Vejen har været lang.

Det er, to år siden briterne besluttede at forlade EU, og nu bevæger de sig med tungt tråd i de politiske pedaler ind på den sidste seje del af etapen. Målstregen ligger kun to en halv måned fremme, og danske virksomhedsledere har øjnene stift rettet mod den.

For hvilket brexit venter på den anden side af den officielle dato for udtrædelsen af EU 29. marts 2019?

En udtrædelsesaftale ligger klar. Den skal sikre ordnede forhold og betyder, at handlen med Storbritannien vil kunne fortsætte nogenlunde upåvirket efter 29. marts og frem mod en større handelsaftale – et blødt brexit.

Men aftalen er endnu ikke godkendt af det britiske parlament, og meget tyder på et nej ved en afstemning i aften.

Sker det – og findes der ikke en løsning inden 29. marts – så vil der indtræde en alt andet end velordnet virkelighed på den anden side af målstregen – et hårdt brexit.

Derfor er forberedelserne til brexit også her i Danmark kørt ind på opløbsstrækningen.

De sidste punkter gennemgås i hjørnekontorerne. Der er eksempler på virksomheder, der har sat fart på produktionen af deres varer for at sende dem til lagre i Storbritannien inden skæringsdatoen for at undgå at ramle frontalt ind i mulige toldmure, kontrakter bliver finlæst og genforhandles med britiske handelspartnere, og virksomhedernes finansmedarbejdere er aktive på valutamarkederne, hvor de forsøger at gardere sig mod udsving i det britiske pund.

Herunder er samlet en række af de advarselslamper, der blinker i de danske virksomheder her kort før brexit. Hvilke problemer kan egentlig vente dem, hvis en ordnet overgang ikke finder sted?

1. Bureaukratisk bøvl fra dag ét

Hvis Storbritannien forlader EU uden en udtrædelsesaftale, vil situationen for dansk eksport ændre sig fra den ene dag til den anden. Det vil ikke længere være reglerne for det åbne indre marked, der gælder, men de helt generelle handelsregler, som håndteres i regi af Verdenshandelsorganisationen WTO.

Der venter stakke af certificeringer, godkendelser, formularer og registreringer, hvis man vil sælge varer til Storbritannien, og det vil kræve tid og personale at sætte sig ind i og tage sig af.

Det administrative bøvl vil gå særligt hårdt ud over de små og mellemstore virksomheder herhjemme, der måske ikke i forvejen har den slags eksperter ansat, som de kan trække på.

2. Frygt for forsinkelser

Skal de store mængder varer, der hver dag ankommer til Storbritannien alle gennem nye registreringsprocedurer, vil det skabe et enormt pres på fragten ind i landet. Mange forventer store forsinkelser, og det skal virksomhederne tage højde for.

Har virksomhederne i deres kontrakter for eksempel taget højde for, om det er køber eller sælger, der har ansvaret for, at leveringstiden overholdes?

Er man en fødevarevirksomhed, der sender ferske varer til Storbritannien, så er udfordringen endnu mere grundlæggende, fordi varerne ganske enkelt risikerer at blive fordærvede, før de ankommer.

3. Told som i gamle dage

Bøvl og forsinkelser er en ting, som man kan arbejde sig ud af. Det er nye toldsatser ikke, her er der tale om nye omkostninger i hård valuta. F.eks. venter der 25 pct. told på grisekød, som er en af dansk landbrugs slagvarer i britiske kølediske.

Virksomhederne skal overveje, hvem der bærer prisen for tolden. Skal kunderne betale med dyrere varer eller skal man gøre indhug i fortjenesten på salget?

4. Svingende pund

Noget lignende gælder for pundet, der gennem brexit-processen har taget flere store sving. Her til morgen har storbanken Citi ligefrem advaret sine kunder om ikke at handle pund de næste 24 timer, fordi man risikerer uforudsigelige udsving.

Prisen på et pund er afgørende for danske virksomheder, der sælger varer i Storbritannien. Hvis man betaler for sin produktion i danske kroner, men sælger sine varer i britiske pund, skal man tage stilling til, hvem der skal tage omkostning for en svækket valuta. Måske er det skrevet ind i kontrakten? Ellers skal man tage valget, om man må sætte prisen på varen op eller tage det ud af sit eget overskud.

5. Britisk økonomi i hegnet

Et hårdt brexit vil uden tvivl ramme britisk økonomi hårdt, men hvor hårdt er svært at regne sig frem til. Siden afstemningen om at forlade EU har mange økonomer overvurderet de negative effekters betydning for den samlede økonomi – investeringsniveauet er faldet, men den britiske forbruger har været relativt upåvirket af uroen og advarslerne og ikke skruet markant ned for sit forbrug.

Alligevel kan en nedgang i økonomien indtræffe – den britiske nationalbank Bank of England opererer med et "worst case-scenario" med et fald i boligpriserne på 30 pct. og på hele 8 pct. i væksten i 2019. Bliver det en realitet, så vil forbrugerne reagere ved at holde på de penge, som de har tilbage, og efterspørgslen vil falde med meget direkte konsekvens for danske virksomheders muligheder for at afsætte deres varer.

6. Må medarbejderne være i landet?

Forlader Storbritannien EU, rejser der sig pludselig spørgsmål om medarbejdernes ret til at være og arbejde i landet. I dag sikrer den fri bevægelighed, at det kan foregå gnidningsfrit, men med et hårdt brexit kan det ændre sig med et knips. Faktisk i en grad, så danske rådgivere for tiden minder danske virksomheder om, at bare et dagsmøde i London vil kræve tilladelser fra myndighederne.

Er virksomhederne klar til den virkelighed?

7. Usikkerhed, usikkerhed, usikkerhed