Huumekartellien voitot kalpenevat SATOn asuntovuokrista saamien voittojen rinnalla

SATOn (alkujaan Sosiaalinen asuntotuotanto) liikevaihto viime vuonna oli 312,3 miljoonaa euroa ja voitto ennen veroja 152,2 miljoonaa euroa eli 49 % liikevaihdosta. Voiton määrä tarkoittaa, että SATO olisi voitollinen vaikka se puolittaisi kaikki vuokransa.

VVO:n (alkujaan Valtakunnallinen vuokratalo-osuuskunta VVO) liikevaihto vuonna 2014 oli 367,9 miljoonaa euroa. Voitto ennen veroja vuonna 2014 oli 90,3 miljoonaa euroa eli 25 % liikevaihdosta.

Supercellin (äärimmäisen kannattava peliyhtiö) vuoden 2014 liikevaihto oli 1,5 miljardia euroa. Yhtiö teki 515 miljoonan euron käyttökatteen. Käyttökate on tulos ennen veroja, poistoja ja rahoituseriä. Sen käyttökate suhteessa liikevaihtoon oli 33 prosenttia.

Nokian viimeisenä suuruuden vuotena 2007 sen voitto ennen veroja oli 16 % liikevaihdosta. Jokainen voi itsekseen miettiä, mikä ero on Nokian ja Supercellin liiketoiminnalla verrattuna SATOon ja VVOhon. Vuokra-asuntobisnes on vielä helpompaa kuin sähkön myynti. Riittää kun johto osaa sen verran matematiikkaa, että osaa korottaa vuokria.

Lisäys 14.6.15 klo 8.10

VVO ei ole kirjannut käyvän arvon muutosta tulokseen. Vuonna 2014 arvoeron lisäys oli 59,8 miljoonaa euroa. (Käyvän arvon muutokseen vaikuttaa arvoeron lisäyksen ohella myös uusrakentaminen.) Arvoeron lisäys nostaa viime vuoden voiton ennen veroja 150 miljoonaan euroon eli 41 %:iin liikevaihdosta (= vuokratuloista). Tämä tulos on vertailukelpoinen SATOn tilinpäätöksen voittoon 49 % liikevaihdosta.

Arvoeron lisäyksen huomioiminen VVO:n vapaiden asuntojen liiketoiminnan tulokseen kaksinkertaistaa tuloksen ja nostaa VVO:n SATOakin pahemmaksi vuokrien maksattajaksi. Vapaasti määrättävien vuokra-asuntojen voitto arvoero ml. ennen veroja VVO:ssa on 118,8 miljoonaa euroa eli 62 % vuokrista (SATOssa 53 %).

Vuokralla asuvien riistäjät

SATO ja VVO ovat röyhkeydessään omaa luokkaansa. SATOn voittoprosentit ovat samaa tasoa kuin kansainvälisten huumekartellien.

Valtavat voitot saavat bisnesmiehet, eläkeyhtiöt ja ammattiyhdistysliike. Voiton saalistajat ovat ristiriitaisessa tilanteessa. Monet eläkeläiset maksavat ylikorkeita vuokria sen takia, että eläkerahat riittäisivät eläkkeiden maksamiseen. Ay-liike rahastaa vuokrissa, jotta työntekijöiden palkkarahat eivät riitä vuokrien maksamiseen.

SATO

Niin kuin Suomessa aina, olemme myyneet (halvalla) myös asuntomme ulkomaille. Näin rikastutamme ulkomaalaisia vuokrien ja niihin maksettavien asuntotukien avulla. SATOn omistuksesta yli puolet on ulkomaalaisilla. Kotimaisina omistajina ovat eläkevakuutuksia hallinnoivat Varma, Elo ja Valtion Eläkerahasto. Työläiset rikastuvat Rakennusliiton kautta.

SATOn iso omistaja Balder Finska Otas AB on perustettu vasta tänä vuonna. Nimestään huolimatta yhtiö on ruotsalainen. Tämän vuoden omistusmuutosten mukaan osakkeet on Ruotsiin myynyt Ilmarinen. APG Asset Management NV on Hollannissa toimiva sijoitusrahasto.

SATO häpeilee osingonjakoaan, mutta sain sen kuitenkin laskettua. Tänä vuonna osinkoja on maksettu 31,6 miljoonaa euroa.

VVO

”VVO:n perustajia olivat Helsingin asuntokeskuskunta Haka, eri ammattijärjestöt ja osuuskauppaliike.” Kun E-liike teki konkurssin 1990-luvulla, kaatuivat samalla Haka ja E-liike. Konkurssien myötä miljardivarallisuus siirtyi ay-liikkeelle.

