Med fredagens finanslovsaftale blev det klart, at regeringen og Dansk Folkeparti i de næste fire år er klar til at bruge 759 millioner kroner på at etablere et nyt udrejsecenter for op til 125 udlændinge på øen Lindholm.

Nu har Finansministeriet løftet sløret for, hvad de mange millioner kroner mere konkret skal bruges til. Af de 759 millioner kroner skal 210 millioner bruges på etableringsudgifter i år 2020, heriblandt etablering af bygninger (145 millioner kroner) og etablering af infrastruktur og forsyning (55 millioner kroner).

De øvrige millioner skal bruges på driften. Men driftsudgifterne viser sig også at blive betydelige. I år 2022 vil driftsudgifterne ifølge Finansministeriet således beløbe sig til 225 millioner kroner.

Sat i forhold til, at det kommende udrejsecenter maksimalt skal kunne rumme 100 udlændinge samt en bufferkapacitet på 25, vil stykprisen pr. udlænding altså være 225.000.000 kroner divideret med 125 udlændinge lig med 1.800.000 kroner for hver. Den pris er endda på betingelse af, at kapaciteten udnyttes til det maksimale.

Det koster dermed 1,8 millioner kroner pr. udlænding på Lindholm, mens Udlændingestyrelsens gennemsnitlige årlige udgifter pr. udlænding på Kærshovedgård udgør 250.000 kroner. Disse tal er dog ikke direkte sammenlignelige med tallene for Lindholm, bl.a. fordi der på Kærshovedgård er placeret andre udlændinge end de 87, der skulle anbringes på Lindholm, hvis centret var klar til at tage i brug lige nu.

Tallene om udgifterne til Kjærshovedgård kommer fra presseafdelingen i Udlændinge- og Integrationsministeriet, der i en mail tilføjer, at der ud over den kvarte million kroner pr. årsanbragt udlænding på Kærshovedgård også må lægges »politiets udgifter til de tryghedsskabende tiltag både i og udenfor udrejsecenteret«.

På et samråd tirsdag sagde udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) om udgifterne på 1,8 million kroner for hver udlænding, at »ja, det er dyrt. Og ja, rigtig mange penge går til polititilstedeværelse«, mens hun samtidig sagde, at det var hver en krone værd. »Jeg har ingen problemer med at finansiere de her og de penge, der bliver brugt,« sagde ministeren.

Mattias Tesfaye (S) mener, at det er »meget, meget dyrt. Det svarer til 5.000 kroner i døgnet. Findes der overhovedet så dyre hoteller i Danmark«, som han spørger i en mail:

»Vi kommer til at undersøge dette grundigt. Det er vores fælles skattekroner.«

Holger K. Nielsen (SF) finder beløbet på 1,8 million kroner pr. udlænding i 2022 »eksorbitant«.

»Man bruger kolossalt mange penge på at flytte et problem fra en del af landet til en anden del. De penge kunne alternativt være brugt til mange andre ting,« siger han.

12 millioner til færgen

De eksisterende bygninger på Lindholm har været brugt til at fremstille og teste vacciner mod bl.a. mund- og klovsyge, men oprydningen og rengøringen – den såkaldte dekommissionering – står Danmarks Tekniske Universitet for.

Det er uvist, hvad udgifterne vil beløbe sig til, men DTU’s presseafdeling oplyser, at udgifterne hertil tages fra universitetets driftsbudget, og oprydningen har været planlagt længe før finansloven. Det bekræftes af Finansministeriet, at udgifter til dekommisioneringen ikke indgår i de 759 millioner kroner.

Ifølge finanslovsaftalen skal indkvarteringen af udlændingene på Lindholm være overstået inden udgangen af 2021. Det år vil driftsudgiften være 200 millioner kroner, hvoraf Udlændingestyrelsen bruger 49 millioner, Kriminalforsorgen bruger 74 millioner, mens politiet bruger 77 millioner. I Udlændingestyrelsens årlige driftsudgifter indgår bl.a. 12 millioner kroner til den færge, der skal sejle udlændinge og personale til og fra øen fra havnen i Kalvehave på Sjælland.

Året efter vil driftsudgiften som nævnt løbe op i 225 millioner kroner, hvoraf Udlændingestyrelsen bruger 67 millioner, kriminalforsorgen 71 millioner og politiet 87 millioner.

Kriminalforsorgen vil være operatør af centret, fremgår det af finanslovsaftalen. Desuden vil politiet være til stede på Lindholm døgnet rundt, og der skal etableres »detentionsfaciliteter«, hvor udlændinge kan opholde sig i kortere tid, »indtil de kan transporteres væk fra øen«.

Endelig skal der etableres »en tryghedsskabende polititilstedeværelse omkring færgelejet i Kalvehave« samt sikres et meroptag på Politiskolen, så ordensmagten får de nødvendige ressourcer til at varetage opgaven »på og omkring Udrejsecenter Lindholm«.