Den estiske lovgivning tillader Finanstilsynet i Danmark at tage på kontrolbesøg i Danske Banks estiske filial. Den mulighed har Finanstilsynet dog ikke udnyttet.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Jette Aagaard, f. 1982, er journalist i Finans’ gravergruppe. Hun er uddannet journalist fra Syddansk Universitet og har arbejdet med erhvervsjournalistik på Børsen og Berlingske som finansreporter og politisk journalist. I 2013 fik Jette den journalistiske Timbuktu-pris på 100.000 kr. for afsløringen af, at danske pensionsselskaber og kommuner investerede millioner af kroner i statsobligationer fra korrupte regimer i Afrika. I sommeren 2014 begyndte hun i Jyllands-Postens erhvervsgravergruppe. Jette har været gymnast på højt plan og turneret med gymnastikhold på flere kontinenter. Efter et par år som efterskolelærer kan hun desuden synge for på de fleste sange i Højskolesangbogen.

Det danske finanstilsyn har undladt at tage på kontrolbesøg i Danske Banks filial i Estland, selv om lovgivningen giver tilsynet mulighed for det.

Det vækker kritik og dyb undren hos en af landets førende hvidvaskeksperter, Jakob Dedenroth Bernhoft. Han mener, at alle midler bør tages i brug i så alvorlig en sag, hvor det er kommet frem, at Danske Banks estiske filial er blevet brugt til hvidvask af mindst 25 mia. kr.

»Det estiske finanstilsyn har direkte sagt, at det danske tilsyn må kigge på det, og det virker uforståeligt, at Finanstilsynet i så alvorlig en sag ikke selv tager over og undersøger forholdene. Vi har ikke en tilbundsgående undersøgelse og heller ikke et dækkende billede af, hvad Danske Bank-ledelsens rolle har været,« siger Jakob Dedenroth Bernhoft, der er indehaver af rådgivningsvirksomheden Revisorjura.

Finans har undersøgt den estiske lovgivning, som direkte fastslår, at tilsyn fra andre EU-lande har mulighed for at komme på kontrolbesøg i filialer fra banker, som de har under tilsyn. Det betyder, at Finanstilsynet i Danmark kan tage på besøg og undersøge Danske Banks estiske filial.

Hvidvask i Danske Bank I marts 2017 kunne Berlingske beskrive, at sorte penge til en værdi af omkring 140 mia. kr. fra 2010 til 2014 ulovligt er blevet ført ud af Rusland for at blive vasket hvide gennem flere banker, herunder Danske Bank.

I Danske Banks filial i Estland blev mindst 25 mia. kr. hvidvasket.

Ifølge Finanstilsynets undersøgelse gjorde en whistleblower allerede i 2013 bankens ledelse opmærksom på problemer og mulige ulovligheder i Estland.

Ledelsen blev dengang advaret om, at den russiske præsident Putins familie samt Ruslands efterretningstjeneste, FSB, angiveligt hvidvaskede store beløb gennem konti i banken. Alligevel reagerede ledelsen først langt senere.

Et internt brev advarede også i 2014 direktionen om, at filialen i Estland handlede i strid med hvidvaskreglerne.

De ansatte i Estland skulle ligefrem have hjulpet med skjule kunderne for myndighederne.

Sagen førte til, at aktiviteterne i Estland blev lukket ned.

Danske Bank satte i september 2017 gang i en undersøgelse, der skal afdække, hvem der vidste hvad og hvornår. Resultatet ventes i september i år.

Kilde: Finanstilsynet, Berlingske, Ritzau, Danske Bank

Finanstilsynets direktør, Jesper Berg, har ikke ønsket at stille op til interview, men skriver i en kommentar til Finans:

»Det centrale i Finanstilsynets sag var den danske ledelses utilstrækkelige reaktion på meldingerne fra Estland og ikke forholdene i Estland i sig selv. Derfor har vi fokuseret på forholdene i København og uddelt tilsynsreaktioner for ledelsens manglende reaktion på de oplysninger, den modtog om de kritisable forhold.«

Han anerkender dog, at Finanstilsynet kan tage på inspektion i udenlandske enheder.

»Sådanne inspektioner giver dog mest mening på områder, hvor man også har hjemmel til at give påbud, f.eks. på kreditområdet. Finanstilsynet har derfor ikke været på hvidvaskinspektion i filialen i Estland, og det har heller ikke vist sig nødvendigt for at nå frem til de meget kritiske konklusioner og tilsynsreaktioner i Finanstilsynets afgørelse,« skriver Jesper Berg.

Undersøgelser Det estiske finanstilsyn lukkede allerede i 2015 sin undersøgelse af milliardhvidvaskningen i Danske Bank i Estland. Undersøgelsen vil først blive genåbnet, hvis substantielt nyt kommer frem fra f.eks. de danske myndigheder.

Finanstilsynet i Danmark begyndte i september 2017 at undersøge, hvorvidt Danske Banks ledelse havde ageret ansvarligt i forhold til hvidvasksagen i Estland.

Konklusionerne kom i en rapport i maj 2018, hvor bankens topledelse blev kritiseret for et stort ledelsessvigt.



Danske Bank fik samtidig otte påbud og otte påtaler for lovbrud, ligesom banken fik besked på at polstre sig med yderligere 5 mia. kr.

Danske Bank har hverken fået bøder eller er blevet politianmeldt her i landet for sagen. Bagmandspolitiet vil først vurdere sagen, når bl.a. ankefristen for Finanstilsynets påbud og påtaler er udløbet.

Danske Bank satte i september 2017 gang i en undersøgelse, der skal afdække, hvem der vidste hvad hvornår. Resultatet ventes i september i år.

I afgørelsen kritiserer Finanstilsynet Danske Banks topledelse for stort ledelsessvigt og uddeler otte påtaler og otte påbud for lovbrud, men sagen har ikke fået konsekvenser i form af bøder eller politianmeldelser her i landet. En situation, der tidligere har mødt hård kritik. Ifølge Jakob Dedenroth Bernhoft er Finanstilsynet nødt til at genåbne undersøgelsen, fordi den er mangelfuld. Det er SF's erhvervsordfører, Lisbeth Bech Poulsen, enig i.

»Det er meget mærkværdigt, at man ikke er taget på inspektion i den filial, som det hele handler om. Jeg mener, at undersøgelsen skal genåbnes. Jeg betragter slet ikke den sag som færdig,« siger Lisbeth Bech Poulsen, der i et samråd om sagen vil spørge erhvervsminister Brian Mikkelsen (K), hvordan man kan betragte Finanstilsynets undersøgelse som fuldstændig.

Brian Mikkelsen har ikke ønsket at kommentere sagen, men henviser i stedet til Finanstilsynet.