DR er hårdt presset af Skats manglende licensinddrivelse. Derfor beder Kulturministeriet nu Folketinget om statsgaranti på op til 500 millioner til DR, der mangler 1,4 milliarder i licens.

Det fremgår af et aktstykke, som skal behandles i Folketingets Finansudvalg torsdag.

Statsgarantien skal bruges til sikring af lån og kassekredit, så DR's likviditet ikke går i minus.

Det fremgår af aktstykket, at DR's problemer især hænger sammen med Skats fejlslagne EFI-system, som har gjort det svært at inddrive blandt andet licens og parkeringsbøder.

Danskerne skylder nu svimlende 1,47 milliarder i licens. Mange af pengene skønnes dog at være tabt, så det kun er omkring 700 millioner kroner, der rent faktisk kan inddrives.

Det giver alvorlige problemer for DR's likviditet. Allerede i december 2017 ventes DR at mangle likviditet i størrelsesordenen knap 100 millioner kroner, fremgår det af aktstykket.

DR forventer samtidig en fortsat forværring af likviditeten i de kommende år med anslået cirka 300 millioner kroner årligt, indtil skattevæsnet igen formår at inddrive licensen på normalvis.

Skatteministeriet forventer, at inddrivelsen vil være normaliseret i 2019, hvor en ny gældsstyrelse med 1500 mand skal være på plads med et nyt inddrivelsessystem.

I aktstykket tager Kulturministeriet dog forbehold for, at der venter en usikker tid for DR:

»Skatteministeriet vurderer foreløbigt, at inddrivelse af DR's tilgodehavender er normaliseret i løbet af 2019, hvilket baseres på, at første del af det nye inddrivelsessystem er idriftsat i foråret 2017, og DR er tilkoblet systemet som den første fordringshaver.«

»Der er dog tale om en begrænset funktionalitet, der kun gælder for nye fordringer. Fuld funktionalitet, der omfatter automatisk lønindeholdelse og modregning, bliver trinvist udrullet frem mod 2019.«

»Det er usikkert set i lyset af usikkerheden forbundet med inddrivelsen om DR uden en statsgaranti vil kunne tilvejebringe den nødvendige likviditet ved optagelse af lån på det private lånemarked,« skriver Kulturministeriet i aktstykket.

Hvis ikke DR kan få adgang til at låne, vil public service-kæmpen "kunne blive tvunget til at reducere sine omkostninger i betydelig grad, alene af hensyn til likviditeten", hedder det i aktstykket:

»Ved en normalisering af Skats inddrivelse vil omkostningerne efterfølgende kunne øges igen. Sådanne udsving i det beløb, som DR har til rådighed til finansiering af sine aktiviteter vurderes ikke hensigtsmæssige og har ikke været forudsat i den gældende medieaftale,« hedder det i aktstykket.

Aktstykker bruges, når en minister skal søge Folketingets Finansudvalg om en ekstra bevilling eller en dispositionsadgang, som ikke er aftalt i finansloven.

Hvis politikerne i Finansudvalget tiltræder aktstykket, er det det samme som, at hele Folketinget har givet sit samtykke.

Økonomichef i DR Niels Ammitzbøll forklarer, at problemstillingen er relevant to gange om året, hvor der er naturligt ebbe i DR's kassebeholdning.

»Det er lige efter nytår og omkring 1. juli. Vi har en høj likviditet, som falder frem mod 1. juli. Og så har vi en høj likviditet, som så falder frem mod nytår,« siger han.

»Det vil sige, at i de situationer er vores likviditet relativ lav. Så for at undgå, at vi står i en situation, hvor vi ikke har en likviditet, så er det, vi har sagt, at det er muligt, at vi får brug for at forhøje vores kassekredit.«

Han peger på, at problemstillingen tidligere har været nævnt i årsrapporterne for 2015 og 2016.

Derfor er statsgarantien ifølge Niels Ammitzbøll ikke et udtryk for problemer med DR's økonomi, men et midlertidigt problem.

/ritzau/