Suomi aikoo puolittaa liikenteen päästöt 2030 mennessä. Nykyisellä verotuksella tähän ei päästä, sanoo Sitra.

Seuraavan hallituksen pitää toteuttaa radikaali verouudistus, esittää Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra.

Sitran mukaan verotusta pitää myllätä kunnolla ilmastonmuutosta kiihdyttävien hiilidioksidipäästöjen leikkaamiseksi.

Ehdotuksen yksityiskohdat esitellään lähikuukausina, mutta selvitystyötä vetävä kansantaloustieteen tohtori Saara Tamminen kertoo Ylelle esimerkkejä siitä, mitä on luvassa.

Liikenteen päästöt Suomessa liikenne aiheuttaa viidesosan Suomen päästöistä

liikenteen sisällä isoin ilmastonpilaaja on tieliikenne, joka tuottaa 93 % sektorin päästöistä

päästöt pitää poistaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi

Pariisin ilmastosopimuksessa maailman maat ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu rajataan selvästi alle kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna Lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö

Esimerkit sisältävät tunteita kuohuttavia ehdotuksia, kuten polttoaineverojen rajun korotuksen. Toisaalta pienipäästöisiltä autoilta ehdotetaan autoveron poistoa kokonaan.

– Meillä on suoraan sanottuna ilmastokriisi. Päästöt pitää saada vähenemään hyvin nopeasti. Erityisesti liikenteen osalta emme ole nähneet juuri lainkaan päästövähennyksiä, Tamminen perustelee.

Sitra julkaisee perjantaina Tammisen kirjoittaman muistion, jota varten on käyty läpi tanakka määrä tutkimuskirjallisuutta verotuksen vaikutuksesta päästöihin.

Aihe on ajankohtainen myös siksi, että liikenne- ja viestintäministeriön työryhmä etsii paraikaa kuumeisesti keinoja päästöjen alentamiseksi.

Muiden toimien ohella myös verotus on myllättävä uusiksi, jotta liikenteen päästöt saadaan laskemaan, sanoo kansantaloustieteilijä Saara Tamminen Sitrasta. Jari Kärkkäinen / Yle

Tuskanhiki päättäjän otsalla

Verokarhu kahmii autoilijoiden taskuista vuosittain miljardien eurojen edestä veroja, joiden päätehtävä on rahoittaa valtion menoja.

Veroilla tähdätään kuitenkin myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Valtiovarainministeriöstä kehutaan (siirryt toiseen palveluun)toistuvasti, kuinka edistyksellinen Suomen verotus päästöohjauksineen on.

Paperilla järjestelmä lienee viritetty hienosti, mutta vilkaisu Tilastokeskuksen tietokantaan kertoo epämiellyttävän totuuden.

Kotimaan liikenteen päästöt eivät ole laskeneet juuri lainkaan vuoteen 1990 verrattuna. Siitä on pian 30 vuotta.

Kotimaan liikenteen päästöt ovat tyypillisesti kasvaneet talouskasvun mukana. Päästöistä valtaosa aiheutuu tieliikenteestä, kuten henkilöautoista ja raskaasta ammattiliikenteestä. Mikko Airikka | Yle Uutisgrafiikka

Tämä siitä huolimatta, että uudet autot saastuttavat ilmakehää selvästi vanhoja vähemmän ja Suomi sekoittaa biopolttoainetta tuntuvan tujauksen autojen tankkeihin jo nyt.

Lisäksi päättäjät ovat tuunanneet auto- ja ajoneuvoveroa pienipäästöisiä autoja suosivaan suuntaan useita kertoja 2000-luvulla. Suomen autokanta vanhenee (siirryt toiseen palveluun) kuitenkin tasaisesti.

Myös polttoaineveroja on hilattu ylöspäin tiuhaan. Liikennesuorite on kuitenkin jatkanut kasvuaan, eli autoilla ajetut kilometrimäärät ovat nousseet.

Yllättävä tieto bensan hinnasta

Tammisen mukaan polttoaineverojen kertakorotukset ovat olleet liian pieniä. Ihmiset eivät ole siis vähentäneet ajamista, vaikka menovesi on kallistunut.

Tämä voi kuulostaa kummalliselta, sillä polttoaineen hinnasta suurin osa on Suomessa veroja.

Yksi selittävä syy piilee ansiotason nousussa. Polttoaineverojen vaikutus ei ole kirpaissut pumpulla riittävästi, sillä samaan aikaan suomalaisten palkat ovat nousseet tuntuvasti.

