GIKOMERO Ruandalainen Alphonse Nsengiyumva näkee naapuriensa sähköjohdot kotoaan. Hänelle asti ne eivät kuitenkaan yllä, eikä viranomaisilla ole suunnitelmia laajentaa verkkoa hänen taloonsa asti.

Kaksi ja puoli vuotta sitten Nsengiyumva asensi taloonsa aurinkopaneelin.

– Aiemmin otti päähän, kun näki naapureiden sähköt niin läheltä. Silloin pärjäsimme paristoilla, kerosiinikynttilöillä ja öljylampuilla, hän kertoo.

Hän kuuli aurinkopaneeleista ensimmäistä kertaa vuonna 2013, ja säästi kolme vuotta, jotta hänellä olisi varaa ostaa yksi paneeli.

Nyt hänen aurinkopaneelinsa tuottaa tarpeeksi sähköä kännykän latausta, lamppuja ja pientä televisiota varten.

Nsengiyumvan pihalla hänen kolme lastaan pelaavat jalkapalloa avokado- ja guavapuiden varjossa. Pallona toimii vanha kangasnyssykkä. Taustalla kuuluu kanojen kotkotusta, ja yksinäinen lehmä mutustelee tyytyväisen näköisenä heinää.

Alphonse Nsengiyumvan aurinkopaneeli. Hän säästi kolme vuotta, jotta hänellä olisi varaa siihen. Yle/Fredrik Lerneryd

Nsengiyumvan koti sijaitsee Gikomeron kylässä, reilun tunnin ajomatkan päässä pääkaupungista Kigalista. Talolta on upeat näkymät vehreille kukkuloille, jotka ovat Ruandan symboli.

Moottoripyöräkuljetuksia työkseen tekevä Nsengiyumva on tyypillinen perheenisä Afrikan maaseudulla. Oman työnsä ohessa hän viljelee hieman maata ja pitää eläimiä. Vapaa-ajallaan hän rentoutuu perheen kanssa tai baarissa katsellen jalkapalloa.

Reilun 12 miljoonan asukkaan Ruandassa vain noin kolmannes kotitalouksista saa sähkönsä sähköverkosta. Loput ovat joko ilman tai ostavat aurinkopaneelin. Mutta harvalla heistä on tarpeeksi sähköä edes pienen jääkaapin pyörittämiseen.

– Jääkaappi olisi kyllä mahtava, silloin saisi juoda kylmää vettä, Nsengiyumva tuumii.

Afrikassa yksi ydinvoimala

Kun muu maailma ja etenkin Aasia on hurjaa vauhtia sähköistynyt, Afrikka on jäänyt jälkeen. Yli 600 miljoonaa afrikkalaista elää edelleen vailla sähköjä. Se on lähes 60 prosenttia väestöstä.

Sähköpula on yksi syy Afrikan kehityksen hitauteen. Sähköllä olisi valtava merkitys muun muassa mantereen teollisuuden kehittämisessä.

Ruanda on pieni maa, mikä huolestuttaa vihreän puolueen Frank Habinezaa. Mihin ydinvoimala sijoitettaisiin, ja mihin ydinjäte?. Yle/Fredrik Lerneryd

Sähkökatkot ovat arkipäivää, koska verkot ovat vanhoja. Joskus sähkö yksinkertaisesti loppuu. Nyt tehtaat ja kaupat ovat riippuvaisia dieselgeneraattoreista. Ilman generaattoreita tehtaiden koneet pysähtyisivät ja kauppojen pakastimet sulaisivat aina pidemmän sähkökatkon tullessa.

Yhä useampi afrikkalainen maa katsoo kohti ydinvoimaa ratkaisuna sähköpulaan.

Tällä hetkellä koko mantereella on vain kaksi toiminnassa olevaa reaktoria. Vuonna 1984 käyttöön otetut reaktorit sijaitsevat Koebergin ydinvoimalassa lähellä Kapkaupunkia Etelä-Afrikassa. Ne tuottavat noin viisi prosenttia maan sähköstä.

Alphonse Nsengiyumva lapsensa kanssa talon sisällä. Sitä valaisee katossa roikkuva hehkulamppu. Yle/Fredrik Lerneryd

Ruanda saa tällä hetkellä sähkönsä pääsääntöisesti vesivoimasta. Maa kuitenkin allekirjoitti helmikuussa sopimuksen venäläisen Rosatomin kanssa.

Sopimus tähtää ydinvoimaenergialle “suotuisan ilmapiirin” rakentamiseen Ruandassa. Maat järjestävät sopimuksen puitteissa yhteisiä koulutus- ja valmennusprojekteja ydinvoimateollisuuden tarpeisiin.

Eikä Ruanda ole yksin. Rosatom suunnittelee ydinvoimaloita useisiin afrikkalaisiin maihin (siirryt toiseen palveluun). Myös Etiopia, Sudan, Kenia, Uganda, Nigeria, Sambia ja Ghana ovat solminneet sopimuksia Venäjän kanssa.

