Kannabiksen kotikasvatus on Suomessa vähentynyt ja ammattimainen viljely lisääntynyt.

Viranomaisten takavarikoiman kannabiksen määrä on vähentynyt selvästi edellisvuosina. Vielä vuonna 2015 viranomaisten haltuun saatiin Suomessa noin 23 000 kannabiskasvia, kun vuonna 2017 takavarikoidun kannabiksen määrä oli vain noin 15 000.

Keskusrikospoliisin erikoistutkija Jari Leskinen kertoo, että haltuun otetun kannabiksen merkittävä lasku selittyy kotikasvatustrendin hiipumisella.

– 2010-luvun alussa kannabiksen kotiviljely oli jonkinlainen muoti-ilmiö, jonka perään lähti erityisesti moni nuori aikuinen. Kotikasvatuksen suosion pohjana oli internet ja verkkokaupat, joista sai hyvinkin helposti korkealuokkaisia jalostettuja kannabiskasvin siemeniä.

– Moni kotiviljelyyn ryhtynyt on myöhemmin huomannut kuinka paljon aikaa ja sitoutumista kannabiksen viljeleminen vaatii. Jos kasvista haluaa irti korkean päihdyttävän pitoisuuden, sitä ei voi jättää kauaksi aikaa oman onnensa nojaan. Kotiviljelijät huomasivat, että on paljon helpompaa ostaa valmista marihuanaa muualta.

Keskusrikospoliisi

Suomessa suurin osa kannabistuotteiden käyttäjistä ostaa valmista marihuanaa katukaupasta tai netistä. Leskinen ei näe suoraa isompaa riskiä siinä, että kannabiksen hankkiminen on kotiviljelyn sijaan painottunut enemmän ulkopuolisilta ostamiseen.

– Myyntipaikoissa on kuin missä tahansa muuallakin keskustelupalstoja, joissa asiakkaat voivat vaihtaa mielipiteitä aineen laadusta. Se varmasti vaikuttaa niin myyjiin kuin tuottajiin, Leskinen sanoo.

Poliisi on huomannut, että kannabiksen kotiviljelijöiden tilalle on tullut ammattimaisempia kasvattajia. Kesällä 2017 poliisi löysi poikkeuksellisen suuren kasvattamon, jossa isä ja poika olivat kasvattaneet yli 700 kannabiskasvia myyntitarkoitukseen. (siirryt toiseen palveluun)

Muutamaa kuukautta myöhemmin poliisi löysi kaksi kuorma-autolla siirrettävää varastokonttia (siirryt toiseen palveluun), joiden sisälle oltiin asennettu kannabiksen suunnitelmalliseen kasvattamiseen tarvittava laitteisto. Lisäksi konteista löydettiin merkittävä määrä kasveja.

– Toistaiseksi vain nämä kontit ovat tulleet vastaan. Mutta voisi kuvitella, että jos tällaiset kontit on varta vasten rakennettu, niin niitä voi olla useampikin olemassa, kertoo erikoistutkija Jari Leskinen.

– Ammattilaispiirre on selvästi nähtävissä Suomen kannabisviljelyssä ja se on poliisilla hyvin tarkan seurannan alla.

Kannabiskasvin kukinto. Jon Santa Cruz / AOP

Marihuana ohitti hasiksen suosiossa

Kannabiksen kukinnoista ja ylimmistä versoista tuotetun marihuanan suosio näkyy keskusrikospoliisin laboratoriotutkimuksissa. Viime vuoden kaikista huumausainenäytteistä peräti 23 prosenttia koski marihuanaa. Hampun hartsista valmistettu hasis tuli vastaan vain kahdessa prosentissa tutkituista näytteistä.

Vielä kymmenen vuotta sitten yleensä Marokosta tuotu hasis oli marihuanaa suositumpi kannabistuote Suomessa. KRP:n erikoistutkija Jari Leskisen mukaan marihuanan suosion kasvun syitä ovat kannabiksen kotikasvatus ja internetin kauppapaikkojen lisääntyminen. Marihuanaa myös salakuljetetaan suuria määriä ulkomailta Suomeen.

Leskinen kuitenkin toteaa, että myös hasikselle on yhä kysyntää. Sen osoittaa tullin viime vuonna tekemä historiallisen suuri hasislöytö, jonka arvo oli noin 13 miljoonaa euroa.

Kannabistuotteet ovat entistä päihdyttävämpiä

Nykyään markkinoilla liikkuva kannabis ei ole samaa, jota poltettiin 40 vuotta sitten.

Vielä 1980-luvulla Yhdysvalloissa kannabiksessa oli vähemmän kuin kaksi prosenttia päihtymisen kannalta merkittävintä kannabinoidia, tetrahydrokannabinolia (THC). Vuonna 2015 huumevirasto DEA törmäsi jopa 20-prosenttiseen kannabikseen Yhdysvalloissa. (siirryt toiseen palveluun)

Keskusrikospoliisin rikoskemisti Elisa Kohtamäki kertoo, että Suomessa sisätiloissa kasvatettujen kukintojen pitoisuuksia mitattiin ensimmäistä kertaa laajemmin vuonna 2016. Saatu tulos korreloi poltettavan kannabistuotteen marihuanan pitoisuuksiin.

