Suomen talouskäänteen hehkutus tuo mieleen Neuvostoliiton loppuajat, Teemu Muhonen kirjoittaa kommentissaan.

Aina 1980-luvun loppupuolelle saakka Neuvostoliiton johtajat jaksoivat uskotella, että pienistä töyssyistä huolimatta maan talous voi hyvin ja edessä olisi valoisia aikoja.

Kaikuja samankaltaisesta optimismista voi kuulla tämän päivän Suomessa, jossa johtavat poliitikot ja asiantuntijat hehkuttavat Suomen kääntyneen vahvalle kasvukaudelle, velkasuhteen pysyneen viime vuonna ennallaan ja kuluttajien luottamuksen nousseen huippulukemiin.

Seuraavat viisi kuvaa palauttavat nopeasti maanpinnalle – aihetta hehkutukseen tai luottamukseen ei valitettavasti ole.

1. Suomen talous yhä pienempi kuin 10 vuotta sitten

Suomen talouskasvu ylittää kaikki ennusteet, pääministeri Juha Sipilä (kesk.) iloitsi uudenvuodentervehdyksessään.

Bruttokansantuote toden totta koheni viime vuonna 1,6 prosenttia edellisvuodesta, kertoi Tilastokeskus keskiviikkona.

Siitä huolimatta bkt oli reaalisesti selvästi pienempi kuin ennen vuoden 2009 finanssikriisiä ja jopa pienempi kuin vuonna 2011.

Kuten entinen valtiosihteeri Raimo Sailas totesi helmikuussa, toivoa paremmasta ei tällä hetkellä ole: tuleville vuosille on povattu noin prosentin kasvua, joten edes kymmenen vuoden takaisiin bkt-lukemiin pääseminen ei ole lähivuosina selviä.

2. Viennin syöksykierre jatkuu

”Suomi elää viennistä”, kuuluu kulunut sanonta. Jos sanonta pitäisi paikkansa, Suomi olisi kovaa vauhtia kuihtumassa hengiltä.

Tullin tuoreet tilastot kertovat viennin arvon laskeneen viime vuonna viidettä vuotta putkeen. Nyt lähestytään jo kriisivuoden 2009 lukemia.

Julkisuudessa onkin viime päivinä keskitytty mieluummin ilonaiheisiin: kuluttajien luottamus nousi helmikuussa lähelle kaikkien aikojen ennätystä.

Voisiko Suomi vastaisuudessa elää kuluttajien luottamuksesta?

3. Suomalaiset ovat velkaantuneempia kuin koskaan

Viime vuodet kuluttajien luottamus itse asiassa on elättänyt Suomen orastavaa kasvua, joka on syntynyt lähes yksinomaan yksityisen kulutuksen lisääntymisestä.

Palkkataso junnaa paikallaan, joten kulutus on vahvasti velkavetoista. Kotitalouksien velkataakka suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin on noussut tasaisesti yhä uusiin ennätyslukemiin.

4. Myös valtio velkaantuu vauhdilla – eikä loppua näy

Sipilä hallituksen tavoitteena on taittaa julkisen velan kasvu vuoteen 2021 mennessä. Valtiovarainministeriö on todennut suoraan, etteivät hallituksen tekemät toimet riitä tavoitteen saavuttamiseksi.

Esimerkiksi kilpailukykysopimus ei ministeriön arvion mukaan tervehdytä julkista taloutta lainkaan.

Oheisessa kuviossa ministeriö ennustaa, että muutaman vuoden päästä velkataakka lähtee paisumaan yhä kiihtyvällä tahdilla.

5. Väestön ikääntyminen on vasta alkamassa

Suomi ei tietenkään ole yksin, sillä samankaltaisten ongelmien kanssa kamppailevat useimmat muutkin länsimaat.

Teollisen ajan nopea kasvu on jäänyt taakse juuri samaan aikaan, kun kymmenien miljardien eläke- ja hoivalupaukset tulevat työikäisten sukupolvien lunastettaviksi.

Tilanteen vaikeutta korostaa se, että väestön ikääntyminen on niin Suomessa kuin muuallakin lännessä vasta toden teolla alkamassa. Synkistely voi olla hyödytöntä, mutta eipä kaunistelukaan ainakaan neuvostotaloutta pelastanut.

Kuten valtiovarainministeriön ylijohtaja Mikko Spolander on todennut, edes paluu ”normaalikasvuun” ei riittäisi julkisten menojen kattamiseksi.

Yhä enemmän näyttää siltä, että vaihtoehtoinamme on joko uudistaa talousjärjestelmäämme radikaalisti tai sulkea silmämme ja odottaa ihmettä, jota Neuvostoliitto ei koskaan saanut.