Turkin poliisi iski kyynelkaasulla ja kumiluodeilla mielenosoittajia vastaan vappuna. Pelkästään Istanbulissa pidätettiin yli 200 ihmistä.

Vapunaattona erotettiin lähes 4 000 sotilasta ja virkamiestä, joista yli tuhat työskenteli oikeusministeriössä. Samalla viranomaiset estivät kansalaisten pääsyn Wikipediaan. Päätöstä perustettiin kansallisella turvallisuudella.

Edellisellä viikolla pidätettiin yli tuhat ihmistä, joita epäillään osallisuudesta heinäkuun epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen. Yli kahdesta tuhannesta on annettu etsintäkuulutukset, ja ainakin seitsemän presidentti Recep Tayyip Erdoğanin tunnettua arvostelijaa on kadonnut jäljettömiin.

Lisäksi Turkin viranomaiset hyllyttivät 15 000 poliisia ja virkamiestä. Heitä epäillään yhteyksistä Yhdysvalloissa maanpaossa elävään muslimisaarnaajaan Fethullah Güleniin, jota syytetään heinäkuun vallankaappausyrityksestä.

Sisäministeri Süleyman Soylun mukaan hallitus etsii nyt Gülenin verkostoon kuuluvia ”salaisia imaameja”, jotka ovat soluttautuneet poliisivoimiin. Gülen kiistää osallistuneensa millään tavoin vallankaappausyritykseen.

Huhtikuinen kansanäänestys sinetöi Erdoğanin yksinvallan vuosikausiksi.

Turkissa on pidätetty heinäkuun jälkeen yli sata tuhatta ihmistä, joista 47 000 on vangittu ja asetettu syytteeseen. Kaksi tuhatta yliopistoa ja korkeakoulua on suljettu ja tuhansia tuomareita on erotettu viroistaan. 149 sanomalehteä, radio- ja tv-asemaa on suljettu, 231 toimittajaa on vangittu.

EU on kritisoinut voimakkaasti hallituksen toimia. Vastavetona Erdoğan ilmoitti vappuna aikovansa järjestää kansanäänestyksen EU:n kanssa käytävien jäsenyysneuvottelujen lopettamisesta.

Erdoğanin mielestä EU ei ole ollut ”rehellinen” antaessaan Turkin odottaa vuosikausia jäsenyyttä. Neuvottelut aloitettiin vuonna 2005, mutta niissä ei ole juurikaan edistytty.

Pidätysten ja opposition vainon uskotaan jatkuvan. Erdoğan on voimansa tunnossa, sillä huhtikuinen kansanäänestys sinetöi hänen yksinvaltansa vuosikausiksi eteenpäin.

Perustuslain uudistus hyväksyttiin kansanäänestyksessä erittäin niukasti, 51,4 prosentin enemmistöllä. Sen myötä pääministerin tehtävä lakkautetaan ja toimeenpanovalta siirretään presidentille, joka nimittää ministerit ja korkeimmat tuomarit.

Erdoğan valvoo käytännössä myös parlamenttia ja pystyy halutessaan hajottamaan sen. Myös armeija alistetaan presidentin valvontaan.

Turkin oppositiopuolueet, keskustavasemmistolainen CHP ja kurdien oikeuksia puolustava HDP, ovat vaatineet äänestystuloksen mitätöimistä ja uutta ääntenlaskentaa. CHP:n puheenjohtaja Kemal Kiliçdaroğlu sanoo olevansa varma, että äänestys päättyi tosiasiassa uuden perustuslain vastustajien voittoon.

Viranomaiset eivät ole ottaneet opposition valituksia käsittelyyn. Erdoğanin mukaan kansanäänestyksen tulos ilmaisi turkkilaisten tahdon ja siitä tehdyt valitukset ovat luonteeltaan poliittisia. CHP aikoo valittaa asiasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.

Samaan aikaan Turkin ilmavoimat on jatkanut iskuja kurdien asemiin Syyriassa ja Irakissa. Suhteet Yhdysvaltoihin ovat kiristyneet, sillä amerikkalaiset tukevat Syyriassa toimivia kurdijoukkoja.

Erdoğan käy avointa sotaa kurdivähemmistöä vastaan myös Kaakkois-Turkissa. Kymmeniä kaupunkeja ja kyliä on hävitetty maan tasalle ja sadattuhannet ovat menettäneet kotinsa.

Talous sakkaa

Turkin hallitsevan AK-puolueen suosio on nojannut hyvään talouskehitykseen, mutta nyt talous sakkaa pahasti.

Talouskasvu putosi viime vuonna 2,9 prosenttiin edellisvuoden kuudesta prosentista. Tälle vuodelle ennustetaan 2,6 prosentin kasvua, mikä jää selvästi hallituksen 4,4 prosentin tavoitteesta.

Investoinnit ovat jumissa, työttömyys on noussut yli 13 prosenttiin ja nuorisotyöttömyys 25:een.

Kansalaisten ostovoima heikkenee. Inflaatio kiihtyy, ja keskuspankki on nostanut ohjauskorkonsa 12,25 prosenttiin.

Terrori-iskut ovat karkottaneet länsimaiset turistit. Matkailusta saadut tulot putosivat viime vuonna 20 miljardiin euroon, mikä oli lähes 30 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna.