Gaia Bonaccorso ei haluaisi pojalleen tuhkarokkorokotetta. Hän on saamassa aikalisän, sillä uusi hallitus haluaa muuttaa lakia.

RoomaPienet jalat tömisevät lattiaan Bonaccorsojen kotona Roomassa. Kaksivuotias suurisilmäinen Francesco-poika juoksee ympäriinsä ilosta kiljuen. Lopulta hän hyppää äitinsä Gaian syliin ja pääsee pitkään halaukseen.

Ovikello soi tämän tästä, ja Gaia Bonaccorson on kiirehdittävä avaamaan.

Sisään lappaa perheenjäsen toisensa perään. Isovanhemmat tulevat lapsia katsomaan, sitten töistä palaa aviomies. Pian pöydän ääressä koolla on lähes koko perhe.

Bonaccorsojen koti sijaitsee keskustan ulkopuolella rauhallisessa, nuorten perheiden suosimassa Bufalottan kaupunginosassa. Olohuoneen pöydälle on tuotu rouskuvia frappe-keksejä, joita vieraat napsivat.

44-vuotias Gaia Bonaccorso istuu pöydän ääreen. Hän on luvannut kertoa, miksi ei ole halunnut ottaa Francesco-pojalleen kuin seitsemän Italian lainsäädännön edellyttämistä kymmenestä rokotteesta.

Bonaccorson mukaan päätös on ollut monen tekijän tulos.

Yksi syy on Bonaccorson mukaan se, että hän on nähnyt läheltä lääkeyhtiöiden toimintatavan eikä pidä siitä. Nykyään Bonaccorso työskentelee kiinteistöalalla, mutta aiemmin hän oli 20 vuotta suuressa amerikkalaisessa lääkeyhtiössä.

– Lääkeyhtiöillä on valtavasti valtaa ja ne tavoittelevat voittoa. Se saa miettimään, tarvitsemmeko kaikkia meille suositeltuja lääkkeitä oikeasti, hän sanoo.

Francesco Bonaccorso on käynyt puolivuotiaasta lähtien julkisessa päivähoidossa. Massimo Lauria / Yle

Gaia Bonaccorsolla on yliopistokoulutus, ja myös hänen lähipiirissään moni on hyvin koulutettu. Useat tuttavista ovat kyseenalaistaneet rokotteita jo pidempään.

Bonaccorson mukaan yhden tuttavan lapsen epäillään sairastuneen rokotteesta. Myös biologiystävä on useaan otteeseen vihjannut rokotteiden sivuvaikutuksista terveydelle.

Bonaccorso kokee, ettei ole saanut lääkäreiltä asianmukaista tietoa rokotteiden mahdollisista haitoista.

– Jotkut lääkärit myöntävät riskit, toiset eivät. Aiempi lastenlääkärini ei ottanut huoltani tosissaan, Bonaccorso sanoo.

Silti hän haluaa korostaa, ettei kuulu varsinaisesti rokotteita vastustaviin. Hän kertoo osallistuneensa kerran rokotevastaisen liikkeen mielenosoitukseen mutta huomanneensa heti, että ajatukset olivat liian jyrkkiä.

Rokotepakko kuitenkin epäilyttää.

– Miten kaksivuotiaan lapseni puolustusjärjestelmä kestää tämän? Miksi aiemmin rokottaminen ei ollut pakollista ja nyt se yhtäkkiä on, hän miettii.

Nyt Bonaccorsoon kohdistuu painetta. Puoliso kannustaa häntä viemään Francesco-pojan pian rokotettavaksi, ja olohuoneessa myös keskusteluun liittyvä äiti alkaa kyseenalaistaa tyttärensä valintaa.

– Jos Francescoa ei pian rokoteta, hänet voidaan ajaa pois päiväkodista, Gaia Bonaccorso sanoo.

Italiassa toissa vuonna säädetty laki määrää, että julkisessa koulussa ja päivähoidossa kaikilla lapsilla on oltava rokotusohjelman mukaiset rokotteet. Jos niitä ei ole, luvassa on seuraamuksia.

Italiassa tuhkarokkoa vastaan annettavan rokotteen kattavuus laski vuosina 2010–2017 alle 85 prosenttiin. Jari Kovalainen / Yle

Rokotteista ja rokotekriittisyydestä on puhuttu Suomessakin tämän tästä. Viime vuonna Pohjanmaalla ilmeni rokottamattomien lasten tuhkarokkotapauksia, joiden taustalla oli seudulla levinnyt rokotevastaisuus.

