafamen Latosuon allas. Pasi Peiponen / Yle

GTK:n tutkija Antti Pasasen mielestä kysymys pohjaveden pilaamiskiellosta ja Terrafamesta on osittainen ristiriitainen, osittain tulkintatilanne.

- Jos lakia tulkitaan täysin pilkulleen, se käytännössä tarkoittaa, että monien teollisuuslaitosten rakenteet tulevat niin kalliiksi, että niitä ei pystytä käyttämään tai avaamaan.

- Tässä todennäköisesti käytetään tällaista kohtuullistamisperiaatetta, Pasanen miettii.

Toisin sanoen viranomaiset saattavat arvioida, mikä olisi kohtuullista yritystoiminnan kannalta.

Kuka maksaa pohjavesien puhdistamisen laskun?

Suomen luonnonsuojeluliiton Kainuun piirin kaivosvastaavan Antti Lankisen mukaan Terrafamella on edessä isoja ratkaisuja.

Syynä on saastunut maaperä, josta myös pääsee päästöjä pohjaveteen.

– Edessä olisi Suomen suurin maansiirto-operaatio, jotta tilanne voitaisiin normalisoida ja kehityskulku pysäyttää. Ei voida ajatella, että on 20 vuotta kaivos, ja sitten siivotaan. Toimiin pitää ryhtyä heti, Lankinen sanoo.

Suomen luonnonsuojeluliiton Kainuun piirin kaivosvastaava Antti Lankinen. Pasi Peiponen / Yle

Lankisen mukaan pohjavesiongelmat kehittyvät hitaasti ja niitä on äärimmäisen hankala ja vaikea korjata. Sen vuoksi leviämisen ehkäisemiseksi pitäisi ryhtyä välittömästi.

– Mitä kauemmin siellä jatketaan, sitä isommaksi joko loppulasku tai sitten toiminnan aikainen lasku kasvaa, Lankinen sanoo.

Auttavatko vesien suojapumppaukset?

Kaivosalueen suojavesipumppauksilla, niin suotovesi- ja puhdasvesipummauksilla, estetään pilaantuneen kaivosveden sekoittumista pohjaveteen eri tavoin.

Suotovesi on jätteiden läpi suodattunutta sadevettä ja lumen sulamisvettä.

– Tilanne on hallinnassa alueella tehtävillä suotoveden pumppauksilla, Terrafamesta kerrotaan Ylelle.

Hannele Pokan mukaan suojapumppaukset ovat hätäratkaisu.

– Vielä suhteellisen kallis sellainen, Pokka sanoo.

Antti Lankinen kuvaa suojapumppauksia laastariksi.

– Varsinainen ongelma on siinä maaperässä, josta myrkylliset aineet pääsevät pohjaveteen, Lankinen sanoo.

Terrafamen purkuputkea Nuasjärven rannalla. Pasi Peiponen / Yle

Geologian tutkimuskeskuksen Antti Pasanen muistuttaa kaivosyhtiön rajallisista resursseista.

– He ovat kiinnittäneet huomion suuriin ongelmiin eli veden puhdistukseen ja tuotannon käyntiin saattamiseen. Voi olla, että heillä resurssit eivät riitä pienempien asioiden ratkomiseen tällä hetkellä.

Pienemmillä asioilla Pasanen viittaa ympäristön altaissa oleviin, kipsisakka-altaan vuodosta jääneisiin vesiin.

Hannele Pokan mielestä tällä hetkellä kaivoksella vallitsevan näennäisen rauhallisen tilanteen ei pidä vaikuttaa asian korjaamiseen.

– Niin akuuttia hätää ei tällä hetkellä ole, että valvojaviranomaisen pitäisi hallintapakolla ryhtyä toimiin. Näille pohjaveden ongelmien syntysyille pitää silti löytyä ratkaisu, Pokka sanoo.

Selvitys Terrafamen kaivosalueen pohjavesien ja primääriliuotusalueen maaperän tilanteesta, Terrafame 28.2.2017 (siirryt toiseen palveluun)

Terrafamen kaivoksen velvoitetarkkailu 2016: pohjavedet, 11.4.2017 (siirryt toiseen palveluun)

Terrafamen pohjavesistä myös A-studiossa tänään ma klo 21. TV1:llä.