Lisäksi Tansania, Niger, Senegal ja Namibia suunnittelevat rakentavansa ydinvoimaloita tulevina vuosina.

Venäjän ohella Kiina on valtaamassa alaa. Maailman ydinenergiajärjestön WNA:n mukaan Kiina suunnittelee ydinvoimaloita useaan Afrikan maahan (siirryt toiseen palveluun).

Ydinvoima on kallis ja samalla halpa ratkaisu

Etelä-Afrikassa korruptioskandaaleissa ryvettynyt entinen presidentti Jacob Zuma suunnitteli moninkertaistavansa maan ydinvoimasta saaman sähkön määrän vuoteen 2030 mennessä.

Suunniteltu Rosatomin 76 miljardin dollarin lisäprojekti tyssäsi sekä oikeuteen että uuteen presidenttiin Cyril Ramaphosaan (siirryt toiseen palveluun).

Yksi syy oli se, että Zuman suunnitelma oli liian kallis. Vaikka ydinvoimala tuottaakin suhteellisen halpaa sähköä, sen rakentaminen on todella kallista. Nykyisin Etelä-Afrikka panostaa enemmän maakaasuun ja tuulivoimaan.

Tavallisten ihmisten elämänlaatu ja samalla koko Afrikan kehitys voisi ottaa sähköistämisen kautta harppauksia eteenpäin. Yle/Fredrik Lerneryd

Ydinvoimalan hinta huolestuttaa myös Ruandan vihreän demokraattisen puolueen puheenjohtajaa, oppositiokansanedustaja Frank Habinezaa.

– Sen lisäksi, minne laitamme ydinjätteen? Meidän pitäisi mieluummin panostaa uusiutuviin energiamuotoihin, kuten aurinkovoimaan ja tuulivoimaan, Habineza sanoo.

Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan rajalla sijaitsevan Kivu-järven alla on lisäksi metaanikaasua, jonka hyödyntämistä pitäisi Habinezan mukaan selvittää perusteellisemmin.

Vihreän puolueen Frank Habineza oli ainoita kansanedustajia, jotka äänestivät ydinvoimaa vastaan Ruandassa. Yle/Fredrik Lerneryd

Habinezaa huolestuttaa myös Ruandan koko. Jos piskuiseen maahan rakennettaisiin ydinvoimala, mahdollinen onnettomuus vaikuttaisi paitsi koko maassa myös laajasti maan rajojen ulkopuolella.

Noin Belgian kokoisella Ruandalla ei myöskään ole tarpeeksi suurta budjettia maksaakseen onnettomuudesta aiheutuvia kuluja.

– Ydinvoima ratkaisisi joitakin ongelmia, mutta aiheuttaisi paljon enemmän uusia. Ei vain meille, vaan tuleville sukupolville ja muille maille. Miksi me nyt panostaisimme ydinvoimaan, jos muu maailma pyrkii luopumaan siitä?

Teollisuus tarvitsee sähköä

Ruandan hallitus näkee ydinvoimassa enemmän hyötyjä kuin haittoja. Rosatomin kanssa sopimuksen allekirjoittanut ministeri Claver Gatete ei kuitenkaan vastannut Ylen haastattelupyyntöön.

Ruandan talous on viime vuosina kasvanut useita prosentteja joka vuosi ja voisi kasvaa enemmänkin. Siksi etenkin teollisuuden sähkötarpeet ovat motivoineet hallitusta panostamaan ydinvoimaan.

Ruanda on kuitenkin profiloitunut myös ympäristöystävällisenä maana, joka on kieltänyt muovipussit jo vuosia sitten ja panostaa ekoturismiin.

Kansanedustaja Frank Habinezan mukaan tähänimagoon ydinvoima särähtää ikävästi.

Teollisuuden kehityksen lisäksi sähköt parantaisivat monen ihmisen elämänlaatua, mikä puolestaan vaikuttaisi Afrikan maiden ja koko mantereen kokonaisvaltaiseen kehitykseen.

Gikomeron kylän läpi moottoripyörällään ajava Alphonse Nsengiyumva ei ole koskaan kuullutkaan ydinvoimasta. Hän arvostaa aurinkopaneelisähkön halpuutta ja ympäristöystävällisyyttä, mutta unelmoi vielä suuremmasta paneelista.

– Sähkösilitysrauta olisi hyvä, rautaisella polttaa helposti paidat. Ja jos saisin katolle vesipumpun, voisin johtaa vettä sisälle.

Alphonse Nsengiyumva työskentelee moottoripyöräkuljettajana. Yle/Fredrik Lerneryd

Lisää aiheesta:

Ebola-laboratorio Guinean savannilla, palkkasotureita timanttikaivoksilla ja ydinvoimayhteistyötä Sambiassa – Venäjä ottaa uusia askelia Afrikkaan