Flere selskaber, som formidler kviklån og gambling på nettet, går direkte efter samfundets svageste med skjult reklame. Politiken har fundet en række reklameartikler, som omtaler kviklån positivt over for børn og dårlige betalere i RKI-registret. I andre artikler opfordres pensionister og nybagte forældre til at spille på online-kasino, hvis de savner spænding i hverdagen.

Fælles for artiklerne er, at de ikke er markeret som reklameindhold, selv om det er et krav ifølge markedsføringsloven. Det gælder eksempelvis hjemmesiden Kunforboern.dk, som har mottoet ’voksne ingen adgang!’. Her fremgår det i en artikel, at mange familier får problemer med økonomien, når de får et nyt barn.

»Hvis man oplever en svær periode, hvor man har svært ved at komme igennem dagligdagen, kan et forbrugslån være en god idé«, fortsætter artiklen og henviser til hjemmesiden lån.dk, som formidler kviklån med en rente op til 759,79 procent.

Lån.dk ejes af Jesper Brændholt Jensen, som siger, han indtil Politikens henvendelse aldrig havde hørt om Kunforboern.dk og tager skarp afstand fra reklamen. Han fortæller, at han i 2016 eller 2017 hyrede et mediebureau til såkaldt ’linkbuilding’, som sandsynligvis har stået bag artiklen.

»Jeg var ikke klar over, at mediebureauet ikke kendte til gældende dansk lovgivning på området. Det er højst overraskende og skuffende«, skriver Jesper Jensen med henvisning til, at artiklen ikke er markeret som reklame.

I et genmæle på sin hjemmeside skriver Jesper Brændholt Jensen, at han er »rasende« over, at mediebureauet aldrig har gjort ham opmærksom på, at det har »anvendt en artikel på kunforboern.dk til at opbygge relevante weblinks til Lån.dk«.

Politiken har siden mandag forsøgt at få kontakt til ejeren af Kunforboern.dk, uden held. Til gengæld er artiklen torsdag eftermiddag blevet slettet fra internettet. Siden fredag har hjemmesiden heller ikke været tilgængelig.

Selv om Kunforboern beskriver sig som en børnehjemmeside, er artiklerne i deres formuleringer henvendt til voksne. Der er dog skærpede regler, hvis reklamen kan siges også at henvende sig til børn. Det siger kontorchef hos Forbrugerombudsmanden kontorchef Andreas Heidemann, som ikke forholder sig til den konkrete sag.

»Jo yngre børnene er, jo større er kravene. Det gælder også, selv om markedsføringen både er rettet mod børn og voksne. Det er børnene, man skal tage hensyn til«, siger Andreas Heidemann, som tidligere har sagt, at selskaber, der beviseligt har overtrådt reglerne, vil kunne blive straffet.

»Dybt forkasteligt«

Et andet eksempel på skjult reklame er siden pengeskole.dk, som i en artikel anbefaler laantrods.dk. Her formidler bagmand Tim Petersson lånetilbud til dårlige betalere i RKI, som har svært ved at låne penge og ofte er stærkt forgældede. Han får et afkast, hvis de optager kviklån gennem siden. Petersson kalder det en fejl, at artiklen på pengeskole.dk ikke var markeret som reklame, hvilket er rettet nu.

Foruden at narre læserne er formålet med artiklerne også at manipulere Googles søgemaskine. Fænomenet kaldes ’linkbuilding’. Selv om artiklerne ofte er skrevet i en optimistisk tone, spiller de på læsernes sociale angst. Det siger lektor Jesper Clement, som forsker i forbrugeradfærd og neuromarketing på Copenhagen Business School.