– Dieselin hinta on noussut vuosina 2005–2017 reaalisesti noin kymmenen prosenttia, kun suhteutetaan hinnan nousu palkkojen nousuun. Bensiinin kohdalla nousua ei ole lainkaan 12 vuoden aikana, Tamminen sanoo.

Polttoaineveroja on nostettu Suomessa usein, mutta korotuksia ei ole sidottu palkkojen nousuun. Mikko Airikka | Yle Uutisgrafiikka

Tammisen mukaan bensan ja dieselin verot pitäisikin sitoa esimerkiksi ansiotasoindeksiin, jolloin verojen ohjausvaikutus säilyisi palkkojen noustessa.

Pienipäästöisiä vaihtoehtoja melko vähän

Toisaalta verotusta ei voi syyttää kaikesta. Autoilun päästöt eivät laskeneet, koska kuluttajille ei ole ollut tarjolla riittävän houkuttelevia vaihtoehtoja.

Sähkö- ja kaasuautojen mallistot ovat vasta hiljattain alkaneet laajentua.

Tammisen mukaan suomalaiset käyttävät tyypillisesti vaihtoauton ostoon noin 15 000 euroa. Tällä hinnalla ei ole kattavaa sähköautovalikoimaa kaupan.

Sähkö- ja kaasuautot ovat edelleen melko harvinaisia Suomessa, vaikka niiden myynti kiihtyy. Heikki Haapalainen / Yle

Pulmista huolimatta Suomi on sitoutunut puolittamaan liikenteen päästöt 2030 mennessä.

Biopolttoaineilla hommaa ei pystytä kokonaan hoitamaan, koska niiden valmistuksessa tarvittavista raaka-aineista voi tulla pula tulevaisuudessa.

Jotain on siis tehtävä.

Uudet autot halpenisivat, vanhoilla ajelu kallistuisi

Sitran verouudistuksen ideana on vähentää työn ja yrittämisen verotusta ja lisätä saastuttamisen verotusta. Tähän suuntaan Suomen verotusta on viime vuosina viety, mutta nyt toimien pitäisi olla selvästi aiempaa järeämpiä.

Keppeihin kuuluisi se, että polttoaineista maksettavaa hiilidioksidiveroa korotettaisiin roimasti nykyisestä.

Vastapainoksi vähäpäästöisten autojen autovero voitaisiin poistaa kokonaan, jolloin uuden auton ostaminen halpenisi selvästi nykyisestä.

Kuluttajaa lohduttaisi myös se, että työn verotusta laskettaisiin niin, että palkasta jäisi aiempaa enemmän käteen.

Polttoaineverot ovat tasaveroja, jotka iskevät koviten pienituloisiin.

Tammisen mukaan kaikista pienituloisimmille pitäisikin maksaa könttäsummana korvauksia, jolla hyvitettäisiin polttoaineen kallistuminen.

Hallituksen suunnitelmat liikenteen päästöjen vähentämiseksi nojaavat vahvasti biopolttoaineisiin. YLE

Yrityksille muutokset tarkoittaisivat kuljetuskustannusten nousua, mikä voisi heikentää vientiyritysten kustannuskilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Tammisen mukaan kulujen kasvua voitaisiin kompensoida esimerkiksi laskelmalla yritysten maksamaa yhteisöveroa.

Tamminen painottaa, että tämän kokoluokan verouudistus pitää suunnitella huolella ja sen vaikutukset pitää mallintaa tarkasti. Sitra tuo oman panoksensa keskusteluun viimeistään ensi vuoden alussa.

Päättäjät eivät tyypillisesti uskalla korottaa polttoaineveroja vaalikausien loppupuolella äänestäjien koston pelossa. Ratkaisuja pitäisi siis pystyä tekemään heti seuraavan hallituskauden alkupuolella.

Kiirettä pitää muutoinkin. Liikenteen päästöjen puolittamiseen on aikaa 12 vuotta.

Lue myös:

Orpo: Autovero poistettava kokonaan ensi vuosikymmenellä, koska suomalaiset ajavat liian vanhoilla autoilla

Bensalle ja dieselille täyskielto jo vuonna 2045? Näillä keinoilla voitaisiin mullistaa koko Suomen liikenne ja päästöt

Sitran muistio (englanniksi) (siirryt toiseen palveluun)