MoskovaVenäjältä Saksaan kaasua kuljettavan Nord Stream 2 -putken reitti Leningradin alueella on kovan arvostelun kohteena. Uuden kaasuputken on määrä sukeltaa Suomenlahteen siten, että se halkaisee Kurkolanniemen rauhoitusalueen.

Venäjän Viron vastaisella rajalla sijaitseva alue on vesilintujen vilkas levähdyspaikka. Siellä tavataan myös itämerennorppia ja harmaahylkeitä.

Ympäristöjärjestöjen mukaan putken rakentaminen uhkaa luonnonsuojelualueen poikkeuksellisen monipuolista eläin- ja kasvimaailmaa.

WWF ja Greenpeace sanovat, että putken suunnitellulta reitiltä on löydetty uhanalaiseksi luokitellun merikotkan pesä.

Yhtiö ehdotti kahta vaihtoehtoa

Kaasuputkea rakentava Nord Stream 2 -yhtiö ehdotti putkelle kahta vaihtoehtoista reittä. Niistä pidempi olisi kiertänyt Kurkolanniemen luonnonsuojelualueen.

Yhtiö päätyi kuitenkin reittiin, joka kulkee rauhoitusalueella vajaan neljän kilometrin matkan.

Yle Uutisgrafiikka

Valitun reitin ympäristövaikutukset ovat yhtiön mukaan kokonaisuudessaan pidempää reittiä suotuisammat. Yhtiö perustaa väitteensä kahdelta yksityiseltä venäläiseltä ympäristökonsulttiyritykseltä tilaamiinsa arvioihin.

Ympäristöjärjestön mukaan asia on päinvastoin.

– Riippumattomat ekologit pitävät valittua reittiä luonnon kannalta yksiselitteisesti huonompana vaihtoehtona. Yhtiö perustelee asiaa ympäristönsuojelulla, mutta todellisuudessa lyhyemmän reitin valinnalla halutaan säästä aikaa ja rahaa, Venäjän Greenpeacen ohjelmajohtaja Mihail Kreidlin sanoo.

Ympäristöjärjestöt ovat tilanneet reittien ympäristövaikutuksista riippumattoman selvityksen, johon Nord Stream 2 on luvannut tutustua.

Ympäristöjärjestöt pyrkivät vaikuttamaan hankkeeseen

Greenpeace ehdottaa yhtenä vaihtoehtona putken nykyisen linjauksen siirtämistä muutaman kilometrin lähemmäs Viroa aivan Kurkolanniemen suojelualueen eteläkärkeen. Tällöin putki kulkisi suojellulla alueella vain 350 metrin matkan.

Nord Stream 2 -yhtiön luvista vastaavan johtajan Simon Bonnellin mukaan reitin sijoittaminen Viron rajan läheisyyteen on nähtävä ennen kaikkea kansalliseen turvallisuuteen liittyvänä asiana. Hän ei myöskään näe ehdotusta ympäristön kannalta valittua reittiä parempana.

Nord Stream 2 -yhtiön johtajan Simon Bonnell vakuuttaa, ettei putkihanke vaaranna alueen luontoa tai alkuperäiskansojen kulttuuria. Nord Stream 2

Jonkinlaista lähentymistä Nord Stream 2:n ja ympäristöjärjestöjen välillä on nähty kysymyksessä rauhoitusalueen läpi kulkevan putken rakennustekniikasta. Yhtiö sanoo muuttaneensa putken rakennustapaa ympäristöjärjestöjen esittämien huolten pohjalta.

Nord Stream 2 -kaasuputki Nord Stream 2 -kaasuputki on jatkoa vuonna 2011 käyttöön otetulle Itämeren pohjaan rakennetulle kaasuputkelle Venäjältä Saksaan.

Kummassakin hankkeessa kyse on 1 200 kilometrin pituisesta putkikaksikosta, jolla voi vuosittain kuljettaa 55 miljardia kuutiometriä kaasua Euroopan markkinoille.

Baltian ja Itä-Euroopan maat vastustavat putkea turvallisuuspoliittisista syistä. Suomi tarkastelee Nord Stream 2 -putkea kaupallisena hankkeena ja ympäristökysymyksenä.

Putki tulee kulkemaan luonnonsuojelualueella alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti avoimessa kaivannossa. Yhtiö kuitenkin lupaa kaventaa putkiparin tarvitsemaa, metsäalueen läpi kulkevaa rakennuskäytävää 85 metristä 30 metriin.

Ympäristöjärjestöt pitävät käytävän kaventamista oikeana askeleena, mutta vaativat edelleen kaasuputken kaivamista maan alla kulkevaan tunneliin.

Nord Stream 2 on ilmoittanut hyödyntävänsä tätä mikrotunneloinniksi kutsuttavaa tekniikkaa Saksan maaperällä.

"Myös Suomi vastuussa luonnon tuhoamisesta"

Ympäristöjärjestöt syyttävät Nord Stream 2 -putken nykyisen reitin rikkovan niin Venäjän lainsäädäntöä kuin kansainvälisiä sopimuksiakin.

Leningradin alueen hallinto muutti kesällä Kurkolanniemen rauhoitusaluetta koskevia säädöksiä siten, että putken rakentaminen alueen läpi on nyt mahdollista. Greenpeace pitää muutoksia laittomina ja käy parhaillaan oikeutta niitä vastaan.