John Chapple / AOP

13 eri tapauksen ja yhteensä 28 kannabiskasvin tutkinnan kautta poliisi mittasi tyypilliseksi THC-pitoisuudeksi 12 prosenttia. Kasvien pitoisuudet kuitenkin vaihtelivat tutkimuksissa 2–18 prosentin välillä.

Kohtamäki huomauttaa, että lopputuotteen pitoisuuteen vaikuttaa myös se, miten paljon kukintoon sekoitetaan kasvin lehteä. Lehdessä pitoisuus on huomattavasti kukintoja alhaisempi.

Kannabista kokeilleiden ja viikottain käyttävien määrät ovat kaksinkertaistuneet noin kymmenen vuoden aikana. Kokeilu ja satunnaiskäyttö ovat yleistyneet samaan aikaan, kun asenteet kannabista kohtaan ovat muuttuneet sallivimmiksi.

Huumekulttuureita tutkineen talous- ja sosiaalihistorian dosentti Mikko Salasuon mukaan kannabista kokeilevat tai sitä käyttävät ovat yleisesti tietoisia siitä, minkälaista ainetta polttavat. Salasuo ei huolestuisi siitä, että markkinoille tulleet kannabistuotteet ovat entistä vahvempia.

– Huumaavan aineen määrä käyttöannoksissa ei ole periytynyt 80-luvulta nykyaikaan. Sitä on aina annosteltu sitä mukaa, kuinka vahvaa se on. Ymmärtäisin näin, että jos THC-pitoisuus on kannabistuotteessa korkeampaa, sitä käytetään vähemmän, sanoo Salasuo.

Salasuon mielestä kannabiksen käsitteisiin liittyy edelleen osittain romantisoitua asennetta. Yleisesti kuitenkin käsitys kannabiksesta on tarkentunut ja monipuolistunut.

– Erilaisissa kulttuurellisissa skeneissä kannabiksella on edelleen tietynlaisia merkityksiä. Yleisesti kannabis kuitenkin tunnetaan paremmin ja tietoa siitä on enemmän saatavilla. Tosin alkoholinkin haitat on tiedetty jo pitkään, mutta ei se ole vaikuttanut siltikään ihmisten käyttäytymiseen. Pelkkä tieto ei automaattisesti johda myönteisiin valintoihin terveyden suhteen.

Mika Kanerva

Nuoret aikuiset sallivimpia kannabiksen suhteen

Suomalaisten asenteet kannabikseen ovat muuttuneet sallivammaksi viimeisen noin kymmenen vuoden aikana. THL:n vuonna 2014 tekemään huumekyselyyn (siirryt toiseen palveluun) vastanneista noin 40 prosenttia oli sitä mieltä, ettei kannabiksen käytöstä pitäisi rangaista. Sallivimpia kannabiksen käytön suhteen ovat alle 35-vuotiaat aikuiset.

Huumekysely tehdään seuraavan kerran tänä syksynä. THL:n erikoistutkija Karoliina Karjalaisen mukaan on mahdollista, että asenteet kannabista kohtaan ovat edelleen muuttuneet sallivammiksi.

Huumekulttuureita tutkineen talous- ja sosiaalihistorian dosentti Mikko Salasuon mukaan huumekeskusteluissa on nähtävissä sukupolvien ero. Nuorempi sukupolvi käy huumekeskustelua aiempaa enemmän sosiaali- ja terveyspolitiikan ja huumesodan globaalien seurausten näkökulmasta.

– Maailmalla huumekeskustelussa korostuvat yhä enemmän Yhdysvaltoja ja muitakin maita koettelevat massiiviset huumekuolemien aallot. On havaittu, että kontrollia tehokkaampi keino ehkäistä kuolemia on ennaltaehkäisy ja hoito. Portugali on tästä hyvä esimerkki.

Portugalissa tehtiin vuonna 2001 lakimuutos, joka aiheutti merkittävän asennemuutoksen: suuri huumeongelma saatiin hallintaan lieventämällä rangaistuskäytäntöjä ja panostamalla hoitoonohjaukseen.

Salasuon mukaan Suomessa on vellonut pitkään asenne, jossa kannabiksen rangaistavuudesta luopumista edes ehdottaneet on leimattu automaattisesti pilven polttajiksi. Nyt kyseiset asetelmat ovat purkautumassa.

Brandon Marshall / AOP

Lue lisää:

Poliisi: Suomessa ei ymmärretä että nykyajan kannabis on eri ainetta kuin hippiaikaan

THL avaa uutta uraa huumekeskustelussa: "Hyväksytään se tosiasia, että tuhannet käyttävät kannabista"