Højere beskæftigelsesfradrag, bonus for at blive og tilskud til nedsat arbejdstid skal få ældre til at blive på arbejdsmarkedet i stedet for en forhøjelse af pensionsalderen, sådan som regeringen ønsker, lyder det fra Dansk Folkeparti.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

De ældre skal ikke tvinges, men lokkes til at blive længere på arbejdsmarkedet. Sådan lyder det fra Dansk Folkeparti, der sammen med Socialdemokratiet afviser regeringens planer om yderligere forhøjelser af pensionsalderen, end den forhøjelse til 68 år i 2030, som Folketinget allerede har vedtaget.

Tirsdag lancerede DF-formand Kristian Thulesen Dahl en vision om at løse udfordringerne med mangel på arbejdskraft ved at give ældre medarbejdere økonomiske gulerødder i stedet for at tvinge dem til at blive via en forhøjelse af pensionsalderen. Og finansordfører Rene Christensen (DF) løfter nu sløret for, hvad den vision indeholder.

»En mulighed er at give et højere beskæftigelsesfradrag. En anden er at give ældre en bonus for at arbejde f.eks. et år mere,« siger Rene Christensen.

»Og man kan også give et tilskud til, at ældre kan komme på nedsat tid.«

Rækken af forslag fra DF er ikke endelig endnu, men partiet vil tage dem med og bede regeringen om at få dem gennemregnet, når regeringen indbyder til forhandlinger om højere pensionsalder.

»Vi køber, at der kommer en udfordring med mangel på arbejdskraft, men den skal løses ved, at ældre frivilligt arbejder længere,« siger Rene Christensen.

Frivillige ordninger eksisterer allerede i dag. Hvis man udsætter sin folkepension via såkaldt opsat pension, får man så meget desto mere udbetalt, når man begynder at trække på sin folkepensionsret. Den ordning udnyttede 17.648 personer ifølge Beskæftigelsesministeriet i 2015.

Og som efterlønsberettiget har man mulighed for at få udbetalt en skattefri præmie på 13.042 kr. for hvert kvartal, som man arbejder i stedet for at gå på efterløn. Ved helt at undlade at gøre brug af efterlønsretten kan man som 65-årig få udbetalt en skattefri præmie på 156.504 kr. Godt 20.000 efterlønsberettigede tager ifølge Beskæftigelsesministeriet årligt imod tilbuddet om at arbejde mod at få en præmie.

Til sammenligning ventes tilbagetrækningsaftalen fra 2011 med fremrykning af forhøjelsen af folkepensionsalderen til 67 år allerede i 2022 og yderligere stramninger i efterlønsreglerne at øge arbejdsudbuddet med 68.000 personer i 2020.

Venstres politiske ordfører, Jakob Ellemann-Jensen, erklærer sig åben for at diskutere forslagene fra DF.

»Det er spændende, at de kommer med forslag, der kan få folk til at arbejde længere. Men lyder som noget, vi skal tale om i et forhandlingslokale og ikke i pressen,« siger han.

LA's finansordfører, Joachim B. Olsen, holder fast i, at pensionsalderen skal op.

»Det er det mest enkle og det mest rimelige. Middellevetiden stiger kraftigere end ventet, og folk får flere gode år. Det er positivt, men folkepension er et subsidium for ikke at arbejde, og vi kan ikke forstå, at man skal subsidiere hele årgange, hvor det store flertal er i stand til at arbejde lidt længere, for at lade være. De penge vil vi hellere bruge på noget andet,« siger Joachim B. Olsen.