Mistä on kyse? Talvivaaran ympäristörikosasian käsittely alkaa Rovaniemen hovioikeudessa.

Tuomiosta valittivat käräjäoikeudessa tuomitut Talvivaaran kaivososakeyhtiön johtohenkilöt sekä syyttäjä ja Kainuun ELY-keskus.

Kyseessä on Suomen tähän asti laajin ympäristörikosasia.

Syyttäjän ja syytettyjen näkemykset sekä ympäristöluvan tulkinnasta että lain antamista velvoitteista ovat hyvin kaukana toisistaan.

Jutun loppuun on listattu laajaan oikeusprosessiin johtaneita Talvivaaran tapahtumia vuosiluvuittain.

Suomen suurimman ympäristörikosjutun eli Talvivaaran monimetallikaivoksen ongelmien käsittely alkaa maanantaina 9.10. Rovaniemen hovioikeudessa.

Syyttäjillä ja vastaajilla on hyvin erilaiset näkemykset kaivoksen suunnittelusta, toiminnasta ja esimerkiksi kipsisakka-altaan vuotoihin vaikuttaneista asioista.

Oikeudessa ruoditaan muun muassa neljä kertaa vuotaneen kipsisakka-altaan rakentamista ja käyttöä, kaivoksen hallitusti luontoon johtamia ja hallitsemattomasti luontoon päässeitä jätevesiä ja kaivoksen eri jätejakeiden käsittelyyn ja sijoittamista.

– Kyseessä on selkeästi Suomen suurin ympäristörikosasia. Talvivaara on aivan omassa luokassaan, jos ajatellaan väitettyjen laiminlyöntien ja virheiden mittakaavaa sekä kiistanalaisten asiakysymysten määrää, kuvailee jutun toinen syyttäjä, kihlakunnansyyttäjä Kimmo Vakkala Oulun syyttäjänvirastosta.

Vuoden 2012 kipsisakka-altaan vuoto jätti jälkensä muun muassa kaivoksen lähellä (3,5 km) olevaan Kivijärveen. Vuotoveden suola muutti Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan järven ekosysteemin. Heikki Rönty / Yle

Toimitusjohtaja Pekka Perä ja kaivoksen johtajana toiminut henkilö ovat syyttäjien mukaan aloittaneet törkeän ympäristönturmelemisen jo vuonna 2004, kun nikkeliä, sinkkiä, kuparia ja kobolttia tuottavaa kaivosta vasta suunniteltiin ja rakennettiin. Talvivaaran ympäristö- ja vesitalousluvan sisällöstä ja tulkinnasta on jälleen luvassa tiukkaa vääntöä.

Pekka Perän asianajaja Markus Kokon mielestä hovioikeudessa ratkaistaan nyt, miten paljon ympäristöluvalla saa rasittaa ympäristöä.

– Peruslähtökohta on se, että ympäristölupa annetaan tiettyä toimintaa varten, ja ympäristölupaan sisältyy ajatus, että toiminta pilaa ympäristöä, sanoo Kokko.

Syyttäjien mukaan yhtiöstä on annettu vääriä ja puutteellisia tietoja ympäristöluvan hakuvaiheessa, puolustus kiistää väitteen.

13,3 miljoonaa euroa ja ehdollista vankeutta

Syyttäjät lähtevät hovioikeuteen lähes samoilla rangaistusvaatimuksilla kuin käräjäoikeuteenkin. Syyttäjät vaativat törkeästä ympäristönturmelemisesta Talvivaaran Kaivososakeyhtiön toimitusjohtaja Pekka Perälle vuoden ehdollista vankeusrangaistusta.

Entiselle kaivoksen johtajalle vaaditaan 10 kuukauden ehdollista vankeutta. Entiselle toimitusjohtaja Harri Natuselle ja osastopäällikölle syyttäjät vaativat kahdeksan kuukauden ehdollista vankeutta. Kaikki vastaajat kiistävät syytteet.

Odotamme, että hovioikeus tulee lähemmäksi meidän tulkintojamme. Kimmo Vakkala

Hovissa syyttäjät vaativat Pekka Perää ja kaivoksen entistä johtajaa ja konkurssiin mennyttä Talvivaara Sotkamoa korvaamaan valtiolle yhteisvastuullisesti 13,3 miljoonaa euroa rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä. Käräjävaiheessa vaatimus kohdistui kaikkiin vastaajiin.

Talvivaara Sotkamolle vaaditaan edelleen 850 000 euron yhteisösakkoa.

