I går blev regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti enige om at afsætte 200 mio. kr. årligt i 2014-17 til en reserve til grønne teknologiprogrammer og grøn omstilling.

For Danmark skal være endnu grønnere og fremstå som et miljøvenlig foregangsland, og det koster, men spørger man Bertel Lohmann, skulle regeringen hellere afsætte nogle midler til at forske i kernekraft.

For de lagre af atomaffald, der har hobet sig op de sidste 50 år kan give gratis energi i 5000 år. Den nuværende generation af kernereaktorer udnytter nemlig kun ca. 1% af den opgravede uran, mens næste generation af reaktorer, de såkaldte IFR-reaktorer, derimod kan køre i 100 år på den mængde uran, det i dag kræver for at køre et år.

Læs om IFR reaktorer her.

- Det betyder, at for eksempel Sverige i 5000 år vil kunne opretholde den samme elproduktion fra kernekraft, som landet har i disse år, ved at 'fyre' med affaldet fra de nuværende reaktorer, skriver Bertel, formand for REO, der mener, at kernekraft nødvendigvis må indgå i en nuanceret energidebat, og at den derfor skal vurderes på lige vilkår med andre energikilder ud fra miljømæssige og samfundsøkonomiske hensyn.

Holland, Norge, Finland og Sverige, men ikke Danmark

- Ikke uden grund er Holland, Norge, Finland og Sverige med i internationale forskningsprojekter på dette område. Danmark har derimod besluttet at nedlægge al undervisning og forskning på området, lyder det fra en bitter Bertel, der også peger på, at de moderne reaktorer, har stor betydning for hvor meget - eller rettere hvor lidt - radioaktivtaffald, der skal deponeres efter brug:

- IFR-reaktoren kan udnytte såvel uran og transuraner i det brugte brændsel som den depleterede uran. Drift af en reaktor af den nuværende generation i et år efterlader 135 ton depleteret uran plus 23 ton affald, som med en IFR-reaktor kan give samme mængde elektricitet (12 TWh) i ca. 100 år.

- Hvis en reaktor af den nuværende generation har kørt i 50 år, så vil det 'efterladte' materiale kunne opretholde samme elproduktion i ca. 5000 år. Når den tid er gået, så vil det egentlige affald (spaltningsprodukterne) fra de første 4000 år være væk. Mens man rydder op efter periodens reaktorer i løbet af nogle hundrede år, så vil det nyeste affald henfalde. Der bliver derfor stort set ikke brug for deponering i tusindvis af år. Dette løser affaldsproblemet, idet mængden bliver reduceret med ca. 94%, og tidshorisonten for deponering skrumper ind fra 100.000 år til under 500 år.

Men hvad siger du? Bør Danmark bruge penge på at forske i kernekraft?