Vaikean eron kokenut Saara Leiri auttaa nyt ihmisiä eron keskellä.

Mistä on kyse? Joskus sekä vanhemmille että heidän parisuhteelleen on parasta, että se päättyy eroon

Eroon sisältyy lähes aina paljon tunteita, mikä voi tehdä erosta hankalaa

Avioeroa pohtivat vanhemmat hakevat aiempaa hanakammin apua, jotta erosta tulisi sujuva

Esimerkiksi Kymenlaaksossa ensi- ja turvakotiyhdistys järjestää eroneuvo-tilaisuuksia, joita pidetään parin-kolmen kuukauden välein

*KOTKA *Saara Leiri erosi miehestään kuusi vuotta sitten. Avioparilla oli kolme yhteistä lasta, minkä vuoksi eron askelmerkkejä piti hioa tarkoin. Avioliittoa kesti viisi vuotta, mutta pari ehti olla yhdessä pidempään.

Eroamista Saara Leiri pitää elämänsä vaikeimpana kokemuksena.

– Minä hain eroa ja siihen oli monta raskasta syytä. Eroni oli värikäs, vaiherikas ja aika vaikeakin, sanoo Saara Leiri.

Leiri mietti eropäätöstään pitkään.

– Siinä käydään omaa jaksamista tosi paljon läpi ja tulee erilaisia tunteita, kuten vihaa surua, ja kaikkea sekaisin. Saattaa olla mustasukkaisuuttakin, hän sanoo.

Eroava pariskunta ajautui kerta toisensa jälkeen riitoihin, kun Leiri ryhtyi keskustelemaan miehensä kanssa hiljaisiksi vaietuista asioista.

Pikkuhiljaa hän oppi, että eroperheen arjen tulevaisuus ei kestä riitelyä. Vaikeiden asioiden puiminen vei huomion kaikkein tärkeimmästä.

– Aina kun puhuin vaietuista asioista, se repi vaikeudet jälleen esiin. Riidat loppuivat, kun aloin keskittyä lapsiin vaikeuksien sijasta, sanoo Saara Leiri.

Vertaisvapaaehtoinen Saara Leiri käy auttamassa eroavia ihmisiä muun muassa perhetalo Haikarassa Kotkassa. Ville Pisto / Yle

Jos eroa ei hoideta oikein...

Saara Leiri asuu nykyään yhdessä lastensa kanssa ja lasten isästä tuli etävanhempi. Leirillä on myös uusi aviomies, mutta eroaan hän on silti miettinyt usein jälkikäteen. Miten lapset pärjäsivät eron keskellä? Mitä vaikeassa tilanteessa olisi voinut tehdä toisin?

Näiden kysymysten vuoksi Saara Leiristä tuli vapaaehtoinen, joka auttaa eroavia ihmisiä. Hän sanoo, että olisi kaivannut samanlaista vertaistukea eronsa aikana.

Hän on ehtinyt toimia Kymenlaakson ensi- ja turvakotiyhdistyksen eroneuvo-tilaisuuksissa vertaisvapaaehtoisena kahden vuoden ajan.

– Eroneuvo-illoissa käsitellään isoja tunteita ja itku on herkässä itsellä ja eronneilla. Tilaisuuksissa kerron omista kokemuksistani ja ennen kaikkea kuuntelen muita. Kaikenlaiset tunteet ovat sallittuja eikä ketään tuomita, sanoo Saara Leiri.

Saara Leiri astumassa sisään Kymenlaakson ensi- ja turvakotiyhdistyksen perhetalo Haikaraan. Ville Pisto / Yle

– Jos pystyn tavoittamaan yhdenkin ihmisen, joka tulee iltaan, niin koen olleeni hyödyksi, hän lisää.

Juuri lapsiperheissä eroamisen taidot mitataankin kaikista tarkimmin. Saara Leirin tavoin moni vanhempi miettii, miten eron voi hoitaa niin, että se vaikuttaisi lapsiin mahdollisimman vähän.

– Piti muistaa, että lapset ovat erossa kaikkein tärkein asia. Omalla kohdallani isän läsnäolo ja pitäminen lasten elämässä oli tosi tärkeätä. Yhteistyöstä piti tehdä sujuvaa niin, etteivät tunteet vain velloneet, sanoo Saara Leiri.

Jos eroa ei hoideta oikein, toistuvat erosta opitut huonot käytösmallit helposti, kun lapsi varttuu aikuiseksi.

Selän takana haukkumista ja mykkäkouluja

Yleinen erovirhe on esimerkiksi, että entistä puolisoa haukutaan selän takana lapsille. Mykkäkouluja ja riitoja ruokkivat katkeruuden ja vihan tunteet.

