Elever med indvandrerbaggrund samler sig i stigende grad på de samme gymnasier. (Berligske, 27.1)

Det betyder, at der bliver flere og flere indvandrergymnasier, hvor elever med indvandrerbaggrund søger hen.

Når andelen er omkring 30 procent på et gymnasium, så fravælger mange danske elever det.

Det er en nedslående udvikling, som afspejler de dybe kulturforskelle, den ikke vestlige indvandring har ført med sig ind i det danske samfund.

Nye triste tal

For 10 år siden i 2010 var der 12 gymnasier, hvor mere end hver femte elev havde ikke-vestlig baggrund.

På seks af dem var andelen på 30 procent eller endnu højere.

Disse tal er vokset stærkt på få år.

I 2018 var der således 16 gymnasier, hvor mere end hver femte elev havde ikke-vestlig baggrund.

På 11 af dem var andelen på 30 procent eller endnu højere.

Det viser nye tal fra Undervisningsministeriet, som Berlingske i dag beskriver.

Når procenten af ikke-vestlige elever er på 30 eller derover, så vælger danske elever gymnasiet fra.

Og udviklingen i retning af opsplittede gymnasier bliver endnu stærkere.

Herlev Gymnasium er et eksempel

Herlev Gymnasium er ét af de gymnasier, hvor andelen af elever med indvandrerbaggrund er vokset stærkt over de seneste år. I 2018 havde knap halvdelen – 48 procent – af STX-eleverne rødder i ikkevestlige lande.

En af dem er Zuhal Bag, som Berlingske har talt med.

Zuhal Bag søgte Herlev Gymnasium, fordi der var nogle hun kendte og havde kultur til fælles med. Hun har bestemt ikke noget mod danskere, men hun trives bedre med unge, der generelt har samme baggrund, som hun selv har.

“Jeg søgte herhen, fordi jeg kendte nogen, der går her. Jeg tror måske ikke, jeg havde søgt et sted, hvor der kun går danskere, for så havde jeg følt mig lidt udenfor,” siger hun og forklarer, at eleverne i hendes klasse er meget opdelt i grupper, hvor “ikkevestlige er sammen, og danskerne er sammen”.

Konsekvensen kan man se på antallet af danske elever, der forlader eller slet ikke søger Herlev Gymnasium.

For godt en uge siden gik den sidste dreng med dansk baggrund ud af 1.a på Herlev Gymnasium.

Da han skiftede skole, betød det, at to af gymnasiets fire 1.g-klasser nu udelukkende har elever med anden etnisk baggrund end dansk. (Berlingske)

“Balancen er tippet”

Denne udvikling har vist sig år efter år. Der er blevet advaret men ingenting er sker.

I 2016 viste tallene også, at stadig flere gymnasier får en voksende koncentrationer af indvandrerelever. Frederiksbergs Gymnasiums rektor, Maja Bødtcher-Hansen, sagde dengang: ”Balancen er tippet.”

Flere unge med indvandrerbaggrund, der kom fra de indvandrertætte områder på Nørrebro og i Nordvest søgte ind på Frederiksberg Gymnasium.

Og rektor kunne dengang konstaterer, at det kan give faglige og kulturelle udfordringer, at mange elever med anden etnisk baggrund ikke har samme kulturelle baggrund som de danske elever.

Men den uacceptable udviklingen er bare fortsat og tallene bliver værre og værre.

Det forsøgte man at gøre noget ved med den borgerlig regerings ghettoplan.

Omfordeling af elever hjælper ikke

Den ghettoplan, der blev vedtaget under den borgerlige regering, giver mulighed for en bedre fordeling af elever, hvis der er ”uproportionalt mange ansøgere til 1.g med udenlandsk herkomst”.

Gymnasiet skal dog kunne dokumentere, at ”elevsammensætningen vil medføre faglige og pædagogiske udfordringer”.

”Bedre fordeling” er en pæn omskrivning af det, sagen drejer sig om: Ikke-vestlige indvandrerelever skal kunne spredes på flere gymnasier.

For hvis det ikke sker, flytter mange danske elever væk, og det berørte gymnasium vil dermed ofte blive et mere og mere udpræget indvandrergymnasium.

Parallelsamfund

Denne omfordeling af elever kan måske gøre situationen lettere for det enkelte gymnasium. Men den ændrer jo ikke ved det fundamentale:

Indvandrerelever danner i betydelig grad deres egne parallelsamfund. De søger mod gymnasier med mange indvandrerelever. Og på det enkelte gymnasium søger indvandrereleverne i høj grad sammen – ligesom de danske elever overvejende søger hinanden. Omfordelinger fjerner ikke de store kulturkløfter mellem de to grupper af elever. De lever videre. Grupperne har selvfølgelig kontaktflader med hinanden. Men de befinder sig i stort omfang i hver deres verden.

S-forslag rækker ikke

Politikere og gymnasierektorer har svært ved at se denne kendsgerning i øjnene. De vil i hvert fald nødig tale om den.

Socialdemokratiet mente således i 2018, at et loft på 30 procent over indvandrerelever på det enkelte gymnasium vil skabe bedre integration. Det sagdeMattias Tesfaye, der dengang var integrationsordfører (Berlingske).

Men alle gymnasierne med store koncentrationer af indvandrerelever har jo engang ligget på en andel under 30 procent for disse elever. Det stoppede ikke trangen til at søge mod sine egne.

Et loft kan være et brugbart instrument, så danske elever på det enkelte gymnasium ikke kommer under for hårdt pres. Men det sikrer ikke integration.

Nu har socialdemokratiet regeringsmagten. Foreløbig gemmer undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil sig bar et udvalg, hvis anbefalinger hun afventer.

Men det kan hun ikke blive ved med.

Gymnasierektorerne

Flere gymnasierektorer slørede også dengang problemets omfang.

Én talte om, at man jo også skal se udviklingen om en berigelse. En anden talte om, problemerne løses, hvis indvandrereleverne deltager i Operation Dagsværk, studieture, introture m.m.

Kulturforskellene

Man ville ikke erkende, at problemerne stikker for dybt til, at de kan klares med nogle omfordelinger, lofter og fælles aktiviteter.

Disse ting kan utvivlsomt mildne problemerne. Men de griber ikke fat om den centrale årsag til dem: de store kulturforskelle.

Den eneste effektive, langsigtede løsning ligger i at bremse den ikke-vestlige, overvejende muslimske indvandring. Der skal bremses langt hårdere, end det hidtil er sket.

Læs også Morten Uhrskovs artikel:

Indvandrerelevers karakterniveau i gymnasiet er endnu mere rystende, end jeg havde regnet med.