de Anne-Marie Blajan 3.4.2015

Un studiu american, comandat de Broadcasting Board of Governors (BBG), citat de Reuters, ajunge la concluzia că America e pe cale să piardă războiul propagandistic cu Rusia, iar Uniunea Europeană face strategie de comunicare pentru a contracara propaganda rusă.

Zi de zi presa din România preia şi rostogoleşte ameninţările oficialilor ruşi şi analizele strategilor apropiaţi Kremlinului, în ştirile pe care pur și simplu nu le poate ignora, și le publică. Şi tot zilnic, are loc o bătălie între “agenţii Moscovei” şi apărătorii spaţiului public românesc : rezultatul este că, în final, mesajele Rusiei sunt propagate.

Ultimul dintre aceste mesaje, este avertismentul dat joi de Ministerul de Externe de la Moscova : “Creşterea grupării NATO pe aşa-numitul său flanc de est sau, cum mai este acesta denumit, în ţările de pe linia frontului, ceea ce după toate probabilităţile include şi România, considerăm că reprezintă un pas fără precedent de periculos, ce încalcă toate acordurile posibile şi imposibile şi, cel mai important, actul fondator Rusia-NATO“. Această declarație a fost făcută de purtătorul de cuvânt al Ministerului rus de Externe, Alexander Lukaşevici, la solicitarea Radio România – potrivit siteului RRA.

cursdeguvernare.ro a consultat doi sociologi – pe Vasile Dâncu şi Mircea Kivu – pentru a vedea în ce măsură propaganda rusă își produce efectul efecte în România şi dacă propagarea declaraţiilor autorităţilor şi analiştilor ruşi în media ajută scopului final al acesteia, sau dimpotrivă creează sentimente ostile faţă de Rusia şi cauza pe care o pledează.

O temă de atac: teama de război



“Frica de război în zonă s-a accentuat, deja se află în topul fricilor românilor”, spune sociologul Vasile Dâncu (foto)pentru cursdeguvernare.ro. “Un război în regiune este deja o realitate, prin urmare frica românilor suscitată de acest subiect este justificat să crească”, explică acesta.

Și socilogul Mircea Kivu vorbeşte despre sentimentul de teamă şi insecuritate atunci când se pune problema amplasării de armament greu al NATO în România, de exerciţii militare, de prezenţa trupelor străine – în special americane în ţara noastră.

“Accentuează sentimentul de insecuritatea. În trecut, atâta vreme cât ştiam că războiul este departe, era un sentimente de maximă securitate. Însă când vin oficialii români şi străini şi ne spun că războiul este la o aruncătură de băţ, apare acest sentiment de insecuritate”, spune Mircea Kivu.

Acesta explică şi retorica autorităţilor în acest sens şi din alt punct de vedere: “Oamenii nu erau de acord cu suplimentarea bugetului apărării, acum, din cauza acestor sentimente de nesiguranţă, create şi întreţinute de astfel de declaraţii, opinia se schimbă”.

Pe de altă parte, Vasile Dâncu are o opinie contrară referitor la toată desfăşurarea de forţe NATO în România. Nu numai că nu creează insecuritate, ci “furnizează românilor un sentiment de siguranţă”.

“Mulţi români consideră că NATO ar interveni în favoarea României în cazul unui conflict. Evident că sunt şi români sceptici sau oameni care judecă în funcţie de antecedente istorice. Rusia este percepută deja că duşmanul cel mai important al României în sondajele de opinie publică. Prietenă ei Ungaria a fost detronată”, spune sociologul Vasile Dâncu.

Propaganda are nevoie de un teren propice – românii sunt antiruşi

Mircea Kivu (foto) remarcă faptul că în România “curentul de opinie dominant este antirus”. “Propaganda pe un teren ostil functionează foarte greu, nu prea are succes”, afirmă acesta.

Întrebat în ce măsură propagarea declaraţiilor oficialilor ruşi şi a strategilor, analiştilor de la Moscova nu face decât să ajute eforturile de propagandă, sociologul crede că, dimpotrivă, ar avea efectul invers.

“Declaraţiile belicoase sporesc sentimentul general antirus. Românii nu sunt fioroşi, dar când vine un ambasador şi face declaraţii amerninţătoare, nu face decât să sporească acest sentimente antiruseşti”, adirmă Mircea Kivu.

De partea cealaltă, Vasile Dâncu crede că preluarea declaraţiilor de la Moscova ajută la propagarea propagandei. “Este un caz de încercare de control al agendei publice, de către o putere străină. Este, de fapt o parte a războiului cognitiv la care asistăm astăzi.

Puterea mediei este mai mare decât ne închipuim nu doar prin mesajele explicite, dar mai ales pentru modul în care ne face agenda. Nu este important doar CE SPUN mass media, ci mai ales DESPRE CE VORBESC”, afirmă Vasile Dâncu.

Sociologul de la Cluj vorbeşte despre “o serie de teme care au fost injectate în mediul nostru şi crează efecte deja”. Una dintre ele este “teoria despre mobilizarea tinerilor între 18 şi 35 de ani”.

Ministerul Apărării spune în zadar că nu este nimic adevărat, “este o tema parazit care demobilizează”. “O parte dintre liderii noştri de opinie de pe net rostogolesc această tema cu destul de mare inconştienţă”, afirmă sociologul.

