Senatorul USR Arad, medicul Adrian Wiener, care a fost şi manager al Spitalului Clinic Judeţean de Urgenţă Arad a anunţat, joi, în cadrul unei conferinţe de presă, că, văzând că legea antifumat a dat roade, a iniţiat un proiect de lege pentru limitarea conţinutului de Acizi Graşi Trans-Nesaturaţi (AGTN) în produsele alimentare destinate consumului uman.

„Am depus o iniţiativă legislativă care consider că reprezintă un pas mare spre civilizaţia alimentară din România. Pornind de la realitatea că legea anti-fumat a adus beneficii, în sensul reducerii cu 5% a riscului bolilor cardiace în ţara cu cea mai mare mortalitate cardiovasculară din cadrul Uniunii Europene, în ţara în care cel mai ridicat risc de boală este riscul alimentar (conform OMS), într-un continent în care 50.000 de oameni mor anual din cauza acestui macronutrient - Acizii Graşi Trans-nesaturaţi, am depus un proiect de lege, împreună cu colegii mei parlamentari ai USR, pentru etichetarea şi limitarea aditivării alimentelor cu aceşti acizi. Această lege îi vizează în special pe cei care nu citesc neapărat etichetele înainte să cumpere sau să consume un produs. Să ne protejăm copiii şi semenii care nu pot să se protejeze singuri”, a declarat senatorul USR, Adrian Wiener în cadrul conferinţei de presă la Arad.

Prin măsurile pe care le propune parlamentarul arădean, în România se urmăreşte limitarea nivelului AGTN din produsele precum popcorn pentru microunde, creme tartinabile, biscuiţi, torturi preambalate, la un maxim de 2 grame la 100 de grame de produs.

Potrivit iniţiatorului, în Uniunea Europeană nu există nicio limită în acest domeniu sau indicaţii de etichetare, însă unele ţări au adoptat la nivel naţional asemenea măsuri, în condiţiile în care în unele produse AGTN ajunge la 50 de grame/100 de grame.

„Scopul proiectului este reducerea riscului de boli cardiovasculare şi îmbunătăţirea nivelului de sănătate a cetăţenilor din România”, a mai mai declarat senatorul USR, Adrian Wiener.

Conform proiectului, se exclud din aplicarea acestor măsuri „produsele alimentare care conţin, în mod natural, acizi graşi trans-nesaturaţi în grăsimi animale”.

Proiectul de lege stabileşte ca şi obligaţii pentru producătorii din sectorul alimentar ca „în produsele alimentare prelucrate, conţinutul de AGTN să nu depăşescă 2 grame/100 de grame de ulei sau grăsime din conţintul acestora”, în produsele „libere de AGTN”, conţinutul de AGTN să nu depăşească 0,5 grame/100 de grame de ulei individual sau grăsime individuală din produsul finit” şi „să eticheteze produsele alimentare care conţin AGTN cu informaţii privind cantităţile de AGTN, exprimate în procent pe suta de grame de ulei sau de grăsime individuală din produsul finit”.

Operatorii alimentari care nu vor respecta limitele din proiect ar risca, dacă proiectul ar fi aprobat în această formă, amenzi cuprinse între 20.000 lei şi 50.000 lei, iar produsele alimentare care nu vor respecta aceste condiţii ar urma să fie confiscate şi distruse pe cheltuiala operatorului alimentar.

Proiectul mai prevede că etichetărea produselor va deveni obligatorie pentru operatorii din sectorul alimentar în temen de şase luni de la eventuala intrare în vigoare a legii, dar şi că produsele care nu respectă aceste reguli şi au fost fabricate înaintea intrării legii în vigoare pot fi comercializate până la data expirării, iar implementarea limitării conţinutului de AGTN de va face obligatoriu pentru toţi operatorii din sectorul alimentar, în termen de un an de la intrarea legii în vigoare.

Conform expunerii de motive care însoţeşte proiectul, „aportul caloric zilnic mai mare de 2 la sută provenit din AGTN creşte riscul de deces prin boală cardiovasculară cu 20-31 la sută mai mult decât orice alt macro-nutrient”, iar Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară recomandă ca „aportul alimentar de AGTN să fie cât mai scăzut cu putinţă”.

În 2015 un grup de mari companii din domeniul alimentar şi Colegiul Medicilor Europeni au trimis o scrisoare deschisă Comisiei Europene cerând legiferarea limitei de 2 grame/100 de grame de grăsimi pentru AGTN, însă în acest moment nu există o directivă europeană în acest sens.

„Măsura ar putea salva peste 2.000 de români anual", se mai arată în expunerea de motive semnată de către senatorul Adrian Wiener.

În mai multe ţări europene - Danemarca, Elveţia, Austria, Islanda, Ungaria, Norvegia sau Letonia - există de câţiva ani p asemenea lege care limitează conţinutul de AGTN, iar alte ţări, precum Germania, Olanda şi Marea Britanie au negociat cu procesatorii scăderea voluntară a conţinutului alimentar al acestui macro-element. Şi Statele Unite ale Americii au reglementat de mai mulţi ani măsuri în acest domeniu.