Eläkkeelle jäänyt valtiosihteeri Raimo Sailas on tuomion enkeli, jonka mielestä Suomea vaivaa ”näivetystauti”, joka ilman isoja uudistuksia päätyy ”kuolemaan”.

Eläkkeelle syksyllä jäävän Danske Bankin johdon neuvonantajan Lauri Uotilan mukaan Suomi on hyvässä kunnossa, käytännössä velaton maa. Suomi pärjää velkaantumisvauhdin kanssa vielä mainiosti 3-4 vuotta sanoo Uotila. Hänen ajatuksensa perustuu siihen, että Suomella olisi 60 miljardia rahoitussaamisia velkojen vastineeksi.

Sailas on pessimisti, Uotila optimisti, mutta kumpi on realisti. Selvitin asiaa valtion vuoden 2012 tilinpäätöksen perusteella.

Velkaa on, vaikka lampaat söisi

Velkakello http://velkakello.fi/ tikittää koko ajan lisää. Sen mukaan 5.8.2013 klo 22.42 valtionvelkaa oli 88 miljardia euroa.

Valtion tilinpäätöksen mukaan 31.12.2012 velkaa oli 95 miljardia euroa. Velkakello eikä virallinen tilastointi huomioi lyhytaikaisesta velasta kuin osan. Tilastokeskuksen mukaan velka 31.12. oli 84 miljardia. Tässä selvityksessä on huomioitu kaikki varat ja velat, niin ostovelat kuin valtion pankkitileillä olevat likvidit rahat.

Valtiovelan väheneminen vuosina 1995-2008 on näennäistä, koska valtion omaisuutta myytiin tuona aikana 16 miljardilla eurolla.

Velka jatkaa kasvuaan. Tammi-maaliskuussa julkisyhteisöjen velka kasvoi 2,1 miljardia 105,3 miljardiin euroon. Tästä valtionvelan osuus on 95,2 miljardia.

Valtiokonttorin mukaan Suomen valtionvelka oli toukokuussa runsaat 89 miljardia euroa. Tämä velka on tilinpäätöksen perustana. Valtiokonttori ei laske takausvastuuta Euroopan rahoitusvakausvälineen varainhankinnasta velaksi, mutta Tilastokeskus laskee sen mukaan julkisen talouden velkaan. Se on oikeampi tapa, koska Kreikka ei tule velkojaan koskaan maksamaan ja velan eräpäivän siirtäminen korottomana kymmenien vuosien päähän on vain itsepetosta.

Kuntien ja kuntayhtymien velka kasvoi alkuvuodesta 0,6 miljardia euroa 14,5 miljardiin euroon.

Käytännössä velaton Suomen valtio omisti 25 vuotta sitten koko Imatran Voiman, Nesteen, Postipankin, Outokummun, Valmetin, Kemiran, Rautaruukin, Soklin kaivokset, Finnairin, Veitsiluodon ja paljon muuta. Nyt nuo kaikki on pistetty sileäksi. Vain hippusia on jäljellä. Olemme siis myyneet edellisten sukupolvien säästöt, tuhlanneet rahat ja ottaneet valtiolle ja kunnille yli sata miljardia euroa uutta velkaa. Kaikki on tuhlattu. On eletty yli varojen. Rahaa ja velkasitoumuksia on jaettu kehitysapuun, maahanmuuttoon, Kreikkaan, Kyprokselle, kaikkialle. Karkesti laskien kehitysapu ja humanitäärinen maahanmuutto on maksanut 20 vuoden aikana Suomelle 30 miljardia, joten pelkästään ne selittävät kolmanneksen valtion velasta. Jos velkaantuminen halutaan aidosti katkaista, on näihin menoihin uskallettava puuttua.

Eikä tässä vielä kaikki. Piiloon on laitettu velkaa mm. moottoriteiden ja poliisitalojen rakentamiseen. Nämä velat eivät näy julkisessa velassa eikä tilinpäätöksissä, mutta niistä aiheutuu vuosikymmenien ajan enemmän korkoja ja lyhennyksiä kuin taseeseen merkityistä suorista veloista.

Valtion konsernitase kertoisi enemmän, missä jamassa me olemme. Ensimmäinen harjoitelma asiassa osoitti, että Suomen nettovelka on 50 miljardia euroa suurempi kuin tilastot osoittavat. Tämä johtuu mm. siitä, että valtion yhtiöillä on omaa velkaa, joka tilastoidaan yksityissektorin velanotoksi.

Vantaalla kaupungin suoran velan määrä oli vuoden vaihteessa 1,1 miljardia ja konsernitaseen 2,3 miljardia. Jos valtio laskisi kaiken vastuullaan olevan velan määrän, velka olisi aikoja sitten ylittänyt 100 miljardin euron rajan. Eikä eläkevastuuvelkaa tarvitsisi laskea mukaan lainkaan.

