Alle danskere skal kunne trække sig tilbage efter 40 år på arbejdsmarkedet og have ret til at gå på nedsat tid efter 35 år. I hvert fald hvis de har a-kasse-medlemskabet i orden.

Det er kernen i et nyt tilbagetrækningsudspil fra Enhedslisten, som vil indføre to nye velfærdsydelser: Seniortid og seniorløn, skriver Ugebrevet A4.

- Det er en absolut nødvendighed, når pensionsalderen stiger, at vi laver en fleksibel tilbagetrækning for dem, der har brug for det. Vi vil gerne sikre, at også pædagogen, mureren og den ufaglærte arbejder kan stoppe med at arbejde, mens de stadig er raske, og får mulighed for at nyde et velfortjent otium, siger Enhedslistens politiske ordfører, Pernille Skipper, til Ugebrevet A4.

Enhedslistens model er en ny efterløns-lignende ordning, så man kan trække sig tilbage efter 40 år på arbejdsmarkedet og få en ydelse svarende til dagpengesats. Man kan også vælge at gå ned i arbejdstid efter 35 år og blive kompenseret for den lavere løn.

Forslaget går stik imod de senere års politiske reformer for at få danskerne til at blive længere tid på arbejdsmarkedet, og det får da også en blank afvisning med på vejen fra beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V).

- Jeg synes, at Enhedslisten her er helt galt på den. Vi lever længere og har fået et bedre helbred. Så er der ikke behov for ordninger til 10 milliarder kroner, som Enhedslisten siger, at deres forslag vil koste, og som automatisk vil få flere til at stoppe. Tværtimod. Vi er som samfund dybt afhængige af, at vi bliver længere på arbejdsmarkedet, siger ministeren i et skriftligt svar til Ugebrevet A4.

Enhedslisten forventer, at den samlede udgift vil svare til den samlede efterlønsudgift før forringelserne af efterlønnen i 2011: 21,3 milliarder kroner om året. Godt halvdelen vil ifølge partiets beregninger kunne hentes på det beløb, der er afsat til efterlønnen, samt sparede omkostninger på andre offentlige ydelser. De sidste 9,7 milliarder kroner vil partiet hente ved øget beskatning af kapitalindkomst og ved at fjerne fradraget for pensionsindbetalinger i topskatten.

Socialdemokratiet, SF og LO-fagbevægelsen anser også forslaget for at være urealistisk at få gennemført. Det skyldes ikke mindst økonomien:

- Vi må og skal kunne sikre folk et godt seniorliv og en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Mindre hører sig ikke til i det 21. århundrede. Men jeg har svært ved at se et så udgiftskrævende forslag blive til virkelighed. Og så er spørgsmålet, om der ikke er andre mere politisk realistiske veje at gå, siger LO's næstformand, Ejner K. Holst, til Ugebrevet A4.