»Der var klager fra embedsmænd, politikere, spindoktorer og ikke mindst landbrugslobbyen i min indbakke hver dag. Det gør glæden over at stå her i dag endnu større.«

Sådan lød de indledende ord i vindertalen fra Berlingskes chef i gravegruppen, Lars Nørgaard Pedersen, da han sammen med kollegaerne Chris Kjær Jessen og Michael Lund i dag modtog dansk journalistiks mest prestigefyldte pris, Cavlingprisen, for avisens undersøgende journalistik om Venstre-regeringens landbrugspakke.

Det sker for en række artikler om den såkaldte Kvælstofsag, der beskrev forløbet bag regeringens landbrugspakke og afdækkede, hvordan regeringen ikke havde orienteret Folketingets partier korrekt under forhandlingerne. Sagen førte blandt andet til, at daværende miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) måtte træde tilbage.

Senere afslørede Berlingske også, at regeringens øverste top under hele forløbet havde haft kendskab til en stribe problemer ved landbrugspakken, herunder regnemetoderne. Men de kraftige advarsler var barberet væk, da lovgiverne blev orienteret. Dette fik et bredt flertal i Folketinget til at udtale kraftig kritik af regeringen.

»Det er en meget stor dag for Berlingske. Vi er stolte, og Cavling-prisen er en bekræftelse på, at Berlingske har Danmarks bedste undersøgende journalister«, lyder det fra Berlingskes ansvarshavende chefredaktør, Tom Jensen.

»For mig at se, har sagen om landbrugspakken ikke først og fremmest handlet om landbruget - eller om miljøet. Berlingskes historie handlede først af alt om varetagelsen af magten og demokratiet i det danske samfund. I dette tilfælde i forberedelsen af en lov, som man skulle sikre et flertal bag. Det må alle have en fælles interesse i foregår ordentligt og redeligt. Derfor er Berlingskes historie om landbrugspakken så vigtig,« siger han.

Scenen for prisoverrækkelsen var sat i Prinsens Palæ på Nationalmuseet. Kulturminister Mette Bock var til stede som repræsentant for regeringen.

Regeringens ord om at ”miljøet vil gå i plus”, var de fem ord, der skabte en klassisk journalistisk undren hos Berlingskes hold af undersøgende journalister. Med vedholdenhed og et unikt kildenetværk fik de påvist, at der var noget om den undren.

Formanden for Cavling-komiteen Ida Ebbensgaard sagde i sin tale til Berlingskes vinderhold, at mens man i dele af den vestlige verden har oplevet en sand flodbølge af falske nyheder og meninger forklædt som fakta, er det vigtigt, at journalistikken kommer til sin ret og viser, at noget er rigtigt og noget er forkert.

»Derfor er der i den grad behov for, at nogen rydder op og fortæller os, hvad fakta er. Det er præcis det, I har leveret på. I har fjernet sminken, så de rå fakta stod tilbage. Afsløret manipulation, der rakte helt op i regeringens øverste top, kostede en minister posten og regeringen en stor næse,« sagde hun.

Ida Ebbensgaard konkluderede, at Berlingskes journalister havde gjort brug af et nødvendigt værktøj. Nemlig det stædige nørderi, der fik dem til at grave sig igennem flere mørklagte papirer fra regeringen.

»Vi lever i en tid, hvor grundlaget for mange politiske beslutninger er ekstremt komplicerede. Tekniske. Umulig at forstå for de fleste. Landsbrugspakken er et eksempel på dette. Selv de forskere, der hver især havde leveret de underliggende tal ind til centraladministrationen, forstod simpelthen ikke, hvordan regnestykkerne hang sammen,« lød det.

Journalisterne bag serien, Chris Kjær Jessen, Lars Nørgaard Pedersen og Michael Lund, var også nomineret sidste år til Cavlingprisen for en række artikler om den såkaldte Eritrea-sag.

Foruden Berlingske var dagbladet Information nomineret for artikelserien »Vidnesbyrd« om voldtægt af danske kvinder, samt Dokumentarkompagniet/TV2 for den afslørende tv-dokumentar »Moskeerne Bag Sløret«.

Udvælgelsen af de tre nominerede skete blandt 46 forskellige journalistiske projekter.