Lisäksi ympäristöjärjestöt katsovat hankkeen rikkovan kahta kansainvälistä sopimusta, kosteikkoja suojelevaa Ramsarin sopimusta ja Itämeren suojeluun keskittyvää Helsingin sopimusta, jota Itämeren suojelukomissio HELCOM tarkkailee.

Venäjän lisäksi myös Suomi on allekirjoittanut molemmat sopimukset.

– Kansainvälisten ympäristösopimusten osapuolena myös Suomi on vastuussa Kurkolanniemen luonnon tuhoamisesta, Mihail Kreidlin Venäjän Greenpeacesta sanoo.

Greenpeacen ohjelmajohtaja Mihail Kreidlin sanoo vastustavansa Nord Stream 2 -putken nykyistä linjausta, mutta ei hanketta kokonaisuudessaan. Erkka Mikkonen / Yle

Lisäksi Suomen valtio on Kreidlinin mukaan osavastuussa koko Nord Stream 2 -kaasuputken ympäristövaikutuksista, jos valtionyhtiö Fortum nousee saksalaisen energiayhtiö Uniperin suuromistajaksi. Kaupan toteutuessa Fortumista tulee noin puolen miljardin euron osuudella yksi kaasuputken rahoittajista.

Nord Stream 2 -yhtiö sanoo, että putkihanke tehdään sovellettavaa lainsäädäntöä toteuttaen.

Johtaja Simon Bonnell sanoo, etteivät kansainväliset sopimukset kiellä taloudellista toimintaa suojellulla alueella, ellei se aiheuta ympäristölle merkittäviä vaikutuksia.

Nord Stream 2 on myös luvannut kompensoida aiheuttamaansa vahinkoa rahoittamalla Kurkolanniemen suojelua.

"Putki uhkaa myös itämerensuomalaisia kansoja"

Myös alueen suomensukuiset kansat inkerikot ja vatjalaiset vastustavat Nord Stream 2 -putken rakentamista.

YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin jäsen Dmitri Harakka-Zaitsev katsoo, ettei kaasuputkea pitäisi rakentaa lainkaan niihin Leningradin alueen itäosiin, jotka ovat itämerensuomalaisten kansojen perinteisiä asuinalueita.

Hänen mukaansa kaasuputki uhkaa alueen luonnon lisäksi pitkällä aikavälillä myös vähälukuisten alkuperäiskansojen kulttuuria ja koko olemassaoloa.

Inkerikkojen kansallispukuun pukeutunut Dmitri Harakka-Zaitsev on huolissaan Nord Stream 2 -kaasuputken tuomista pitkän aikavälin vaikutuksista. Dmitri Harakka-Zaitsev

Harakka-Zaitsev on huolissaan paikallishallinnon suunnitelmista perustaa Nord Stream 2 -kaasuputken myötä laaja kemianteollisuuden keskittymä. Alueella voitaisiin valmistaa teollisesti esimerkiksi ammoniakkia ja muita vaarallisia kemikaaleja.

– Emme vastusta talouskehitystä, mutta emme voi sallia alkuperäiskansojen tuhoamista. Kyse on kansojen itsesuojeluvaistosta, Harakka-Zaitsev sanoo.

Inkerikkojen ja vatjalaisten perinteisesti asuttamat seudut ovat muuttuneet paljon kahden viime vuosikymmenen aikana, kun alueelle perustettu Laukaansuun eli Ust-Lugan satama on kasvanut nopeasti yhdeksi Itämeren suurimmista rahtisatamista.

Vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan Venäjällä asui 266 inkerikkoa ja 64 vatjalaista. Suurin osa heistä asuu Ala-Laukaan ja Soikkolan kylissä Leningradin alueen itäosassa.

Työt käyntiin ensi vuoden alkupuolella?

Nord Steam 2 on tavannut kansalaisjärjestöjä ja pitänyt Leningradin alueella syyskuun alussa julkisen kuulemisen kaasuputken rakentamisesta. Seuraavaksi yhtiö lähettää selvityksen hankkeesta Venäjän ympäristöluvista vastaavalle viranomaiselle, joka tekee lopullisen päätöksen kaasuputken reitistä.

Kaasuputki vaatii hyväksynnän kaikilta valtioilta, joiden talousalueen läpi se kulkee: Venäjän lisäksi siis Suomelta, Ruotsilta, Tanskalta ja Saksalta. Pääministeri Juha Sipilän mukaan Suomi suhtautuu asiaan ympäristökysymyksenä.

Kun lupa-asiat ovat varmistuneet, Nord Stream 2 uskoo putken rakennustöiden alkavan ensi vuoden toisella neljänneksellä. 1 200 kilometrin pituisen kaasuputken on määrä valmistua loppuvuodesta 2019.

Sveitsiin rekisteröidyn Nord Stream 2 -yhtiön omistaa Venäjän valtion omistama energiayhtiö Gazprom. Siihen ovat myös investoineet länsimaiset energiayhtiöt Engie, OMV, Shell, Uniper ja Wintershall.

Yleisradio ei saanut venäläisviranomaisilta lupaa tutustua raja-alueella sijaitsevaan Kurkolanniemen luonnonsuojelualueeseen.

_tarkennus: klo 13.03 Vuoden 2010 väestöaskennassa inkerikkoja oli 266. _