Arinan edustajistoon, hallintoneuvostoon ja hallitukseen valittiin yhteensä 74 henkeä. Heistä 65 muodostavat edustajiston, 8 henkeä hallintoneuvoston ja yksi valittu istuu Arinan hallituksessa. Osuuskauppa Arina kattaa lähes koko Pohjois-Suomen, sillä sen alueeseen kuuluu 32 kuntaa. Yhteensä kunnissa on 950 valtuutettua, joista 35 istuu Arinan vaikutusvaltaisilla paikoilla.

Noin puolet Osuuskauppa Arinan edustajistosta ja noin kaksi kolmasosaa Arinan hallintoneuvostosta käyttää vaikutusvaltaansa myös kuntapolitiikassa.

Uusi Suomi selvitti Arinan eilen julkaistun edustajistovaalien tulosten perusteella S-ryhmään kuuluvan osuuskaupan kytköstä kuntapolitiikkaan. Kytkös on selvä, kun katsotaan edustajiston koostumusta: 47 prosenttia Arinan edustajistosta, hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenistä valittiin vuoden 2012 kuntavaaleissa oman kuntansa valtuustoon.

- Minulle oli yllätys vaalien poliittisuus. Neljä vuotta sitten vaalit eivät olleet näin poliittiset, sanoo Arinan hallintoneuvoston jäsen ja Pudasjärven kaupunginhallituksen keskustalainen puheenjohtaja Vesa Riekki.

Osuuskaupan vaalien politisoitumista ovat arvostelleet erityisesti Arinan alueen perussuomalaiset ehdokkaat.

Oulun perussuomalaisten tiedottaja, Arinan vaaleissa ehdokkaana ollut Jari-Pekka Teurajärvi kuvailee osuuskunnan vaaleja ”pohjimmiltaan poliittisiksi”. Hän samaan aikaan arvostelee politisoitumista ja iloitsee ”Arinajytkyä”, jossa perussuomalaisten I-listalaiset saavuttivat seitsenkertaisen paikkamäärän edustajistossa.

- S-vaalit ovat eräänlainen kuntapolitiikan jatke. Ja jos vaalit ovat poliittiset, myös perussuomalaiset haluaa asettaa omat ehdokkaansa, Teurajärvi sanoo Uudelle Suomelle.

- Osuuskauppa on taloudellisesti niin vaikuttava, että sen edustajistossa ei saisi istua vain poliittisia päättäjiä. Siellä tehdään isoja päätöksiä siitä, mitä me pannaan suuhun, mihin tehdään investoinnit. Ne ovat isoja taloudellisia päätöksiä, jotka vaikuttavat ihmisten elämään.

Myös Pudasjärven Riekki on Teurajärven kanssa samaa mieltä S-osuuskaupan merkityksestä arkielämään. Riekin mielestä puoluepolitiikka ei kuitenkaan näy osuuskunnan luottamushenkilöiden työssä mitenkään.

- Edustajistossa tai hallintoneuvostossa en voi sanoa, mistä puolueesta muut edustajat tai jäsenet ovat. Politiikka ei ole syy, miksi ehdokkaaksi lähdetään osuuskaupan vaaleihin, Riekki sanoo.

- Olin itse C-listalla, eikä kampanjassa näkynyt mitenkään se, että se olisi keskustan lista. Perussuomalaist nostivat puoluetunnukset vaalityöhön. En ymmärrä, miksi politisoidaan nämä vaalit.

Riekki on sikäli oikeassa, että vaalikampanjan aikana nimenomaan perussuomalaiset käyttivät selvimmin puolueensa tunnuksia vaalityössä. Muut puolueet pitivät Arinan vaaleissa ehdokkaitaan esillä, mutta hienovaraisemmin.

S-ryhmä on painottanut osuuskuntien edustajistojen toiminnan epäpoliittista luonnetta. Esimerkiksi Arinan vaalien alla puolueita muistutettiin erikseen siitä, että osuuskaupan edustajat eivät edusta puoluettaan, vaan osuuskaupan asiakasomistajia.

