Teollistuneet maat ovat globaalissa vertailussa tutkimuksen mielestä lähellä sukupuolten tasa-arvoa.

Tuore tutkimus arvostelee akateemisessa maailmassa ja mediassa usein käytettyjä mittareita sukupuolten väliselle tasa-arvolle.

Essexin ja Missouri-Columbian yliopistojen tutkijat Gijsbert Stoet ja David C. Geary selvittivät tilannetta elinajanodotteen, koulutusmahdollisuuksien ja onnellisuuden perusteella. Basic Index of Gender Inequality– eli BIGI-indeksiin pohjautuvan vertailun tulos oli naisten kannalta suotuisampi 91:ssä yhteensä 134 vertailumaasta.

Tutkijat huomauttavat, että miesten elinajanodote on keskimäärin naisia alhaisempi, minkä lisäksi miehet työskentelevät useammin vaarallisissa olosuhteissa ja joutuvat suorittamaan monissa maissa pakollisen asepalveluksen. He saavat myös keskimäärin naisia ankarampia vankeusrangaistuksia samoista rikoksista. Vankilaan tuomituista noin 93 prosenttia on miehiä.

Kodittomuus, itsemurhat, päihdeongelmat ja todennäköisyys joutua väkivallan uhriksi ovat myös vastaavalla tavalla sukupuolittuneita ilmiöitä.

Inhimillisen kehityksen indeksillä (HDI) korkealle sijoittuvien valtioiden osalta tulokset olivat yleensä parempia naisten osalta, erityisesti onnellisuusmittausten ja elinajanodotteen vuoksi. Kehitysmaissa naisten tilanne oli selvästi heikompi pääasiassa rajoitettujen koulutusmahdollisuuksien vuoksi.

Suomi sijoittuu vertailussa sijalle 50, eli tilanne arvioidaan Ruotsia (15. sija) ja Tanskaa (16. sija) epätasa-arvoisemmaksi. Koulutuksen osalta kotimaiset erot ovat lähes olemattomat, mutta naisten elinajanodote ja onnellisuusmittausten tulokset ovat miehiä suotuisampia.

Stoet ja Geary huomauttavat, että miehet jäävät naisia myöhemmin eläkkeelle muun muassa Suomessa, Espanjassa ja Ranskassa. Eläkevuosia kertyy silti vähemmän heikomman elinajanodotteen vuoksi.

Työmarkkinoiden sukupuoliroolit ongelmana kehitysmaissa

Tutkijoiden mukaan BIGI-indeksiin pohjautuva vertailu kertoo enemmän sukupuolten tasa-arvosta kuin Global Gender Gap -indeksi, johon viitataan usein politiikassa ja alan tutkimuksissa.

– Menetelmä antaa muita selkeämmän kuvan sukupuolten välisestä epätasa-arvosta. Siinä otetaan huomioon tekijöitä, jotka voivat olla joko myönteisiä tai kielteisiä molemmille sukupuolille — eikä vain naisten kannalta kielteisiä mittareita.

Stoet ja Geary toteavat, että kehittyneet valtiot ovat varsin lähellä sukupuolten välistä tasa-arvoa.

– Teollisuusmaiden tilanne tosin suosii yleensä hieman naisia. Näkemyksemme mukaan kehitysmaissa suurimmat erot liittyvät työmarkkinoiden perinteisiin sukupuolirooleihin. Kehittyneiden valtioiden tuloksiin vaikuttaa erityisesti ennaltaehkäisevän terveydenhuollon alirahoitus, tutkijat toteavat.