Pari vuotta aiemmin tuhkarokko yhdistyi suomalaisessa keskustelussa nimenomaan Italiaan. Moni Suomessa kesällä 2016 todetuista tartunnoista oli tullut matkalla Italiassa tai italialaiselta Suomessa.

Italian tilanteesta huolestuivat muutama vuosi sitten sekä Maailman terveysjärjestö WHO että Euroopan unioni, koska maan rokotuskattavuus oli kansainvälisiin suosituksiin nähden matala.

Tuhkarokkoa vastaan annettavan rokotteen kattavuus laski Italiassa vuosina 2010–2017 yli 90:stä alle 85 prosenttiin. Maailman terveysjärjestö suosittaa 95 prosentin kattavuutta laumasuojan aikaansaamiseksi.

Laumasuojalla tarkoitetaan ilmiötä, jossa riittävän suuri osa ihmisistä on rokotettu sairautta vastaan, mikä estää sairauden leviämisen. Myös rokottamattomat ja tartunnoille alttiimmat saavat epäsuoran suojan sairastumiselta.

Lapsia rokotettiin helmikuussa 2019 Myanmarissa Yangonin kaupungissa, jossa oli puhjennut tuhkarokkoepidemia. Lynn Bo Bo / EPA

Tuhkarokko on helposti tarttuva yleisinfektio, josta voi seurata vakavia jälkitauteja. Erityisen vaarallinen se on niille, joiden puolustuskyky on syystä tai toisesta heikentynyt.

Italiassa tuhkarokkotartuntoja on esiintynyt 2010-luvulla (siirryt toiseen palveluun) enemmän kuin Euroopan maissa keskimäärin, joskin vaihtelevasti. Esimerkiksi vuonna 2011 tapauksia oli lähes 5 200, kun taas vuonna 2015 niitä oli 256.

Viime vuosina tuhkarokko on alkanut herättää huolta Euroopassa laajemminkin. Vuonna 2016 tartuntoja havaittiin (siirryt toiseen palveluun) Euroopan maissa vajaat 3 800, mutta seuraavana vuonna niitä oli (siirryt toiseen palveluun) jo 14 600. Tuhkarokkoon kuoli noina vuosina yhteensä 43 ihmistä.

Italia oli tilastoissa Romanian ohella kärkipäätä: tartuntoja oli vuonna 2017 epidemiaksi asti, noin 5 000. Sairastuneista neljä kuoli (siirryt toiseen palveluun).

Miksi rokotuskattavuus pääsi Italiassa putoamaan niin alas?

Siihen on monta syytä, sanoo epidemiologiaan erikoistunut lääkäri ja Pisan yliopiston professori Pier Luigi Lopalco.

– Julkinen terveydenhuolto on heikoissa kantimissa, ja rokotteista tietoa kaivanneet vanhemmat ovat peloissaan, sillä he eivät ole saaneet vastauksia kysymyksiinsä. Talouskriisi pahensi tilannetta ja vei resursseja, hän sanoo.

Tämä näkyy Lopalcon mukaan esimerkiksi neuvoloissa. Ne ovat rokotetiedon jakamisen ytimessä mutta eivät toimi niin hyvin kuin niiden pitäisi. Kun vanhemmat eivät saa tarpeeksi tietoa rokottamisesta, he hakevat sitä muualta – joskus keskustelupalstoilta ja muilta kuin terveysalan ammattilaisilta.

– Italiassa rokotevastaisella liikkeellä on pitkä historia. Se sai elää vapaasti vuosikausia, väärää tietoa levittäen. Viranomaiset olivat hampaattomia eivätkä kyenneet puuttumaan siihen, Lopalco sanoo.

Roomassa osoitettiin heinäkuussa 2017 mieltä rokotepakkolakia vastaan. Samantha Zucchi / AOP

Käännekohta rokotteisiin suhtautumisessa nähtiin vuonna 2012, kertoo Lopalco.

Tuolloin Riminin maakunnassa sijaitseva tuomioistuin pohjasi päätöksensä brittilääkäri Andrew Wakefieldin vuoden 1998 tutkimustuloksiin. Oikeus katsoi, että paikallisen pariskunnan pojan vuonna 2002 saamalla autismidiagnoosilla oli yhteys hänen saamaansa MPR-rokotteeseen.

Wakefield oli pyrkinyt esittämään (siirryt toiseen palveluun), että MPR-rokotteella ja autismilla oli yhteys. Hänen väitteensä on sittemmin osoitettu virheellisiksi, ja hän on menettänyt lääkärinoikeutensa.

