Suomessa käytetään melko vähän sosiaali- ja terveydehuollon sähköisiä palveluja. Asiakaslähtöisyys ja käyttäjäystävällisyys eivät toteudukaan tietojärjestelmissä vielä riittävästi. Aikaa ja rahaa säästyisi paljon, jos yhä useampi ihminen hyödyntäisi sähköistä asiointia terveydenhuollossa.

Sosiaali- ja terveydehuollon sähköisiä palveluja käytetään vielä niukasti huolimatta siitä, että väestöstä 85 prosentilla on sähköisen asiointiin tarvittavat tunnukset.

Netistä etsitään lavealti tietoa terveydestä, mutta muiden palvelujen käyttö on vielä melko vähäistä. Omista laboratoriotuloksista ei esimerkiksi keskustella lääkärin kanssa sähköisesti tai neuvotella videolla jatkohoidosta.

Asiakaslähtöisyys ja käyttäjäystävällisyys eivät toteudukaan tietojärjestelmissä vielä riittävästi. Tarvitaan muutosta toimintakulttuurissa ja käyttäjäystävällisempiä tietojärjestelmiä.

Tämä käy ilmi laajassa tutkimuksessa, jonka toteuttivat toissa vuonna Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos, Oulun yliopisto, Aalto-yliopisto ja Lääkäriliitto. Tutkimus on myös englanninkielisissä kansissa, koska Suomi kiinnostaa kansainvälisesti.

Käytettävyydessä parantamisen varaa

– Hankalimpina asioina ihmiset kokevat ehkä käytettävyyden, esteettömyyden ja vaikeat käyttöehdot, kertoo tutkimuspäällikkö Hannele Hyppönen THL:stä.

THL:n tutkimuspäällikkö Hannele Hyppönen. Yle

– Käyttöehdot ovat osittain varmaan lakisääteisiäkin asioita, mutta käytettävyyttä ja esteettömyyttä voi ja pitääkin parantaa alkaen yhteistyöstä niiden ihmisten kanssa, jotka käyttävät jatkossa sähköisiä palveluja, sanoo Hyppönen.

Kiitosta ihmisiltä on tullut julkisesta Omakantapalvelusta ja valtakunnallisesta Mielenterveystalosta, joka on tietylle asiakasryhmälle tarkoitettu sivusto.

– Ajanvarauspalveluja käytetään jo aika paljon, ja se koetaan hyväksi. Käyttö leviää pikku hiljaa, mutta kehittämisen varaa on paljon, sanoo Hyppönen.

Isot säästöt mahdollisia

Kun nyt vain 12 prosenttia terveyskeskusasiakkaista on käyttänyt sähköisiä palveluja, säästöt olisivat erittäin suuret, jos yhä useampi käyttäisi niitä mahdollisuuksien mukaan.

Sähköinen asiointi on säästänyt noin 1,4 terveyskeskuskäyntiä tai yhteydenottoa per asiakas, kertoo tutkimus. Jos kaikki säästäisivät saman, käyntejä säästyisi noin viisi miljoonaa ja asiakkaiden rahoja kymmeniä miljoonia euroja, kun yksi terveyskeskuskäynti maksaa keskimäärin 43 euroa. Aikaakin säästyisi 1,6 miljoonaa tuntia.

Tutkimuksen mukaan moni kuitenkin uskoo, ettei henkilökohtaista tapaamista voi korvata sähköisillä palveluilla.

Jatkossakin fyysisen asioinnin mahdollisuus onkin turvattava, koska kaikilla ei ole mahdollisuutta sähköisen palvelun käyttöön, huomauttaa tutkimuspäällikkö Hyppönen.

Lääkärit kriittisimpiä

Lääkärit sekä julkisella että yksityisellä puolella ovat edelleen kriittisimpiä tietojärjestelmien käytettävyyteen. Kriittisyys ei ole vähentynyt vuodesta 2010, jolloin edellisen kerran tutkittiin samoja asioita.

Vaikeakäyttöistä ja huolestuttavan usein sairaaloissa on oltu lähellä vakavan haitan aiheuttamista potilaalle.

Lääkäriliiton edustaja Tinja Lääveri. Yle

– Varsinkin erikoissairaanhoidossa ne kaatuilee ja hidastelee aika paljon. Sen lisäksi organisaatioiden välinen tiedonvaihto ei toimi kovin hyvin. Sen enempää lääkitystiedon kuin muunkaan potilastiedon suhteen, kertoo Lääkäriliiton edustaja Tinja Lääveri.

Lääkärit toivovat entistä enemmän yhteistyötä järjestelmätoimittajien kanssa.

Suomi on kansainvälistä kärkeä – alueellisesti eri kehitysvaiheita

Suomi on Eu-komission teettämien tutkimusten mukaan terveydenhuollon digipalveluiden kärkimaita kansainvälisesti ja tieto liikkuukin nyt paremmin kuin takavuosina, mutta alueittain on eroja.

Uusi terveydenhuoltolaki vuodelta 2011 on nopeuttanut ja helpottanut potilastiedon vaihtoa.

Oulun yliopiston professori Jarmo Reponen. Yle

– Niissä sairaanhoitopiireissä joissa on tehty alueellista tietohallintoyhteistyötä, ja joissa on tehty perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä, sillä tavalla kun laki sen nyt sallii, tieto liikkuu huomattavasti aikasempaa paremmin. Mutta maassa ollaan erilaisessa kehitysvaiheessa eri puolilla, kertoo terveydenhuollon tietojärjestelmien professori Jarmo Reponen Oulun yliopistosta.

Reposen mukaan Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä on onnistuttu hyvin. Samoin suuressa Helsingin- ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä alueellisten kuvantamismenetelmien tietojen vaihdossa.

Suomessa on 11 suurta tietojärjestelmää terveydenhuollossa ja vaikeusastetta riittää, kun HUSin Apottijärjestelmästä tehty valitus odottaa ratkaisua Markkinaoikeudessa ja edessä on iso sote-remontti. Reposen mukaan järjestelmien keskustelevuus tuo haasteita.

– Mihin nyt on tarve kiinnittää huomiota on se, että nämä tietojärjestelmät saataisi toimimaan isoissa kokonaisuuksissa yhteen, jotta sote-uudistus tulisi onnistumaan, huomauttaa professori Jarmo Reponen Oulun yliopistosta.