А що думають пересічні громадяни України про формулу Штайнмаєра? Як вони реагуватимуть на ті чи інші кроки влади?

Вчорашнє повідомлення про погодження Україною формули Штайнмаєра, якою передбачається закінчити війну на Донбасі через надання після проведення виборів тимчасового (чи постійного?) особливого статусу окремим територіям регіону, добряче сколихнуло громадськість. Соцмережі бурлять як ніколи, і навіть можна говорити про певні тенденції: якщо учора спершу гостро зреагували ті, хто вбачає у цій формулі капітуляцію України перед Росією, то сьогодні ж здається, побільшало спокійних коментарів на кшталт “без паніки, швидше за все нічого не зміниться”. Але реакція громадськості може змінитися, як тільки стане краще зрозуміло, що несуть узгоджені в Мінську папери, адже і перші, й другі, наголошують: поки що маємо кота в мішку – бо про те, що відбувалося за лаштунками наразі нічого не відомо. А як же реагуватиме суспільство далі, коли ймовірно відбудуться конкретні кроки? Відповіді на ці питання мають фахівці, які вивчають настрої і ставлення українців до найважливіших напрямків державної політики.

Якщо червоні лінії перейдуть – Майдан імовірний, – Бекешкіна

На тому, що формула Штайнмаєра є рівнянням з дуже багатьма невідомими наголошує в коментарі Укрінформу відома українська соціологиня Ірина Бекешкіна, директорка Фонду «Демократичні ініціативи» імені Ілька Кучеріва. В багатьох постає питання: чи це не є кроком до поділу України, створення тієї ж Новоросії, нехай трохи меншої за територією, якщо порівнювати з початковими планами Кремля, але яка існуватиме всередині України, отруюватиме атмосферу, перешкоджатиме розвитку і реалізації планів, зокрема щодо європейської та євроатлантичної інтеграції. Пані Ірина також нагадує, що небезпечним є створення прецеденту – а далі виявиться, що, приміром, в Одеській області теж надумають піти подібним шляхом. І тоді, що – знову війна і нові «формули Штайнмаєра»?

Ірина Бекешкіна: “Коли ми запитували, що може змінити рейтинг Зеленського і його політичної сили, то передбачили, що передусім це будуть конкретні рішення по Донбасу. Зараз ми маємо червоні лінії (в усіх регіонах, включаючи Луганську і Донецьку області) – вибори, автономія, формування політсил, правоохоронних органів з місцевих кадрів, загальна амністія тощо. Якщо ці лінії перейти – населення Західних регіонів поставиться до цього дуже негативно, включно зі значною частиною киян, тож не виключаю новий Майдан. Щоправда, Володимир Зеленський запевнив, що червоні лінії переходити не будуть, і в такому разі формула може бути прийнятною для населення, але поки немає чіткого плану, говорити про це зарано. Першу реакцію ми вже бачили, і не треба забувати, що в нас є 400 тисяч ветеранів АТО, які дуже гостро реагують на будь-яке припущення капітуляції”.

Хоча заступник директора соціологічної служби Центру Разумкова Михайло Міщенко в коментарі 24 каналу переконує в зворотному: показники довіри до влади одні з найвищих за останні десятиліття, тож навряд чи найближчим часом ми побачимо масові акції протесту. “Припускаю, що певні політичні сили організовуватимуть акції протесту, але малоймовірно, що вони будуть масовими. Це будуть акції протесту, ініційовані політичними силами”, – вважає Міщенко.

57% опитаних хотіли б, щоб війну припинили без воєнних дій

2 жовтня своє нещодавнє опитування щодо формули Штайнмаєра, проведене 21-25 вересня, опублікувала Соціологічна група “Рейтинг”. Згідно з його результатами, дві третини опитаних не змогли оцінити ініціативу мирного врегулювання, відому як «Формула Штайнмаєра», 23% висловилися проти цієї ідеї, 18% – підтримали її. І хоча з офіційним прийняттям документа це співвідношення могло дещо змінитися, але все ж у згаданому опитуванні знайшлися й інші цікаві цифри, які можна вважати більш об’єктивними у ставленні населення до вирішення долі ОРДЛО.

За даними опитування, більше половини респондентів підтримують невоєнні заходи з врегулювання питання окупованого Донбасу: 34% виступають за припинення військових дій і визнання цих територій тимчасово окупованими, тобто – замороження конфлікту, 23% – за надання цим територіям статусу автономії у складі України. Натомість 23% виступають за продовження військових дій до повного відновлення української влади на всьому Донбасі і лише 6% – за відділення цих територій від України. Воєнний шлях вирішення питання має найбільшу підтримку серед мешканців Заходу країни, а надання автономії окупованим територіям – на Півдні та Сході.

У опитуванні також вивчали ставлення населення до участі миротворців ООН, проведення місцевих виборів, амністії учасникам незаконних збройних формувань. Введення миротворців ООН без участі російського контингенту на окуповані території Донбасу підтримують 55%, проти – 26%. Проведення на непідконтрольних територіях Донецької та Луганської областей місцевих виборів після здобуття контролю над всієї окупованою територією підтримують 53%, не підтримують – 19%. Проведення на непідконтрольних територіях Донецької та Луганської областей місцевих виборів під контролем ОБСЄ підтримують 43% опитаних, не підтримують – 27%.

Проти амністії учасників незаконних збройних формувань, які воюють на стороні так званих ДНР та ЛНР висловилися 48%, а за майже вдвічі менше – 27%. Практично те саме з наданням права місцевим органам влади «реокупованих» територій створювати загони народної міліції: не підтримують 43%, підтримують – 27%. А от введення миротворців ООН на окуповані території Донбасу з російським контингентом у складі не підтримують аж 61%, а підтримують – лише 17%.

Як бачимо, переважна більшість українців прагнуть, щоб Україна вийшла з війни зі збереженням свого повного суверенітету.

Надалі Укрінформ слідкуватиме за тим, як розвиватимуться події.

Юлія Горбань, Київ