Kolme vuotta myöhemmin vetoomustuomioistuin kumosi riminiläisoikeuden tuomion (siirryt toiseen palveluun) perusteettomana. Vahinko oli kuitenkin ehtinyt jo tapahtua.

Rokotevastaisia liikkeitä nousi Italiassa kuin sieniä sateella, Lopalco muistelee.

– Jopa valtakunnallisilla televisiokanavilla oli keskusteluohjelmia, joihin kutsuttiin ihan ketä vain puhumaan rokotteista. Kerran mielipidettä kysyttiin jopa DJ:ltä, jolla ei ollut mitään tieteellistä taustaa, Lopalco kuvaa.

Hänen mukaansa rokotteiden kyseenalaistaminen ei ole vain pienen ryhmän kapinointia. Yleinen hämmennys on saanut myös keskiluokkaiset, koulutetut italialaiset epäröimään.

"Näpit irti lapsistamme", luki rokotepakkolain vastaisen mielenosoituksen kylteissä Roomassa heinäkuussa 2017. Samantha Zucchi / AOP

Kun Italian tuhkarokkotilastot muuttuivat yhä rumemmiksi, maalla alkoi olla niskassaan kansainvälinen paine tehdä jotain rokotuskattavuuden nostamiseksi.

Niinpä Italian parlamentti hyväksyi kesällä 2017 uuden rokotuslain, joka kantoi keskustaoikeistolaisen terveysministerin Beatrice Lorenzinin nimeä. Lakia perusteltiin pyrkimyksellä (siirryt toiseen palveluun) vastata Maailman terveysjärjestön suosituksiin.

Lorenzin-lain mukaan julkiseen päivähoitoon ja kouluun pääsevät vain lapset, jotka ovat saaneet kaikki rokotusohjelman rokotteet. Koululaisten vanhempia uhkaa satojen eurojen sakko, jos he eivät puolen vuoden sisällä esitä todistusta lain määräämistä rokotuksista.

Laki myös lisäsi rokotusohjelmaan aiempien neljän rokotteen rinnalle kuusi muuta rokotetta.

Aiemmin rokotusohjelmaan kuuluivat jäykkäkouristus-, kurkkumätä-, polio- ja B-hepatiitti-rokotteet. Niiden lisäksi pakollisiksi 0–16-vuotiaille tulivat hinkuyskä-, vesirokko- ja hib-rokote (siirryt toiseen palveluun) sekä sikotauti-, vihurirokko- ja tuhkarokkorokotteen yhdistelmä MPR.

Gaia Bonaccorso kaipaisi lääkäreiltä enemmän tietoa rokotteiden mahdollisista haittavaikutuksista. Massimo Lauria / Yle

Bonaccorsojen kotona äiti ja poika ovat siirtyneet Francescon huoneeseen leikkimään pikkuautoilla. Keittiössä liedellä porisee illallispasta, ja olohuoneessa isovanhemmat ovat istuneet sohvalle katselemaan vanhoja valokuvia.

Gaia Bonaccorso kertoo murehtineensa kaksivuotiaansa tulevaisuutta hoitopaikassa sen jälkeen, kun hän teki päätöksen jättää antamatta pojalle MPR-rokotteen.

– Päiväkodissa kysyttiin rokotustodistusta, kun ilmoitin pojan hoitoon, Bonaccorso sanoo.

Tämä tapahtui syyskuussa 2017, kun Lorenzin-laki oli vasta tullut voimaan. Päiväkodin henkilökunta huomasi Francesco Bonaccorson puuttuvan rokotteen ja huomautti asiasta.

– Kerroin heille, että Francesco on rokotejonossa, mikä oli totta, Bonaccorso sanoo nyt, puolitoista vuotta myöhemmin.

Kun Lorenzin-laki tuli voimaan, rokotuskeskukset ruuhkaantuivat. Perheet joutuivat odottamaan pitkään rokotusaikoja. Moni rokotepakosta huolestuneista vanhemmista, Bonaccorso mukaan lukien, sai näin aikalisän.

Oman aikalisänsä järjesti myös Italian uusi hallitus, joka aloitti kesäkuussa 2018.

