Aktiivimalli vaatii työttömältä, mutta kuinka paljon ja mitä se antaa ja kenelle ja keneltä se vie ja kuinka paljon.

Työttömyyden vähentämiseksi rakennettu aktiivimalli on myös tukku numeroita, joiden taakse kätkeytyy vaatimuksia, myönnytyksiä ja rahaa.

Aktiivimallin mukainen ensimmäinen seurantajakso alkoi 1.1.2018 niillä henkilöillä, joille maksetaan työttömyysetuutta vuoden alusta alkaen. Aktiivisuuden seuranta voi vaikuttaa ensimmäisen kerran työttömyysetuuden suuruuteen 2. huhtikuuta alkaen. Jos työtön on ollut riittävän aktiivinen (siirryt toiseen palveluun), ei työttömyysetuutta leikata. Jos vaatimus ei täyty, leikataan etuutta seuraavan 65 päivän ajaksi 4,65 prosenttia. Etuus ei laske tuosta pienemmäksi, vaikka työtön ei olisi aktiivinen seuraavalla seurantajaksolla. Sen sijaan etuus voi nousta takaisin alkuperäisen suuruiseksi.

4,65 on se prosenttimäärä, jonka verran työmarkkinatukea (siirryt toiseen palveluun), peruspäivärahaa (siirryt toiseen palveluun) tai ansiosidonnaista päivärahaa leikataan, jos työtön ei 65 päivää kestävän seurantajakson aikana täytä aktiivisuuden edellytyksiä. Peruspäiväraha on ilman erilaisia korotuksia keskimäärin 697 euroa kuukaudessa. Täysimääräinen työmarkkinatuki on yhtä suuri, mutta omat tai vanhempien tulot voivat leikata sitä.

65 työttömyysetuuden maksupäivää kestävän seurantajakson (siirryt toiseen palveluun) aikana työttömän pitää olla töissä yhteensä vähintään 18 tunnin ajan tai saada yrittäjätuloa 241 euroa tai osallistua viitenä päivänä työllisyyttä edistäviin toimiin. Jos nuo toteutuvat, pysyy maksettavien etuuksien taso ennallaan.

32,40 euroa on se summa, minkä Kela maksaa nyt työmarkkinatukea tai peruspäivärahaa päivässä. Tuosta summasta 4,65 prosenttia on noin 1,50 euroa. Summa vastaa noin yhden päivän etuuden menettämistä kuukaudessa, jos työtön ei osoita mallin mukaista aktiivisuutta työllistymisensä eteen.

1,50 euroa on päiväkohtainen leikkaus, mikä katoaa peruspäivärahasta ja työmarkkinatuesta, jos työtön ei ole aktiivinen 65 työttömyysetuuden maksupäivän seurantajakson aikana.

300 Aktiivisuusvaatimukset täyttävä voi saada työttömyysetuutensa soviteltuna. Näin vasta yli 300 euroa ylittävät tulot pienentävät täyttä työttömyysetuutta. Työttömyysetuuden sovittelua koskeviin säännöksiin ei ole tullut muutoksia.

300, 400 tai 500 päivää taas on se aika, minkä työttömyyskassaan kuuluva työtön voi saada ansiosidonnaista työttömyyskorvausta tai työttömyyskassaan kuulumaton työssäoloehdot täyttävä peruspäivärahaa. Summasta leikataan yhden kerran 4,65 prosenttia päivää kohti, jos työtön ei ole aktiivinen seurantajakson aikana. 3 000 euron kuukausituloilla (bruttona) ansainneelle päivää kohden maksettavasta noin 78 euron korvauksesta leikkaus on 3,63 euroa. Työssäoloehto, peruspäivärahan kesto ja ansiopäivärahan enimmäiskestoa koskevat säännökset eivät ole muuttuneet.

Työtön ei voi saada yhtä aikaa työmarkkinatukea, peruspäivärahaa ja ansiosidonnaista työttömyysturvaa. Tuki palautuu ennalleen, jos työntekijä on jonkun seurantajakson aikana vaatimusten mukaisesti aktiivinen, mutta laskea uudelleen, jos aktiivisuusjakso ei täytä vaatimuksia.

337 000 ihmistä sai ansiosidonnaista päivärahaa yhteensä noin 2 707 miljoonaa euroa vuonna 2016. Peruspäivärahaa maksettiin 338 miljoonaa euroa noin 81 600 ihmiselle ja työmarkkinatukea noin 1 832 miljoonaa euroa noin 306 500 ihmiselle.

5 ja 7 ovat omavastuuaikojen muutos. Aktiivimallin yhteydessä sovittiin, että työttömyyden alussa alkava omavastuujakso kestää viisi päivää. Aiemmin omavastuuaika oli seitsemän päivää. Työttömälle, jolle omavastuuaika nyt tulisi, se antaa kaksi päivää lisää joko työmarkkinatukea, peruspäivärahaa tai ansiosidonnaista päivärahaa.

Omavastuuajan lyhentäminen voi tarkoittaa työttömyysturvan osalta tarkoittaa enimmillään 37 miljoonan euron lisämenoa. Jos aktiivisuustavoite ei toteudu lainkaan, tarkoittaa se 70 miljoonan säästöä.

10 miljoonaa euroa on se summa, minkä valtioneuvosto on laskenut voivansa joutua lisäämään peruspäivärahaan tai työmarkkinatukea menettävien ihmisten tulojen pienentymisestä aiheutuen lisääntyvinä toimeentulotukimenoina. Lisäksi neljä miljoonaa on varattu mahdollisten asumistukimenojen kasvun peittämiseen.

Karenssi (siirryt toiseen palveluun) tarkoittaa sitä, että työntekijä on menetellyt työvoimapoliittisesti moitittavalla tavalla. Karenssin pituus voi vaihdella 15 päivästä 90 päivään. Näihin säännöksiin ei aktiivimallissa tullut muutoksia.

Hallituksen mukaan aktiivisuusmallin (siirryt toiseen palveluun) tavoitteena on kannustaa ihmisiä työllistymään aiempaa nopeammin. Tavoitteena on 5 000–12 000 ihmisen työllistyminen. Todellinen työllistyvien määrä asettunee jonnekin lukujen väliin. Työmarkkinoiden keskusjärjestöt eivät ole sitoutuneet malliin.

Malli ei koske työttömyysetuuden saajaa, jos hän saa toista etuutta työkyvyttömyyden tai vamman takia. Se ei koske myöskään omais- tai perhehoitajia tai sellaista työttömyysetuuden saajaa, jolla on työkyvyttömyyseläkehakemus vireillä.

Hallituksen laskelmien mukaan malli voi suurimmillaan säästää yhteiskunnan menoja noin 53 miljoonaa euroa vuodessa, kun omavastuuajan lyhentymisestä tuleva lisämeno otetaan huomioon. Toisaalta omavastuuajan lyheneminen voi lisätä menoja noin 36 miljoona euroa. Näin käy, jos kaikki työttömät aktivoituvat, eikä työttömyysturvamenoihin tule muutoksia.