„Modul confuz în care RISE Project prezintă realitatea este dovada că domeniul fondurilor europene este complicat, greu de înțeles de cei neavizați. Implementarea fondurilor europene este și mai complicată. În acești ani am implementat sau se află în proces de implementare 20 de proiecte și niciunul dintre ele nu ne dă motive să ne simțim vinovați sau jenați pentru modul în care le-am implementat sau pentru rezultatele obținute. Dimpotrivă, am reușit chiar și acolo unde părea imposibil sau unde alții au eșuat”, mai arată acesta.







Punctul de vedere integral al lui Dragos Jaliu, aici.





„În 2015 am mai finalizat un alt proiect în care am sprijinit și finanțat 42 de start-up-uri. Proiectul nu este cuprins în ancheta RISE Project, însă considerăm important de știut că, în 2018, toate cele 42 de start-upuri aveau încă activitate. Adică la un an și jumătate de la încheierea perioadei de sustenabilitate. Rata de succes a start-up-urilor, în lume, e de 1 la 10”, subliniază Dragoș Jaliu.Acesta explică că a publicat punctul de vedere la două săptămâni după ancheta RISE pentru a putea studia arhivele firmei și pentru a oferi pe „cifre și responsabilități contractuale, nu din amintiri”.Acesta prezintă inclusiv salariile nete încasate de el și de Dan Barna în timpul derulării acestor proiecte. Astfel, din datele prezentate, Dan Barna a primit circa 3.300 de lei lunar în 2014 și 2015 (datele complete, în punctul de vedere al lui Dragoș Jaliu prezentat în documentul atașat articolului). În total, 43.621,00 lei net pentru 14 luni de activitate.În ceea ce privește acuzația RISE Project că s-ar fi achiziționat echipamente supralicitate în cazul centrului de copiere și al structurii pentru amenajare de spații verzi, Dragoș Jaliu precizează că „în acest proiect derulat între 2011 și 2013, am avut doar responsabilități de training, nu am avut nicio legătură cu planurile de afaceri, deci nici cu achiziționarea sau administrarea echipamentelor”.