Kuitenkin Arinan vaalilistoista valtaosa oli puolueiden paikallisosastojen asettamia.

- Suhteellinen vaalitapa ajaa tähän. Jostain syystä ompelukerhot ja urheiluseurat eivät aseta omia listojaan. Puolueille listavaalit ovat tuttuja, perussuomalaisten Teurajärvi kuvailee.

Osuuskuntalaissa määrätään tällä hetkellä, että osuuskuntien vaalit on toteutettava suhteellisella vaalitavalla. Tämä tarkoittaa käytännössä vaalilistojen käyttämistä. Osuuskuntalaki uusittiin viime vuonna ja se astui voimaan alkuvuodesta.

- Jos olisin säätämässä lakia, luopuisin osuuskunnissa suhteellisesta vaalitavasta. Nyt systeemi ajaa poliittisiin vaaleihin, Teurajärvi sanoo.

Suora henkilövaali saa kannatusta myös Pudasjärven Riekiltä.

- Jos uudistuksilla voidaan poistaa ihmisten epäilyksiä, kannatan. En näe, että toiminnassa olisi mitään salamyhkäistä, mutta jos voidaan tehdä toimintaa läpinäkyväksi, se on hyvä asia, Riekki sanoo.

Arinan hallintoneuvostossa ja Pudasjärven kaupunginhallituksessa istuva Vesa Riekki kertoo, ettei kaksoisrooli häiritse hänen työtään kummassakaan luottamustehtävässä. Nykyinen oikeuskäytäntö on, että osuuskunnan hallintoneuvoston jäsenyys tekee henkilöstä jäävin esimerkiksi kuntapolitiikassa.

- Meillä on tarkat esteellisyysäännökset. Kun Pudasjärvellä käsitellään Arinaan liittyviä asioita, silloin olen pois kokouksesta. Sama käy myös toiseen suuntaan. Kun Arinan hallintoneuvostossa käsitellään Pudasjärven asioita, jäävään itseni, Riekki vakuuttaa.

- Olen tässä ehdoton.

Riekki kertoo halunneensa vaikuttaa Arinassa siitä huolimatta, että luottamustoimi käytännössä estää häneltä toiminnan kauppoihin liittyvissä kaavoitusasioissa kotikaupungissaan.

Kaupunginhallituksen puheenjohtaja sanoo suoraan, että vaikuttaminen Pudasjärven kauppapalveluihin onnistuu paremmin Arinan kautta kuin kaupunginhallituksessa.

- Ihan varmasti onnistuu, kun puhutaan, minkälaista palvelua syrjäseutujen ja pitkien matkojen alueilla tarjotaan perheille, Riekki sanoo.

- Kaavoitusasiat valmistellaan huolella. Eivät ne yhtä miestä kaipaa, vaikka tuo mies olisi puheenjohtaja.

Arinan hallintoneuvostossa Riekki kokee vaikuttavansa suoraan siihen, miltä Pudasjärven palvelutarjonta näyttää. Siitäkin huolimatta, että hän ilmoittaa jääväävänsä itsensä myös Arinassa Pudasjärven asioista.

- Jos palveluita ei itse täällä turvata, ei kukaan muukaan niitä nosta esille. Se on karua, mutta totta, Riekki sanoo.

Pudasjärven kaupunki valmistelee parhaillaan uutta kaavasuunnitelmaa, joka koskee kaupungin maankäyttöä. Vesa Riekki sanoo Uudelle Suomelle ilmoittaneensa esteellisyydestään asian käsittelyssä jo keskusteluvaiheessa.

- Ne keskustelut käydään niin, että minä en ole samassa huoneessa. Valitus hallinto-oikeuteen voi lykätä kaavan toteutusta kahdella vuodella. En halua ottaa tietoista riskiä esteellisyydestä.