JUSSI LEINONEN

Väite:** " Sitten meillä on lakia muutettu sillä perusteella, että se [Lissabonin sopimus] velvoittaa sotilaalliseen apuun. "

Tuomio: Tarua

Paavo Väyrynen (valitsijayhdistys) väitti Iltalehden ja Alma Median presidentinvaalitentissä, että Euroopan unionin Lissabonin sopimus velvoittaisi Suomea antamaan kriisitilanteessa sotilaallista apua muille EU-maille.

Keskustelu sotilaallisen avun antamisesta alkaa tentin toisessa osassa noin 38 minuutin kohdalla.

Väyrynen väitti, että Suomessa olisi säädetty laki kansainvälisen avun antamisesta siksi, että Suomen valtionjohto tulkitsee Lissabon sopimuksen avunantolausekkeen velvoittavaksi.

- Sitten meillä on lakia muutettu sillä perusteella, että se [Lissabonin sopimus] velvoittaa, Väyrynen muun muassa sanoi.

Väyrynen viittasi velvoittaa-verbillä " sotilaallisen avun " antamiseen, minkä hän toi tentissä selkeästi ilmi.

Sekä tasavallan presidentti Sauli Niinistö (valitsijayhdistys) että Lissabonin sopimuksen hyväksymisen aikaan pääministerinä ollut Matti Vanhanen (kesk.) sanoivat, että Väyrysen väite ei ole totta. Siitä älähti tentissä myös Sdp:n ehdokas Tuula Haatainen.

EU:n toimintaa säädellään perussopimuksilla. Perussopimus on jäsenmaiden välillä solmittu kansainvälinen sopimus.

Lissabonin sopimus astui voimaan joulukuussa 2009. Siinä todetaan seuraavasti: " Jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 51 artiklan mukaisesti. Tämä ei vaikuta tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen. Tämän alan sitoumusten ja yhteistyön on oltava Pohjois-Atlantin liiton puitteissa tehtyjen sitoumusten mukaisia, ja Pohjois-Atlantin liitto on jäseninään oleville valtioille edelleen niiden yhteisen puolustuksen perusta ja sitä toteuttava elin.”

Suomessa astui voimaan 1. heinäkuuta 2017 lakipaketti kansainvälisen avun antamisesta ja pyytämisestä.

- Koko lakiuudistus, että voidaan lähettää sotajoukkoja ulkomaille, perustuu siihen, että pitää varautua Lissabonin sopimuksen nojalla näin toimimaan, Väyrynen sanoi.

- Se mahdollistaa vapaaehtoisen avun, Niinistö ja Haatainen alkoivat välittömästi puhua tentissä Väyrysen päälle, kun tämä väitti Suomen tulkitsevan Lissabonin sopimusta siten, että se velvoittaisi juuri sotilaallisen avun antamiseen.

Alman faktantarkistustoimitus tarkisti, puhuiko Väyrynen totta.

Ulkoministeriön selvitys: EU:n avunantovelvoite jättää tavan tukea avoimeksi

Teija Tiilikainen laati ulkoministeriölle vuonna 2008 selvityksen EU:n Lissabonin sopimukseen sisältyvän keskinäisen avunannon velvoitteesta.

Tiilikainen toteaa yksiselitteisesti, että " EU:n avunantovelvoite jättää Naton 5. artiklan tavoin avoimeksi sen tavan, jolla muiden sopimuspuolten tulee tukea hyökkäyksen kohteeksi joutunutta liittolaistaan " .

Väyrysen väite velvoittavuudesta ei pidä paikkaansa.

Jo Tiilikainen päätyi selvityksessään siihen, että vaikka EU:n avunantolausekkeen henki viittaa sotilaallisen avun tarjoamisen mahdollisuuteen, lauseketta ei voi yksiselitteisesti tulkita avunantoon velvoittavaksi.

Puolustusministeriön lainsäädäntöjohtaja Hanna Nordström lähetti viime kesäkuussa tiedotteen, jossa todetaan seuraavasti: " Puolustusvoimien toimialaan kuuluvaa apua voidaan jatkossa antaa toiselle valtiolle, EU:lle tai kansainväliselle järjestölle. "

Tiedotteen sanamuoto ei anna tukea Väyrysen väitteelle Suomen velvollisuudesta antaa sotilaallista apua.

Päätöksentekoprosessista todetaan laissa seuraavasti: " Päätöksen avun antamisesta tai pyytämisestä tekee valtioneuvoston yleisistunto asianomaisen ministeriön esittelystä. Jos avun antaminen tai pyytäminen on ulko- ja turvallisuuspoliittisesti merkittävä kansainvälinen asia, päätöksen tekee siltä osin valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta tasavallan presidentti. "

Lakitekstin, ministeriöiden ja viranomaisten julkaisemien kirjallisten lähteiden viesti on sama: Lissabonin sopimus ei velvoita Suomea antamaan sotilaallista apua, eikä se myöskään siitä johtuen anna Suomelle sotilaallisia turvatakuita muilta EU-mailta.

Tässä asiassa Paavo Väyrynen on väärässä - ja Haatainen, Niinistö ja Vanhanen oikeassa.

- Apua saatetaan antaa, Vanhanen painotti.

- Minä Paavo toivoisin, että et ikään kuin vyöryttäisi sellaista tulkintaa EU:n puolustusulottuvuuden kehittämisestä, joka luo tietyllä tavalla uhkakuvaa, Vanhanen jatkoi.

Lopputulos: Paavo Väyrysen esittämä väite Lissabonin sopimuksen vaikutuksista Suomelle ei ole totta. Sopimus ei velvoita Suomea antamaan sotilaallista apua. Tästä johtuen EU:n turvalauseke ei myöskään anna Suomelle sotilaallisia turvatakuita muilta jäsenmailta.

Oletko kuullut tai lukenut väitteen, jonka haluaisit Alman toimituksen faktantarkistukseen? Lähetä kuvakaappaus tai linkki väitteeseen tällä lomakkeella.

Näin Lissabonin sopimuksesta keskusteltiin Iltalehden vaalitentissä maanantaina.