Rahaa tulee ja rahaa menee

Valtion tuloslaskelma osoittaa viime vuonna 6,6 miljardin alijäämää. Valtion ja kuntien tilinpäätöksissä kuitenkin tärkein laskelma on rahoituslaskelma, joka osoittaa kuinka paljon on otettu lisää velkaa menojen katteeksi. Poistokikkailulla ei tuloksia voida parantaa.

Valtion rahoituslaskelma osoittaa 10 miljardin euron lisävelkaantumista vuoden 2012 aikana. Valtion verotulot olivat 38 miljardia euroa. Yli varojen elämisen määrä oli 25 % verotuloista. Jos velkaantuminen olisi estetty veronkorotuksilla, olisi kaikkia veroja pitänyt korottaa neljänneksen. Se olisi aiheuttanut uuden velkakierteen, koska esimerkiksi arvonlisäveron nousu olisi pitänyt kompensoida toimeentulotuen ja eläkkeiden määrissä. Arvonlisäveron nostaminen 30 %:iin olisi tuhonnut suuren osan pienyrittäjyydestä Suomessa.

Mitä varallisuutta vielä on tuhottavissa?

Jos valtio pistää kaiken sileäksi, ja käyttää pankkitilien rahat nollaan asti, sen realisoitavissa olevan omaisuuden määrä on 27 miljardia euroa, jos energiaa ei anneta kokonaan sijoittajille. Viimeisten rahojen saamiseen menisi useampi vuosi ja kaikkea ei varmasti saada takaisin (kuten euron pönkittämiseen käytettyjä rahoja) seuraavien viiden vuoden aikana.

Jos kaikki rahat käytetään velkojen maksamiseen, eikä uutta velkaa oteta euroakaan, olisi meillä velkaa noin 70 miljardia euroa, eli paljon enemmän kuin finanssikriisin alkaessa.

Kun kaikki on myyty, ei tulee enää osinkotuloja, eikä mitään muutakaan. Rahoitus- eli korko- ja osinkotuottojen määrä viime vuonna oli 1,5 miljardia euroa. Vähintään tämä on nirhaistava menoista, jos velan kasvu halutaan lopettaa ja kaikki on realisoitu.

Kansallisomaisuus

Valtion taseessa on kansallisomaisuutta 0,3 miljardin arvosta. ”Kansallisomaisuutta on kulttuuri- ja luonnonperintöä oleva valtion omaisuus, jonka omistuksen ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden säilyttäminen ja säilymisen turvaaminen.” Jos haluamme myydä kaikki Ateneumin ja muut suomalaiset taideaarteet, saataneen niistä satoja miljoonia euroja. Mutta kuka ostaisi museot. Eihän Guggenheimkaan halua omilla rahoillaan tulla Suomeen.

Taseen aktivoiduilla menoilla 0,4 miljardia ei ole mitään arvoa. Kyse on maksetuista menoista, jotka on jaettu useammalle vuodelle kuluksi.

Maat ja rakennukset

Valtio omistaa rakennuksia, metsää, tontteja ja muita maa-alueita, joiden tasearvo on 20 miljardia euroa. Suurinta osaa näistä ei voida myydä, koska sen jälkeen valtio joutuisi toimimaan vuokratiloissa ja vuokrien pitää kattaa käyttömenojen lisäksi kauppahinnan velkojen lyhentämisen ja korot.

Suomi kuitenkin antaa kaiken mieluummin ilmaiseksi tai korkeintaan halvalla. Kemiran lannoiteyhtiö siirtyi viime vaalikaudella norjalaisen Yaran omistukseen, ja samalla kaupalla Soklin kaivosoikeudet Lapissa vaihtoivat omistajaa. Miljardiluokan moka, jonka tekemisessä kunnostautui ministeri Häkämies, nykyisin EK:n johtaja.

Suomi antaa kullat ja mirhamit maistaan käytännössä ilmaiseksi. Jäljelle jää raiskattu luonto ja hirmuiset luonnon tuhon aiheuttamat menot. Ne maksavat maanomistajat ja veronmaksajat. Talvivaaran oikeudet myytiin eurolla ja sen jälkeen valtio on laittanut rahaa yhtiöön pelkästään talven 2013 osakeannissa 47 miljoonaa euroa.

Suomen kaivostoiminta on samanlaista kehitysmaariistoa kuin Afrikassakin. Vähintään, mitä pitäisi tehdä on määrätä kaivosvero jokaiselle maasta kaivetulle kultagrammalle sekä vielä vakuustalletus jälkien korjaamista varten. Voittoa nämä monikansalliset veroparatiiseja käyttävät yhtiöt eivät ikinä jätä verojen maksamista varten Suomeen eikä muuallekaan.

Valtiolle ei uskalla antaa myyntilupaa mihinkään. Kaikki pitää lahjoittaa veijareille. Muistellaan vaikka tuota Konnunsuon vankilaa. Senaatti-kiinteistöt myi vankilan kiinteistösijoittajalle marraskuussa 2010 1,8 miljoonalla. Alle vuoden kuluttua valtio päätti vuokrata osan vankilasta vastaanottokeskuksen käyttöön 660.000 euron vuosivuokralla. Sijoittaja kuolettaa ostohinnan alle kolmessa vuodessa. Lisäksi sijoittaja sai vankilan maan myynnistä 2,2 miljoonaa euroa in golden cash. Senaatin edustaja piti kauppaa valtion kannalta “erittäin hyvänä”.