VVO:stä omistavat eläkeyhtiön Ilmarinen ja Varma kolmanneksen. Loput on ammattiyhdistysliikkeen omistuksessa. Ay-liike osoittaa näin oikean karvansa. Heidän jäsenistönsä ja veronmaksajat ovat heti riiston kohteena kun se pääsee itse päättämään asioista muita kuulematta. Jos Suomi olisi sosialisoitu, maksaisimme kaikesta ylihintaa.

VVO maksoi tänä vuonna osinkoa 22,2 miljoonaa euroa. Tästä 14,4 miljoonaa euroa maksettiin ay-liikkeelle. Mihinkähän nämä rahat käytetään. Varaudutaanko rahalla yleislakkoon, joka masinoidaan, jotta Suomi saadaan lopullisesti polvilleen. Ay-liikkeen logiikka on mielenkiintoinen. Ei haittaa, vaikka suomalaisten yritysten työpaikat tuhoutuvat, koska vuokrista saadaan ay-johtajien palkat maksettua. Ja vuokrat maksettaisiin asumistukina eli valtio ottaa lisää velkaa.

VVO maksoi viime vuonna 339 työntekijälleen keskimäärin 4179 euron kuukausipalkkaa. Kapitalisti SATO pani vielä paremmaksi, 5020 euron keskimääräinen kk-palkka. AY-liikkeen pitää korottaa vuokria, jotta palkat saataisiin kilpailukykyisiksi.

SATO maksaa hallituksen puheenjohtajalle 36.000 euron, varapuheenjohtajille 22.000 euron ja jäsenille 18.000 euron vuosipalkkion lisäksi 500 euroa jokaiselta kokoukselta. Korruptiota tämäkin on.

Mistä rahat?

SATO ja VVO saavat tulonsa vuokrista. Vuokran maksuun moni asukas saa asuntotukea. Mitä korkeammat vuokrat, sitä suuremmat voitot ja osingot.

SATOn omistamien 24.200 asunnon käypä arvo on 2,5 miljardia euroa. Siis keskimäärin 100.000 euroa, joten kyseessä täytyy olla veloilla vähennetty arvo. Yhtiöön on sijoitettu omaa rahaa vain 71 miljoonaa euroa. Sijoitus on maksettu takaisin parin vuoden osingoilla.

Korollisia velkoja on 1,6 miljardia euroa. Osa koroista on valtion subventoimia.

VVO:n omistamien vuokra-asuntojen ja liiketilojen käypä arvo vuodenvaihteessa oli 3,5 miljardia euroa. Yhden asunnon arvo on SATOa pienempi, 90.000 euroa. VVO:n asunnoista 20.044 kuuluu vapaan bisneksen piiriin ja 20.749 Arava- ja muiden rajoitusten piiriin. Rajoitukset eivät ole pahemmin voittojen takomista hidastaneet.

VVO:n osakepääoma ja maksulliset rahastot ovat yhteensä 112 miljoonaa euroa. Viime vuoden voitto verojen jälkeen oli 71 miljoonaa, joten sijoitetut rahat on saatu 1,5 vuodessa takaisin. Toiminta ja investoinnit rahoitetaan velaksi, jota on yhteensä 2 miljardia euroa. Veloista 602 miljoonaa on korkotukilainoja, joiden korko on vain 1,5 %. Valtio siis tukee tätäkin kautta ay-liikettä, koska korkotuki ei näy alempina vuokrina.

Muut asuntorahoilla keplottelijat – niitä riittää

Aikoinaan olin tekemässä MOT ohjelmaa yleishyödyllisestä perheestä. Perhe keplotteli keskustapuolueen mandaatilla Tarveasunnot Oy:n rahoja itselleen.

TV2:n Silminnäkijä-ohjelmassa osoitettiin kuinka Nuorisosäätiön asuntojen hinta nousi tonttikeinottelun avulla. Tein kaikki lautakasaohjelman laskelmat.

Riihi-säätiön omistamien asuntojen keplottelut ovat olleet vuosikausia julkisuudessa.

Asumisoikeusasuntojen keinottelusta kirjoitti viime vuonna Jukka Kilpi. ”Suomen Asumisoikeus Oy:n, talot on rahoitettu asukkaiden asumisoikeusmaksuilla ja valtion ARA-lainoilla. Asukkaat ovat maksaneet Asokotien omista pääomista asumisoikeusmaksuina yli 99 prosenttia. Se on 170 miljoonaa euroa. VVO:n ja SATO:n sijoittaja-osakkeenomistajien pääomasijoitus Asokoteihin on vain runsas yksi miljoona euroa.”