Sisäministeri Matteo Salvini on ollut eturivissä kritisoimassa rokotepakkolakia. Giuseppe Lami / EPA

Hallituksen populistipuolueet Viiden tähden liike ja La Lega ovat molemmat esittäneet rokotekriittisiä kantoja (siirryt toiseen palveluun). La Legan johtaja, sisäministeri Matteo Salvini on esimerkiksi sanonut (siirryt toiseen palveluun), että kymmenen rokotetta on liikaa ja niiden ottaminen voi olla jopa haitallista.

Hallitukseen noustuaan puolueet nostivat pöydälle vuotta aiemmin säädetyn rokotelain ja kertoivat haluavansa kumota sen.

Lopulta ne päätyivät vain löyhentämään lakia: vanhemmat saivat kuluvan maaliskuun alkupuolelle asti aikaa esittää virallisen rokotustodistuksen päiväkodissa ja koulussa (siirryt toiseen palveluun). Väliaikana myös vapaamuotoinen todistus on kelvannut.

Sekava tilanne on pitänyt koulut ja vanhemmat epätietoisina.

Uusimman käänteen myötä lapset ovat voineet edelleen käydä julkisissa päiväkodeissa ja kouluissa rokottamattomina. Joillain paikkakunnilla rokottamattomia lapsia on kuitenkin ehditty jo sulkea ulos päiväkodeista (siirryt toiseen palveluun). Vanhempia on myös jäänyt kiinni siitä, että he ovat toimittaneet kouluille väärennettyjä rokotustodistuksia (siirryt toiseen palveluun).

Italiassa MPR-rokote tuli rokoteohjelmaan vasta Lorenzin-lain myötä 2017. AOP

Tilastojen valossa rokotepakko on ollut menestys. Italian terveysviranomaisten mukaan rokotuskattavuus 0–6-vuotiaiden keskuudessa on parantunut Italiassa lain säätämisen jälkeen (siirryt toiseen palveluun). Useissa maakunnissa päästään jopa 95 prosentin yleiseen kattavuuteen (siirryt toiseen palveluun).

Tuhkarokkorokotteen kattavuus on noussut esimerkiksi vuonna 2015 syntyneiden kohdalla lähes 92 prosenttiin (siirryt toiseen palveluun). Kasvua edellisvuoteen on liki 4,5 prosenttiyksikköä, ilmenee terveysministeriön tiedoista.

Viime vuonna tuhkarokkoa tavattiin kuitenkin Italiassa vielä runsaasti, yli 2 500 tapausta (siirryt toiseen palveluun). Koko Euroopassa tartuntoja oli yhteensä yli 80 000, joista suurin osa Ukrainassa.

Italian lisäksi rokotelakeja on kiristetty 2010-luvulla esimerkiksi Kaliforniassa ja Australiassa. Myös Euroopan maissa rokotepakko on yleistynyt viime vuosina.

Italian lisäksi esimerkiksi Ranskassa tuli voimaan viime vuoden alusta laki, joka nosti rokotteiden määrän suositelluista kolmesta yhteentoista pakolliseen rokotteeseen.

Suomessakin on käyty keskustelua rokotepakosta. Toistaiseksi suuri osa poliitikoista ja viranomaisista on kertonut julkisuudessa, ettei kannata sitä. Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.) sanoi joulukuussa, että rokotuskattavuuden parantaminen pakottamalla voisi lisätä "ideologista rokotusten vastustamista".

Italiassa rokotuskattavuus 0–6-vuotiaiden keskuudessa on parantunut Lorenzin-lain säätämisen jälkeen. Toni Määttä / Yle

Professori Pier Luigi Lopalcon mukaan moni italialainen lääkäri on tyytyväinen rokotepakkoon.

– Se helpottaa heidän käytännön työtään. Kun rokotus on pakollinen, heiltä ei mene aikaa epäröivien vanhempien suostutteluun, Lopalco sanoo.

Hänen mukaansa pakko toimii hyvin nimenomaan Italian kontekstissa.

– Kaksi vuotta sitten olisin sanonut, että olen tällaista vastaan. Mutta olen muuttanut mieleni, Lopalco kertoo.

Lopalcon mukaan rokotepakkoa tulee käyttää apuna vain poikkeuksellisissa tilanteissa, esimerkiksi silloin, kun rokotuskattavuus laskee hyvin matalalle eikä pelkkä valistus riitä.

Rokotepakkoa vastustavat edelleen myös jotkut arvostetut lääkärit.

Yksi heistä on epidemiologi ja tutkijalääkäri Franco Berrino. Berrino on Italiassa tunnettu syöpätutkija, joka on vieraillut myös Suomessa.

