På trods af den nærværende terrortrussel er det fortsat en forholdsvis lille del af danskerne, der er utrygge ved risikoen for at blive offer for et terrorangreb.

I en ny undersøgelse fra TrygFonden svarer 15 pct. af danskerne, at de er direkte utrygge ved risikoen for at blive offer for et terrorangreb.

Det er en stigning i forhold til 11 procent sidste år. Men samtidig viser undersøgelsen også, at frygten for terror suverænt overtrumfes af f.eks. frygten for ikke at få tilstrækkelig pleje i alderdommen eller riskoen for sygdom i familien.

Ifølge Anders Hede, forskningschef i TrygFonden, har danskerne et »realistisk og fornuftigt« forhold til terrortruslen.

»Danskerne er klar over, at terror er svær at forebygge fuldstændig, og at det – groft sagt – er et beklageligt fact of life. Samtidig kan vi se, at folk forventer, at der kommer terror i fremtiden, og at det er et fænomen, vi må leve med,« siger han om undersøgelsen, der er foretaget efter terrorangrebet i Paris i november, men før angrebet i Bruxelles, der har kostet 31 mennesker livet.

Terror er sandsynligt

Gennem mere end et år har en stribe terrorangreb ramt uskyldige mennesker, og det er måske årsagen til, at en stor del af danskerne finder det sandsynligt, at Danmark igen bliver ramt.

I undersøgelsen svarer 40 pct. af de lidt over 2.000 adspurgte personer således, at de finder det sandsynligt eller meget sandsynligt, at Danmark bliver ramt af et terrorangreb inden for det næste år. Og samtidigt siger næsten 40 pct., at de ikke mener, vi kan slippe for terror, selv hvis der tages de rigtige forholdsregler.

Ifølge Magnus Ranstorp, terrorekspert ved Försvarshögskolan i Sverige, har danskerne lært at leve med terrorfrygten og håndterer derfor frygten på en rationel måde:

»Terroren er kommet tættere på. I løbet af et år har vi haft en stribe angreb – også i København. Vil der komme endnu et angreb i København, der måske endda er større end det seneste? Det er en mulighed, og det tror jeg godt, at folk kan se, når de kigger på, hvad der sker i verden,« siger Magnus Ranstorp.

Vi kan vænne os til det frygteligste

Selv om terroranslag og selvmordsbombere langt fra er hverdag i Danmark, sker der alligevel en slags tilvænning. Det forklarer Keld Molin, psykolog og forfatter til bogen »Terrorangrebets Psykologi«. Da angrebet i Bruxelles var en realitet tirsdag, blev han spurgt, hvorfor vi som enkeltpersoner ikke har reageret kraftigere, end det er tilfældet.

»Vi kan vænne os til selv de frygteligste ting,« lyder det korte svar fra Keld Molin.

Han forklarer, at vi skal se nærmere på »frygtens psykologi«, hvis vi vil forstå frygten for terror – eller manglen på samme.

»Selv om det er et forfærdeligt og tragisk angreb, er det ikke nyt. Og vores frygt sættes især i gang, når vi oplever noget ukendt. Men lige præcis et angreb i en lufthavn og på en metrostation er ikke længere ukendt,« siger Keld Molin:

»Vi byder ikke frygten velkommen, men forholder os til, at det er sådan, det er. Men det er også forkert at sige, at frygten ikke er nærværende, men den kommer ikke til at styre os, fordi vi har vænnet os til truslen.«