Kainuun käräjäoikeus antoi tuomionsa keväällä 2016. Pekka Perä tuomittiin Kainuun käräjäoikeudessa ympäristön turmelemisesta 90 päiväsakkoon. Harri Natunen ja entinen kaivoksen johtaja saivat molemmat 60 päiväsakkoa. Talvivaara Sotkamo sai käräjillä 300 000 euroa yhteisösakkoa.

Harri Natunen ja asianajaja Mikko Erkkilä Rovaniemen hovioikeudessa. Sauli Antikainen / Yle

Osastopäällikön syytteet hylättiin, mutta syyttäjä valitti myös vapauttavasta tuomiosta, joten osastopäällikkö teki vastavalituksen hovioikeuteen. Tuomiosta valittivat myös tuomitut Talvivaaran johtohenkilöt, yksityishenkilö ja Kainuun ELY-keskus.

– Odotamme, että hovioikeus tulee lähemmäksi meidän tulkintojamme. Käräjäoikeuden tuomiossa oli jo osia, joissa vastaajien syyksi luettiin törkeää huolimattomuutta, mutta tuomio kumminkin tuli ainoastaan ympäristön turmelemisesta, ei törkeästä ympäristön turmelemisesta, sanoo Oulun syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjä Kimmo Vakkala.

Perän asianajaja: ei ole tapahtunut ympäristörikosta

Perän asianajaja Markus Kokko arvostelee syyttäjien hovioikeuteen tekemää valitusta.

– Syyttäjä on toimittanut valituksen, joka on varsin kepeä ja liikkuu täysin ylätasolla. Valituksessa ei tuoda esille mitään konkreettisia seikkoja, joiden vuoksi käräjäoikeuden tuomiota tulisi muuttaa syyttäjän vaatimalla tavalla.

Perän asianajaja Markus Kokon lähtökohta hovioikeudessa on, että Talvivaarassa ei ole tapahtunut mitään ympäristörikosta, ja syytteet on kaikilta osin hylättävä. Hänen mielestään keskeinen oikeudellinen kysymys on se, täyttyykö törkeän ympäristörikoksen tunnusmerkistö asiassa ylipäätään.

– Syytteessä kuvaillut vesistöpäästöt eivät ole olleet ympäristöluvan vastaisia, koska luvassa ei ole ollut natriumille tai sulfaatille mitään raja-arvoja taikka muitakaan määräyksiä. Silloin lupaa ei ole rikottu. Toisaalta ei ole toimittu myöskään ilman ympäristölupaa, koska yhtiöllä on koko ajan ollut voimassa oleva ja pätevä ympäristölupa, sanoo Kokko.

Tytäryhtiö Talvivaara Sotkamo hakeutui konkurssiin marraskuussa 2014. Jarno Kuusinen / AOP

Syyttäjä Kimmo Vakkalan mukaan asiassa on suuria näkemyseroja sekä väitettyjen ympäristölupaan perustuvien velvoitteiden että lainsäädäntöön perustuvien velvoitteiden tulkinnassa.

– Sekä puolustuksen, syyttäjien että käräjäoikeuden näkemysten välillä on isoja eroja, kuten on myös siitä, mitä johtopäätöksiä laajasta ja monimutkaisesta aineistosta voidaan tehdä kun arvioidaan tapahtumakulkua, ympäristöriskejä ja ympäristövaikutuksia.

Mitä hovioikeudessa tapahtuu?

Syyttäjä Kimmo Vakkala kertoo, että osapuolet tuovat Talvivaara-jutun käsittelyyn hovioikeuteen muutamia uusia henkilötodistajia ja joitakin uusia kirjallisia todisteita. Syyttäjille jäi käräjäoikeudesta hampaankoloon yllätystodisteet, joihin syyttäjät eivät ehtineet kunnolla paneutumaan.

– Puolustus toi käräjäoikeudessa kesken istunnon 1 000 sivua uusia kirjallisia todisteita. Silloin meillä ei ollut realistisia mahdollisuuksia esittää vastatodistelua, ja tilanne oli hyvin epätyydyttävä. Nyt todisteisiin on ehditty perehtyä, ja tulemme esittämään vastatodistelua.

Pekka Perä ja asianajaja Markus Kokko Rovaniemen hovioikeudessa. Sauli Antikainen / Yle

Pekka Perän asianajaja Markus Kokko sanoo, että "käräjien toinen erä" ei tuo asiaan käsittelyaikana juurikaan uutta.

– Oikeudessa nähdään käytännössä käräjäoikeuden istunnon toisinto, ehkä jossakin määrin pikkuisen tiiviimmässä muodossa.