Orava asuntorahasto sai 8,2 miljoonan euron voiton 15,3 miljoonan euron liikevaihdolla. Rahasto ei maksa veroja poikkeuslainsäädännön takia. (lisäys klo 12:32)

Maahanmuuttajat ovat asuntobisnesmiehille kultakaivos. On oletettavaa, että nämä bisnesmiehet lobbailevat kaavoitusten ja rakennuslupien taustalla. Mitä niukemmin pääkaupunkiseudulla on asuntoja, sitä korkeammat asuntojen myyntihinnat ja vuokrat ovat. Lisääntyvä maahanmuutto tuo kaikille asunnoilla keplotteville helppoa rahaa. Maahanmuuttajat ovat hyviä vuokralaisia, koska KELA ja kunnat maksavat vuokrat. Jos kulttuurierojen takia asunnot hajoavat tuhannen päreiksi, maksetaan remontit veronmaksajien rahoista.

Meillä media ei käsittele tähän liittyviä keplotteluja, joista malliesimerkki oli Konnunsuon vankilan omistusjärjestelyt.

Vahtera: Miljoonia Konnunsuon kankkulan kaivoon

Senaatti-kiinteistöt myi Konnunsuon vankilan kiinteistösijoittaja Royal Houselle marraskuussa 2010 1,8 miljoonalla. Jo silloin YLE uutisoi, että ”Vankila-alueen myynyt Senaatti-kiinteistö haluaa myötävaikuttaa siihen, että vankila-alue vuokrataan eteenpäin vastaanottokeskukseksi.”

— Alle vuoden kuluttua valtio päätti vuokrata osan vankilasta vastaanottokeskuksen käyttöön 660.000 euron vuosivuokralla. Sijoittaja kuolettaa ostohinnan alle kolmessa vuodessa. Lisäksi sijoittaja sai vankilan maan myynnistä 2,2 miljoonaa euroa in golden cash. Senaatin edustaja piti kauppaa valtion kannalta ”erittäin hyvänä”.

Ruotsissa paikallisen maahanmuuttoviraston johto on puuhaillut taustalla kun bisnesmiehet tekevät satumaisia voittojaan.

”Yksi Mölndalin käyttämistä yrityksistä on Steget Vidare AB, joka vuokraa 30 asuntoa kunnalle – etupäässä reilun 20 neliön opiskelijakämppiä, joista monet sijaitsevat Göteborgin rähjäisessä Björkekärrin lähiössä. Toimittajien vieraillessa joissakin asunnoista, monet niistä osoittautuivat huonokuntoisiksi. — Steget Vidare vuokraa asuntoja yhdeltä Ruotsin suurimmista kiinteistöyhtiöistä, pörssinoteeratulta Balderilta. Steget Vidare maksaa asunnoista Balderille noin 3.000 kruunun kuukausivuokraa. Tämän jälkeen Steget Vidare vuokraa asunnot edelleen Mölndalin kunnalle 1.550 kruunun vuorokausihintaan, minkä perusteella kuukausivuokraksi tulee 46.500 kruunua.”

Vahteran 3-osainen juttusarja asumisesta Suomessa

Asunnon ostajat ja asunnon ottajat, osa 1/3 Ostajat

Asunnon ostajat ja asunnon ottajat, osa 2/3 Veron Maksajat

Asunnon ostajat ja asunnon ottajat, osa 3/3 Ottajat

Lue myös Uussuomalaiset asuntomarkkinat.

Kolmannessa osassa esitän mm. Asumistuen alentaminen

Jos päätettäisiin, että KELA ei enää maksa asuntotukea asuntoon, jos vuokraa ei alennettaisi 15 %, olisi sillä mitä ilmeisimmin vaikutus vuokratasoon ja sitä kautta myös asuntojen hintoihin. Lakia voitaisiin kokeilla pääkaupunkiseudulla. Tällaista pakottavaa lakia voisi toteuttaa siten, että yhteiskunta ei maksa vuokraa tai ei maksa asuntotukea ilman vuokrantarkistusta, jolloin vuokrasopimus sanottaisiin irti.

SATOn ja VVO:n satumaiset voitot huomioiden ei vuokrien pakkoalentaminen olisi kohtuutonta ja niille jäisi edelleen aivan riittävän hirmuiset voitot.