Yhdysvallat lisäsi eilen torstaina Venäjän-vastaiselle pakotelistalleen uusia henkilöitä ja yrityksiä. Uusissa nimissä painottuvat Venäjän kanssa paljon kauppaa käyvät maat, kuten Suomi ja Kypros, kuvailee Globaali turvallisuus -tutkimusohjelman johtaja Mika Aaltola Ulkopoliittisesta instituutista.

– Laajennetulla sanktiolistalla on tarkotus tilkitä porsaanreikiä, joita on syntynyt vuoden kuluessa, Aaltola viittaa Ukrainan tapahtumiin.

Listalle lisättiin kaksi Suomen kansalaista, liikemiehet Roman Rotenberg ja Kai Paananen. Lisäksi sanktioita määrättiin neljälle suomalaisyritykselle.

Laajennetulla sanktiolistalla on tarkotus tilkitä porsaanreikiä, joita on syntynyt vuoden kuluessa. Mika Aaltola

– Venäjä on ollut Suomessa aktiivinen, bisnesintressejä on paljon. Henkilöt ja yritykset joutuvat helposti Yhdysvaltain sanktiolistalle. Se on mahdollista myös jatkossa, Aaltola muistuttaa.

Hän korostaa, että eräs avoimen, täydennettävän sanktiolistan perustarkoituksista on luoda pelotetta sen suhteen, kannattaako olla tekemisissä henkilöiden ja yritysten kanssa, jotka ovat yhdistettävissä Venäjän johtoon tai Ukrainan kriisiin.

– Yhteydet voivat sulkea suomalaisen tahon pois dollaritalouden keskeisistä rahoituslähteistä, Aaltola kuvailee.

"Venäjä yritti saada Suomen lipeämään"

Suomen strateginen linja on ollut selkeä: Suomi pitäytyy EU-sanktioissa, joita Venäjälle on määrätty Ukrainan kriisin vuoksi. Pakotteista kiinnipitäminen tuotti vaikeuksia esimerkiksi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Helsingin-kokouksessa heinäkuun alussa: Venäjä tarjosi edustajikseen pakotelistalla olleita ihmisiä.

– Venäjän osallistujien lista oli melko suurella todennäköisyydellä laadittu tarkoituksella siten, että se tuotti Suomelle ongelmia. Venäjän tarkoituksena oli saada Suomi lipeämään ja vesittämäään EU-sanktioita, Aaltola arvioi.

Kuinka isoja venäläisprojekteja Suomessa toteutetaan?

Suomi ja Eurooppa yleensä ovat kovin riippuvaisia Venäjästä.

– Eurooppa on yrittänyt luoda strategioita esimerkiksi energiariippuvuuden vähentämiseksi, sillä se on yksi keskeisiä välineitä, joilla Venäjä kykenee vaikuttamaan esimerkiksi EU:n päätöksiin ja Suomen poliittisiin linjauksiin, Aaltola muistuttaa.

Hänen mukaansa on hyvä pitää silmällä Pohjois-Pohjanmaalle Pyhäjoelle kaavaillun Hanhikiven ydinvoimalaprosessin etenemistä.

– Sanktiolista ei ainakaan toistaiseksi koske venäläisiä tahoja, jotka ovat suoraan Hanhikiven kanssa tekemisissä. Se on kuitenkin riski, joka voi tulevaisuudessa toteutua, ja se kannattaa ottaa huomioon, kun harkitaan, miten isoja venäläisiä valtiollisia projekteja Suomessa toteutetaan, Mika Aaltola huomauttaa.

Venäjän valtion omistama ydinvoimayhtiö Rosatom on Hanhikiven mahdollisen voimalan laitostoimittaja. Sen omistusosuus hankkeessa on yli kolmanneksen.