Pohjois-Ruotsin, Pohjois-Norjan ja Luoteis-Venäjän suunnitellut investoinnit vuoteen 2020 mennessä nousevat yli 75 miljardin euroon. Suuri osa näistä projekteista on jo käynnistynyt, mutta mukaan ehtii hyvin. Pohjois- Norjassa työvoimavajeeksi lasketaan noin 15.000 henkeä, joista 2000 on insinöörejä. Barents Centerin toimitusjohtajan Martti Hahlin mukaan suomalaiset ovat enemmän kuin haluttua työvoimaa alueelle.

Norjan rakennussektorilla vain vajaa puolet urakoista pystytään toteuttamaan, koska ei ole tekijöitä. Kirkkoniemessä kaivataan on- ja offshore kuin myös kaivososaajia. Veidnesiin investoidaan on- ja offshore puolelle 8-10 Mrd euroa vuoteen 2018 mennessä. Pohjois-Ruotsissa tilanne on lähes samanlainen. Tekijöitä tarvitaan kaivospuolelle, kuljetuksiin ja rakentamiseen. Kiirunan ja Gällivaaran kaupunkien siirto ja niihin liittyvät urakat ovat käynnistyneet. Molemmissa maissa on pula konepajaosaamisesta, jota nyt ostetaan ulkomailta.

-Suomalainen ammattiosaaminen on kysyttyä pohjoisessa, sillä suomalaisilla on erinomainen maine alueen työmarkkinoilla. Kielitaitoinen suomalainen ammattimies viedään lähes käsistä, Martti Hahl sanoo.

Venäjä aukeaa pian

Luoteis-Venäjä vetää hieman henkeä Shtokmannin kaasukenttäprojektin jäädyttämisen myötä, mutta kaivos- ja infrastruktuuriprojektit etenevät kuten Petroskoin vedenpuhdistamon urakkatarjouskilpailut, jotka käynnistyvät syys-lokakuun 2013 aikana. Keväällä 2014 Komissa avautuu vedenpuhdistamo ja kaukolämpöurakka. Vologdassa vedenpuhdistamo ja kaukolämpöurakka samaan aikaan. Murmanskin vedenpuhdistamoprojekti aukeaa kesällä 2014.

Barents Road show kertoi mahdollisuuksista

Barentskeskus toi Ivaloon 12. elokuuta 2013 Road Shown, jossa esitelltiin Barentsin alueen ajankohtaisia liiketoimintamahdollisuuksia suomalaisille pk-yrityksille. Mukana olivat Finpro, joka kattaa Luoteis- Venäjän sekä Business Oulu, joka hallitsee Pohjois-Ruotsin. Mukana oli myös Storvik Consult, joka esittelee Pohjois-Norjan projektit. Tapahtumassa esiteltiin Barentsin alueen avoinna olevat projektit sekä kerrottiin miten Barentskeskus ja sen yhteistyökumppanit voivat olla yrittäjien apuna.

Tialisuudessa kerrottiin kiinnostuneille myös kuinka yksityisen työnhakijan tulee toimia etsiessään työtä Pohjois-Ruotsissa ja Pohjois-Norjassa.

- Suomalaiset yritykset ovat tähän saakka olleet liian varovaisia lähtemään mukaan Barentsin alueen urakoihin. Me haluamme saattaa yrityksiä yhteen perustamaan konsortioita, joiden avulla mahdolllisuudet osallistua isoihinkin urakoihin peranevat, Barents Cebnterin toimitusjohtaja Martti Hahl kertoo.

Yritykset voivat seurata Lapin kuntien elinkeinoyhtiöiden internet- sivuilta, tai ottamalla yhteyttä ko. yhtiöihin, Barentsin alueen avoinna olevia urakoita. Barents Center päivittää niitä kerran kuussa. Martti Hahlin mukaan muutakin apua saa tarvittaessa.