- Jännä nähdä, minne asti tämä riittää, sanoo Nordean pääekonomisti Aki Kangasharju.

Tilastokeskuksen mukaan Suomen kausitasoitettu ja työpäiväkorjattu tuotanto oli 3,0 prosenttia ylemmällä tasolla kuin vuotta aiemmin. Samalla tilastokeskus korjasi tammikuun vastaavan lukeman ylöspäin. Tammikuun tuotanto kasvoi tarkentuneiden tietojen mukaan 3,7 prosenttia (oli 2,4) edellisvuoden tammikuusta. TILASTOKESKUS

Suomi sai kiirastorstaina vuoden tähän asti tärkeimmän talousuutisen, mutta se jäi pääsiäisen vieton jalkoihin.

Tilastokeskuksen mukaan Suomen kausitasoitettu ja työpäiväkorjattu tuotanto oli helmikuussa 3,0 prosenttia ylemmällä tasolla kuin vuotta aiemmin.

Samalla tilastokeskus korjasi tammikuun vastaavan lukeman ylöspäin. Tammikuun tuotanto kasvoi tarkentuneiden tietojen mukaan 3,7 prosenttia (oli 2,4) edellisvuoden tammikuusta.

Nyt puhutaan jo merkittävästä käänteestä kohti parempaa. Puolentoista prosentin paikalla liikkuneet ennusteet bkt:n kasvusta saattavat olla selvästi alakantissa.

- Yli kolmen prosentin kasvua jo parina kuukautena perätysten ja luottamusluvut povaavat jatkoa. Mahdottomana pidetty käymässä toteen? OP-Pohjolan pääekonomisti Reijo Heiskanen hehkutti lyhytviestipalvelu Twitterissä maanantaina.

Rohkeimmatkin talousennusteet viime kuukausilta ovat jääneet alle kahden prosentin.

Nordean pääekonomisti Aki Kangasharju on myös aiempaa luottavaisempi, mutta hän muistuttaa, että Tilastokeskuksen kasvuluvut ovat kuukausilukuja, jotka perustuvat liikevaihtoon.

- Oikea bkt on sitten arvonlisää. Mutta kyllähän tämä korreloi sen oikean bruttokansantuotteen kanssa. On tosi jännä nähdä, minne asti tämä riittää, mutta kyllähän tämä hyvältä näyttää.

Talouskasvun kiihtymisen täytyy kummuta investoinneista, sanoo Nordean Aki Kangasharju. JENNI GÄSTGIVAR

Miten puheena olleet luvut korreloivat bkt:n kasvulukujen kanssa?

- Sitä on vaikea sanoa, mutta kyllä se melko iso on. Näistä luvuista pystytään päättelemään suuntaa ja sen voimakkuutta. Ja nyt jos ennusteet ovat olleet noin puolessatoista prosentissa, niin kyllä tämä alkuvuosi näyttää siltä, että ne ennusteet ovat jäämässä jälkeen, jos tämä tätä vauhtia menee. Se ihme, kuten kollega sanoi, niin kyllä se sitten ihmeen kovalta vaikuttaa.

Talouskasvu syntyy kuluttajien kysynnästä, investoinneista ja viennistä.

Mistä talouskasvun kiihtyminen nyt johtuu?

- Kuluttajiltahan se ei voi tulla, kun inflaatio on noussut ja palkkoja ei koroteta. Siispä sen täytyy tulla joko investoinneista tai viennistä. Viennistä meillä on sen verran muualta tullutta dataa, että se ei ole lähtenyt vauhtiin, joten investoinneista sen täytyy tulla, Kangasharju päättelee.

Nordean ennuste muutaman viikon takaa tämän vuoden talouskasvuksi on 1,3 prosenttia.

- Näitä uusia lukuja vasten se tarkoittaa, että alakanttiin se jää, jos se tätä vauhtia menee.

Kangasharju toivoo, ettei hyvää kehitystä turmeltaisi syksyn työmarkkinakierroksella.

- Hyvä kehitys ei tarkoita sitä, että voisimme syksyllä nostaa palkkoja. Sitten me kyllä syödään nopeasti tämä kasvu. Vienti ei ole nimittäin lähtenyt vielä vetämään, koska kilpailukyky ei ole tarpeeksi parantunut. Tämä on ollut kotimarkkinakasvua.

Ovatko Tilastokeskuksen tuotantoluvut tämän vuoden toistaiseksi parhaimmat talousluvut?

- Kyllä näin voi sanoa, koska tämä on kuitenkin kovempaa dataa kuin esimerkiksi kuluttajien luottamus. Se on pelkkää luottamusta. Tässä on oikeaa liikevaihtoa.

Kuluttajien luottamus oli tammikuussa korkeimmillaan yli 6 vuoteen.

Tilastokeskuksen mukaan kausi- ja satunnaisvaihteluista tasoitettujen sarjojen (kausitasoitettu ja trendisarja) viimeiset havainnot tarkentuvat uusien havaintojen myötä kausitasoitusmenetelmissä. Tilastokeskuksen mukaan tarkentumiset voivat etenkin suhdannekäänteissä olla suuria, mikä tulee ottaa huomioon kausitasoitettuja ja trenditietoja käytettäessä.