Epidemiologi Franco Berrino kaipaa enemmän kansainvälisen tason tutkimuksia rokotteiden sivuvaikutuksista. Massimo Lauria / Yle

Ylelle Berrino haluaa korostaa, ettei hän missään nimessä ole rokotevastainen. Hän sanoo kannattavansa harkittua rokotuspolitiikkaa.

– Siihen kuuluu esimerkiksi luotettavan tiedon jakaminen. Ihmisillä on oltava tunne, että julkinen terveydenhuolto tekee perusteltuja päätöksiä ja toimii vastuullisesti, Berrino sanoo.

Tätä ei Italiassa rokotepakon kohdalla kuitenkaan tapahtunut, vaan rokotteista tehtiin poliittinen kysymys, Berrino sanoo.

– Lakia säädettäessä poliitikot, viranomaiset ja jotkut rokotteiden puolesta kampanjoineet lääkärit väittivät esimerkiksi, ettei rokotteilla ole sivuvaikutuksia, mikä ei ole totta, Berrino sanoo.

Tämän seurauksena ilmapiiri kärjistyi entisestään. Syntyi kaksi yhä jyrkemmin toisistaan eroavaa ryhmää: rokotemyönteiset ja -kielteiset.

Gaia Bonaccorso haluaisi lisäaikaa rokotuspäätöksen tekemiseen siihen asti, kunnes Francesco syksyllä täyttää kolme vuotta. Massimo Lauria / Yle

Italian uuden hallituksen perheille antama lisäaika päättyy huomenna sunnuntaina.

Ensi viikolla myös Gaia Bonaccorson täytyy lain mukaan esittää Francescon päiväkodissa todistus lapsen kymmenestä rokotteesta. Jos sitä ei ole, lapsi saa päivähoidosta lähtöpassit.

Bonaccorso pyrkii edelleen saamaan lisää armonaikaa, jotta Francescoa ei tarvitsisi rokottaa. Vaihtoehtona on etsiä yksityinen hoitopaikka, johon hyväksytään myös rokottamattomia lapsia. Sellaisia on italialaismedian mukaan (siirryt toiseen palveluun) syntynyt useille paikkakunnille.

– Rokottamattomien lasten vanhemmat ovat liittoutuneet, kun heidän lapsensa ovat jääneet ilman hoitopaikkaa. Vanhemmat ovat järjestäneet päivähoidon toisella tavalla, esimerkiksi jonkun kotona, Bonaccorso sanoo.

Voi kuitenkin olla, että perheet saavat pian vielä lisää armonaikaa. Parlamentissa nimittäin käsitellään nyt lakialoitetta, joka voi kumota rokotepakkolain.

Jos Francesco Bonaccorson pääsy julkiseen päiväkotiin evätään, Gaia-äiti joutuu harkitsemaan rokottamattomille lapsille tarkoitettua yksityistä hoitopaikkaa. Massimo Lauria / Yle

Torstaina 7. maaliskuuta sisäministeri Matteo Salvini esitti (siirryt toiseen palveluun), että alle kuusivuotiaiden lasten annettaisiin jatkaa päiväkodeissa ja rokotustodistusten vaatimista lykättäisiin jälleen siihen asti, että uusi laki valmistuu.

– Yhteinen päämäärämme on, että Lorenzin-laki kumotaan. Tämä on mahdollista jo hyvin pian, jopa huhtikuuhun mennessä, sanoi terveysministeri Giulia Grillo Viiden tähden liikkeestä.

Pisan yliopiston professori Pier Luigi Lopalco pitää lakialoitetta ongelmallisena.

– Eihän tällainen terveydenhuollossa toimi. Ensin säädetään laki, ja pian se vedetään takaisin. Epämääräisyys heikentää ihmisten luottamusta julkiseen terveydenhuoltoon, hän sanoo.

Riskinä on, että perheet eivät enää tiedä, mihin luottaa. Rokottaminen alkaa vaikuttaa mielipiteeseen eikä tieteelliseen tietoon perustuvalta valinnalta.

– Silloin satunnainen televisiossa puhuva DJ:kin voi vaikuttaa pätevältä puhumaan rokotteista. Näin rokotevastaiset tahot voittavat, Lopalco arvioi.

Aiheesta voi keskustella kello 18 saakka.

Lue myös:

"Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" – Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta

Tuhkarokkotartunnat kolminkertaistuivat Euroopassa viime vuonna – Tauti leviää rajusti Ukrainassa

Tuhkarokko tappanut jo yli sata pikkulasta – Epidemia raivoaa Filippiineillä