Eroihin liittyvä tunnemyllerrys johtuu usein siitä, että toinen osapuoli on jätetty, ja toinen jää jätetyksi. Viime vuonna Suomessa tapahtui yhteensä 13 541 avioeroa.

– Se miten vanhemmat pystyvät eroprosessissa ja sen jälkeen puhumaan toisesta vanhemmasta on iso merkitys. Parisuhteen päättyessä toisesta vanhemmasta pitäisi pystyä puhumaan positiivisesti tai vähintään neutraalisti, sanoo parisuhteiden asiantuntija Minna Oulasmaa Väestöliitosta.

Lasten ei pidä joutua kannattelemaan vanhempiaan erossa. Pitää muistaa, että vanhemmat eroavat Minna Oulasmaa

Usein erolapsi kokee tulleensa hylätyksi, kun toinen vanhemmista jättää yhteisen kodin. Hylätyksi tulemisen tunnetta pahentaa se, jos eroamisesta ei osata kertoa lapselle oikealla tavalla.

– Lasten ei pidä joutua kannattelemaan vanhempiaan erossa. Pitää muistaa, että vanhemmat eroavat, eivät lapset, sanoo parisuhteiden asiantuntija Minna Oulasmaa Väestöliitosta.

Aina tunteiden pitäminen aisoissa ei onnistu yksin. Viimeistään silloin eroparin on hyvä hakea apua.

"Tässä asiassa on tapahtunut suuria asenteellisia muutoksia"

Väestöliitosta kerrotaan, että yhä useampi suomalainen haluaa erota oikein. Sen varmistamiseksi eroparit hakevat aktiivisesti apua. Myös miesten asenteissa on tapahtunut muutoksia.

– Tässä asiassa on tapahtunut suuria asenteellisia muutoksia. Olen tehnyt parisuhdetyötä kaksikymmentä vuotta, ja sinä aikana asenteet avun hakemiseen ovat muuttuneet aiempaa avoimemmiksi, sanoo parisuhteiden asiantuntija Minna Oulasmaa Väestöliitosta.

– Ilahduttavaa on se, että myös miesten asenteet ammattiavun käyttämiseen eron yhteydessä ovat muutoksessa. Miesten on yhä helpompi ottaa apua vastaan, hän lisää.

Myös Ensi- ja turvakotien liiton eroneuvontatoiminnassa on huomattu äidissä ja isissä tapahtunut asennemuutos.

Avopalveluohjaaja Hannele Mäkelä Kymenlaakson ensi- ja turvakotiyhdistyksestä. Ville Pisto / Yle

– Nykyisin vanhemmat ovat tosi valveutuneita ja he haluavat tehdä erosta lapselle mahdollisimman hyvän. Eroaminen aiheuttaa vanhemmissa valtavasti kysymyksiä ja huolta, sanoo Kymenlaakson ensi- turvakotiyhdistyksen avopalveluohjaaja Hannele Mäkelä.

Aiemmin eroamiseen ei välttämättä osattu kiinnittää huomiota samalla tavalla.

"Vanhempien ei pidä luvata liikaa lapsille"

Eroneuvojat näyttävät olevan yhtä mieltä siitä, mikä on onnistuneen eron kulmakivi: Jos pariskunnalla on yhteisiä lapsia, pitää vanhempien säilyttää asialliset välit toisiinsa.

– Vanhempien ei pidä luvata liikaa lapsille. On hyvä kertoa sopivalla tavalla, että isä ja äiti eroavat nyt lopullisesti, sanoo parisuhteiden asiantuntija Minna Oulasmaa Väestöliitosta.

Vaikka parisuhde päättyy, säilyy vanhemmuus. Erosta huolimatta lapset ovat pariskunnan yhteiset. Onnistuneessa erossa vanhempien kokemia tunteita ei työnnetä lasten niskaan.

– Vanhempi joutuu eroprosessissa hoitamaan rationaalisia asioita kuten uuden asunnon hankintaa tai lapsen mahdollista uutta hoitopaikkaa tai koulua, ja samalla työstämään omia tunteitaan. Silloin hän ei välttämättä pysty olemaan riittävän hyvä vanhempi lapsilleen vaan tarvitsee apua ja tukea, sanoo parisuhteiden asiantuntija Minna Oulasmaa.

Henrietta Hassinen / Yle

Kymenlaakson ensi- ja turvakotiyhdistyksen järjestämiä eroneuvo-tilaisuuksia pidetään parin-kolmen kuukauden välein Kotkassa, Kouvolassa ja Haminassa.