Tocmai de aceea, Vasile Dâncu crede că trăim “un timp al alianţei între soldaţi şi intelectuali”. “Intelectualii trebuie să fie în aceste situaţii cei mai importanţi soldaţi. Dar este destul de complicat în democraţia noastră originală, şi chiar de discutat despre asta. Este o chestiune de organizare a statului şi de cultură de securitate”, mai spune sociologul.

În opinia sa, este vorba despre “responsabilitate şi intelligence competitiv” şi de o alfabetizare a presei.

Potrivit lui Vasile Dâncu, Rusia “are un grup de presiune destul de puternic în ţări ca Bulgaria, Serbia, Ungaria, Moldova şi va încerca să-şi consolideze forţă de atac informaţional şi în România”. Suntem destul de vulnerali la aceste atacuri, crede sociologul.

Un sondaj IRES

Un studiu IRES, realizat în 26 martie 2014, arată că un sfert dintre români declară că simt o foarte mare frică în legătură cu un posibil conflict al României cu Rusia în timp ce pentru un alt sfert, cel puțin la modul declarativ, sentimentul de frică nu este deloc prezent.

Totuși, majoritatea participanților la studiu (59%) estimează că riscul declanșării unui conflict al României cu Rusia, în următoarele șase luni, este mic și foarte mic. Puțin peste un sfert dintre respondenți (27%) consideră acest risc drept mare și foarte mare.

Mai mult de 4 din 10 români cred însă că România nu procedează bine atunci când critică Rusia pentru invazia din Crimeea.

Însă, potrivit aceluiași studiu, mai mult de două treimi dintre respondenți cred că NATO ar apăra România într-un posibil conflict cu Rusia.

SUA şi Europa – în competiţie informaţională dură cu Rusia

SUA şi Europa sunt preocupate de efectele propagandei ruse şi, potrivit unui studiu american, lupta pare pierdută.

Statele Unite încep să piardă războiul informaţional cu Rusia, Statul Islamic şi alţi rivali, potrivit unui nou raport care cere întărirea eforturilor contrapropagandistice americane

Concluziua este rezultatul evaluărilor întocmite de 30 de profesionişti din domeniul diplomaţiei publice şi cel al politicii externe.

“Concurenţii cu mesaje anti-americane stârnesc un război internaţional – şi îl câştigă – în timp ce radiodifuziunea internaţională americană e provocată să ţină pasul cu aceşti competitori şi cu schimbările din peisajul media (…) Strategia de comunicaţii internaţionale a SUA trebuie reconstruită de la zero”, se arată în studiul citat de Reuters.

Peste Atlantic, NATO recurge la noi arme în încercarea de a lupta contra războiului informaţional dus de Rusia, la fel de periculos ca şi spionajul şi războiul clasic.

La sfârşitul anului trecut, presa internaţională relata că serviciile de spionaj occidentale constată o retorică alarmantă anti-NATO şi antieuropeană în media rusă. Kremlinul a fost foarte abil în a genera îndoilei la nivel internaţional referitoare la implicarea sa în situaţia din Ucraina şi la sprijinul acordat separatiştilor proruşi.

Temerile oficialilor NATO şi ai decidenţilor occidentali, scria Financial Times, sunt că întreaga campanie informaţională şi de imagine a Rusiei ar putea dezbina oricum fragilul consens european privind menţinerea unor sancţiuni dure împotriva Moscovei, pentru implicarea sa în ţara vecină.

Delegaţii la nivel înalt din Europa s-au întâlnit la sediul central al NATO de la Bruxelles şi în capitalele statelor aliate pentru a discuta această problemă. Şi au găsit deja nişte soluţii sau contemplă altele: una dintre ele puse deja în practică sunt filmuleţe produse şi postate pe Youtube care să demonteze propaganda rusă.

O altă idee vehiculată a fost aceea de a reînvia fantome ale războiului rece, precum Departamentul de Cercetare a Informaţiei, care a existat în Foreign Office. Acesta dădea jurnaliştilor informaţii pentru articole despre fărădelegile societicilor. Însă instituţia a fost închisă în 1977.

NATO a înfiinţat un portal numit „clarificarea situaţiei (setting the record straight)”, în limbile rusă, ucraineană, engleză şi franceză, care conţine documente, declaraţii, video şi fotografii. O secţiune inventariază 25 de mituri despre alianţă şi dărâmarea acestora.

O altă secţiune cuprinde linkuri la toate poziţiile NATO – conferinţe de presă, discursuri, sesdiuni de întrebări şi răspunsuri – referitoare la Ucraina şi Rusia făcute începând cu luna februarie.

Şi cel mai important, NATO a început să îşi coordoneze mesajele între membri săi, a spus un oficial, citat de FT. Poziţiile comune sunt acum trimise echipelor de comunicare din ministerele de externe ale statelor Alianţei, pentru a le da presei atunci când este solicitată o poziţie.

Nu în ultimul rând, cu puţin înainte de summit-ul NATO din Ţara Galilor a fost deschis centru de excelenţă pentru comunicaţii strategice de la Riga, al cărui scop este decriptarea ideilor propagandistice şi cercetarea lor.

La rândul ei, Uniunea Europeană face încercări multiple de contracarare a propagandei Moscovei. Vicepreşedinta Comisiei, Înaltul Reprezentant pentru Politica Externă a fost însărcinată cu redactarea unui plan de comunicare.

Un prim pas este crearea unei echipe de comunicare ale cărei sarcini să fie exact contracarearea propagandei ruse şi crearea unei reţele de corespondenţi în domeniul comunicării, în statele apreciate de Comisie că sunt cele mai expuse propagandei ruseşti.