Vasemmistoliiton kansanedustaja jatkaa vääntöä tuloeroista.

Opposition eriarvoistumisesta tekemän välikysymyksen jälkeen virinnyt keskustelu tuloeroista käy yhä kuumana. Vasemmistoliitto on ottanut hampaisiinsa Helsingin Sanomien pääkirjoituksen, jonka mukaan tuloerojen kasvu on keksitty sairaus, johon tarjotaan lääkettä. Verkkouutiset kertoi tässä jutussa vasemmistoliiton puheenjohtajan Li Anderssonin lehteen kohdistamista syytöksistä. Anderssonin mukaan Helsingin Sanomat toistaa ”hallituksen heppoisia argumentteja tuloeroista”.

Vasemmistoliiton kansanedustaja ja entinen ministeri Paavo Arhinmäki on jatkanut vääntöä twitterissä. Vihreiden kansanedustaja Antero Vartia jakoi HS:n pääkirjoituksen. Hän viittasi tuloerokeskusteluun ja totesi, ettei saa luoda mielikuvaa ongelmasta, jos ongelmaa ei ole.

– Eli tuloerot eivät ole kasvaneet käsityksesi mukaan? Vihreidenkin tilaamaat eduskunnan tietopalvelun laskelmat eivät ole päteviä? Eduskunnassa @ToukoAalto puhuu viikosta toiseen läpiä päähänsä?, Arhinmäki vastaa.

Kommenteissa Arhinmäelle muun muassa todetaan, että tuloerot eivät ole kasvaneet ellei viedä vertailukohtaa 90-luvun lamaan, joka tasasi tuloeroja.

Arhinmäen mukaan ”tuloerot ovat kasvaneet rajusti” 1990-luvun puolivälistä.

– Taantuma ja (Jyrki) Kataisen hallituksen tuloeroja tasaava politiikka pysäytti kasvun hetkeksi. Nyt (Juha) Sipilän hallituksen politiikan myötä kääntyy nousuun, ainakin päätösperäisesti, hän toteaa.

Arhinmäen mukaan myös nettovarallisuuden erot ovat kasvaneet 1990-luvun puolivälistä asti.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA:n tutkimusjohtaja, taloustieteilijä Mika Maliranta vastaa Paavo Arhinmäelle, että tuloerot eivät ole kasvaneet 1990-luvun lopun jälkeen. Hän toteaa uskovansa myös, että huono-osaisen on parempi elää elämäänsä nyt kuin 1990-luvun alussa.

– On totta että ne (tuloerot) olivat pienemmät 1990-luvun alussa mutta kuka niihin aikoihin kaipaa, Maliranta kysyy.

– Tuloerot kasvoivat 1990-luvun puolivälistä vuoteen 2007 asti (yhden vuoden notkahdusta lukuunottamatta). Sen jälkeen toisaalta talouden taantuma ja Kataisen hallituksen tietoinen politiikka tasasi tuloeroja. Nyt on tuloerot taas ainakin päätösperäisesti lähdössä kasvuun, Arhinmäki vastaa.

Verkkouutiset kävi tässä läpi hallituksen tuloeroja kasvattavaksi leimatun budjetin tulonjakovaikutuksia. Todellisuudessa budjetti ei käytännössä vähennä käteen jääviä tuloja missään tuloluokassa, mikäli tupakkaveron korotuksen vaikutus jätetään pois laskuista. Tupakkavero huomiotaessa alenevat käteen jäävät tulot hieman kahdessa pienimmässä tuloluokassa. Noin 80 prosentille kotitalouksista jää taas käteen saman verran tai enemmän kuin ennen kevyemmän ansiotuloverotuksen ansiosta.

Kansainvälisten vertailujen mukaan Suomi on tuloerojen osalta eräs maailman tasa-arvoisimpia maita. OECD:n mukaan Suomessa on maailman kolmanneksi vähiten suhteellisesti köyhiä, eli kotitalouksia, joissa ansaitaan vähemmän kuin puolet kansallisesta mediaanitulosta. Lisäksi Suomen veroaste on OECD:n neljänneksi korkein ja julkinen sektori BKT:een suhteutettuna EU:n toiseksi suurin.

Siinähän se linkkaamassasi jutussa näkyy. Tuloerot ovat kasvaneet rajusti 1990-luvun puolivälistä. Taantuma ja Kataisen hallituksen tuloeroja tasaava politiikka pysäytti kasvun hetkeksi. Nyt Sipilän hallituksen politiikan myötä kääntyy nousuun, ainakin päätösperäisesti. — Paavo Arhinmäki (@paavoarhinmaki) November 24, 2017

Tuloerot eivät ole kasvaneet 1990-luvun lopun jälkeen. On totta että ne olivat pienemmät 1990-luvun alussa mutta kuka niihin aikoihin kaipaa? — Mika Maliranta (@Maliranta) November 25, 2017

Lue myös:

Riita repesi tuloeroista – Li Andersson syyttää Helsingin Sanomia