Jatkosta puhutaan vielä varovaisesti

Talvivaaran ympäristörikosasialla ei ole Suomessa vertaista, ja moni miettii jo, saakohan asia lopullista ratkaisua hovioikeudessakaan. Syyttäjät tai Pekka Perän avustaja eivät myönnä vielä ajatelleensa asioita aivan niin pitkälle.

– En ole niinkään miettinyt asian kokoluokkaa, vaan sitä, millä tavalla törkeän ympäristörikoksen tunnusmerkistöä pitää soveltaa. Hovioikeuskin joutuu tätä nyt pohtimaan, ja asiassa saattaa tietysti olla ennakkopäätöksen luonteisia piirteitä, muotoilee Markus Kokko.

Ennakkopäätöksiä (siirryt toiseen palveluun) antaa Suomessa korkein oikeus sellaisista kysymyksistä, joihin laki ei anna selvää vastausta. Kimmo Vakkala haluaa antaa hovioikeudelle työrauhan.

– Hovioikeustason ratkaisuillakin voi olla ennakkotapausarvoa, Vakkala sanoo.

Talvivaaran tapahtumat vuosilukuina

2004: Helmikuussa Pekka Perä ostaa Talvivaaran kaivosoikeudet.

10.3.2004: Pekka Perän ja kaivoksen johtajan rikosepäily alkaa.

2005: Kesällä Talvivaaraan rakennettiin pilottikasa, jonka koko oli noin 1/900 todellisesta tuotannosta.

2007: Kaivosalueen rakentaminen alkaa, Talvivaara saa ensimmäisen ympäristö- ja vesitalousluvan.

2008: Kaivoksen tuotantoa aloitellaan. Kipsisakka-allas vuotaa ensimmäisen kerran.

2009: Talvivaara poistaa rikin hajua ja saostaa metalleja lipeällä, joka nosti päästövesien natrium- ja sulfaattipitoisuudet nopeasti monikymmenkertaisiksi.

2010: Osastopäällikön rikosepäily alkaa. Kipsisakka-allas vuotaa.

2011: Ympäristö- ja vesitalousluvan tarkistus vireille. Kainuun ELY-keskus tekee poliisille tutkintapyynnön Talvivaaran päästöistä, jotka ovat monikymmenkertaisista lupahakemukseen verrattuna. Yhtiön malminliuotus ei toimi toivotulla tavalla.

2012: Harri Natunen Talvivaaran toimitusjohtajaksi, Natusen rikosepäily alkaa. Kesä on sateinen, Talvivaaralla on isoja ongelmia vesien kanssa, louhinta keskeytyy. Kipsisakka-allasta korotetaan kesällä. Altaaseen pumpataan syksyllä raffinaattia eli metallien talteenottolaitoksen hapanta paluuliuosta. Kipsisakka-allas vuotaa marraskuussa, vuotovettä päätyy kaivosalueen ulkopuolelle 240 000 kuutiometriä. Pekka Perä palaa toimitusjohtajaksi.

2013: Kipsisakka-allas vuotaa keväällä. Talvivaara saa tiukemman ympäristö- ja vesitalousluvan. Esitutkinta valmistuu lokakuussa, materiaalia on 4 000 sivua.

2014: Neljä Talvivaara-pomoa ja Talvivaara Sotkamo saavat syytteen törkeästä ympäristönturmelemisesta. Talvivaara Sotkamo hakeutuu marraskuussa konkurssiin.

2015: Ympäristörikosjuttua käsitellään Kainuun Käräjäoikeudessa kaksi kuukautta.

2016: Kainuun käräjäoikeuden tuomio: ympäristönturmeleminen, yhden vastaajan syytteet hylätään.

Lue lisää:

Talvivaaran ympäristörikosasian käsittely jatkuu Rovaniemen hovioikeudessa

Satoja työtunteja ja tuhansia sivuja tutkintamateriaalia – Talvivaara-syyttäjän jättiurakka jatkuu hovioikeudessa

Nämä kuusi aikovat valittaa Talvivaara-tuomiosta: syyttäjä, kolme syytettyä, ELY-keskus ja konkurssipesä

Kansliapäällikkö Pokka hämmästeli lieviä Talvivaara-tuomioita

Kuusi kohtaa Talvivaara-tuomioista – Oikeudenkäynnissä nähtiin vasta ensimmäinen erä

Talvivaaran johdolle sakkotuomioita ympäristörikoksesta – yhtiölle yhteisösakko

Korjattu 9.3.2018 klo 17:47: Korjattu ehdoton vankeus ehdolliseksi.