Suomi on yksi Euroopan nopeimmin ikääntyviä maita. Vuonna 2030 useampi kuin joka neljäs suomalainen on yli 65-vuotias. Samaan aikaan työssäkäyvien määrä vähenee ja digitalisaatio etenee nopeasti. Roboteista ja tekoälystä haetaan nyt apua terveydenhoitoon ja ikäihmisten kotona asumisen tukemiseen.

VTT:llä on tutkittu tekoälyn hyödyntämistä muun muassa Alzheimerin taudin diag­nosoinnissa. VTT:n spin-off yrityksen Combinosticsin tuote mittaa potilaan aivojen tilaa magneettikuvista ja yhdistää tiedon muihin tutkimusmenetelmiin. Tavoitteena on hoidon mahdollisimman aikainen aloittaminen.

– Ei, se tukee ja tehostaa lääkärin työtä. Tekoäly on työkalu, joka helpottaa kliinistä päätöksentekoa ja auttaa kokemattomampaakin lääkäriä tekemään nopeita ja tarkkoja päätelmiä. Lääkäriaika on kallista ja väestön ikääntyessä lääkäreistä tulee olemaan kova pula, Kohtamäki vastaa.

– Se on täysin kestämätön ajatus. Robotti ei voi korvata inhimillistä hoivaa ja kohtaamista. Sen sijaan robotit voivat olla hoitajien fyysistä työtä helpottavia apulaisia. Seinäjoen keskussairaalassa robotit kuljettavat itsenäisesti tavaroita ja tamperelaisessa palvelutalossa on kokeiltu robotteja ruokakuljetuksissa, Niemelä kertoo.

– Meillä on erittäin vahvaa ja hyvää yhteistyötä klinikoiden ja teknologiatutkimuksen välillä. Suomessa on lisäksi ainutlaatuisen paljon terveydenhoidon dataa, jota tekoälyn kehittäminen vaatii, sanoo VTT:n asiakaspäällikkö Kohtamäki.

Suomessa on 300 terveysteknologia-alan yritystä. Näistä alle kymmenen on merkittäviä kansainvälisen kokoluokan toimijoita.

– Start up -pöhinä on kova, mutta valtaosa yrityksistä on hyvin pieniä. Se on ongelma, jos haluamme taloudellista menestystä terveysteknologia-alalla, pohtii Kohtamäki.