Kaikki myydään. Presidentin kotikin on kaupan. Ja halvalla. Kauppias Keskinen tarjoaa talosta miljoona euroa, kun valtio antaisi sen (venäläisille) 400.000 eurolla.

Meillä on vielä omassa omistuksessamme vesi. Ei kestä kauaa, kun sekin on lahjoitettu sijoittajille.

Velkaiset poliisitalot ja moottoritiet

Valtion virkamiehet ovat oppineet kikkailemaan velalla. Kun moottoriteitä ja poliisitaloja rakennetaan, valtio on niissä vuokranmaksajana. Näin voidaan tehdä satojen miljoonien eurojen investointipäätöksiä poliitikkojen ohi. Talojen käyttö ja moottoritiet maksavat näin moninverroin enemmän kuin valtion suoralla rahoituksella, koska pitää maksaa korkeat korot ja sijoittajien voitot vuokrien yhteydessä. Vuokrasopimukset tehdään kymmeniksi vuosiksi.

Yritysten on kerrottava vuokrasopimuksista tilinpäätöksissään niiden kokonaismaksujen määrät, mutta valtio ei häveliäisyyssyistä niistä kerro mitään.

Osakkeet

Valtion taseessa osakkeiden arvo on 14,9 miljardia euroa. Fortumin, Finnairin ja Neste Oilin osakkeiden tasearvo on 5,7 miljardia. Niiden markkina-arvo elokuun 2013 alussa on 8,8 miljardia euroa (Fortum 6,9, Finnair 0,2 ja Neste Oil 1,7 mrd euroa).

Noteeraamattomien osakkeiden tasearvo on 9,2 miljardia euroa. Solidiumin 4,9 miljardia on tästä yli puolet. Kansainväliseen kehityspankkiin sijoitettuja 1,4 miljardia euroa tuskin voidaan realisoida. Suomen Teollisuussijoitukseen on sijoitettu 470 miljoonaa. Fingridin sähköverkkoyhtiöön on sijoitettu 393 miljoonaa. Solidiumia ja Fingridiä lukuunottamatta näitä osakkeita ei juurikaan voi myydä (Veikkaus, VR, Finnvera, Finavia, Arsenal, Hansel jne).

Suomen Teollisuussijoituksen tarkoitus on sijoittaa suomalaiseen yritystoimintaan kasvun vauhdittamiseksi. Yhtiö on sijoittanut yrityksiin 333 miljoonaa ja rahoitusarvopapereihin 199 miljoonaa euroa. Ainakin tuon jälkimmäisen rahan voisi ottaa valtiolle, koska yhtiön tarkoitus ei ole ostaa arvopapereita markkinoilta, eikä yhtiöllä ole velkoja.

Valtion edustajat ovat kyllä innokkaita myymään yllättäviäkin omistuksia. YLE myi digiverkon ulkomaalaisille ja sen jälkeen onkin maksettu hurjia vuokria. Sama töppäys tehtiin autokatsastuksen kanssa. Ja Kemiran. Ja ja ja…

Valtion omistamat pörssiyhtiöiden osakkeet

Valtioneuvoston kanslia hallinnoi Fortumin, Finnairin ja Neste Oilin osakeomistuksia. Muu pörssiyhtiöomistus tehdään Solidiumin kautta.

Suomen valtio omistaa Fortumista 50,7 %, Kansaneläkelaitos 0,8 % ja Valtion eläkerahasto 0,8 %. Käytännössä valtio ei voi myydä yhtään osaketta, koska johdon optiojärjestelmien takia omistus joka tapauksessa vähenee. Jos osakkeita myytäisiin, valtio menettäisi kokonaan kontrollin Fortumista. Tosin Fortumin lahjahinnat ja Lilius-miljoonat huomioiden voisi kysyä, voiko huonommin valtion omistusta enää hoitaa.

Valtio sai osinkotuloja Fortumista tänä vuonna 450 miljoonaa euroa. Käytännössä se on veronmaksajille huuhaata, koska osinkojen takia joudumme maksamaan enemmän sähkön hinnassa ja sijoittajat ottavat osinkopotista puolet.

Fortumilla on velkaa 13,8 miljardia euroa ja tämän velanmaksun hoitavat sähkönkäyttäjät Suomessa, Ruotsissa ja Venäjällä. Venäjälle on rahaa kaadettu miljarditolkulla ja on varsinainen ihme, jos sieltä joskus omamme saadaan takaisin. Sen verran taitavia veijareita venäläiset ovat aina olleet.

Valtiontalouden kannalta Fortumin osakkeiden omistuksen realisointiarvo on siten nolla, vaikka pörssikurssin mukaan voidaan väittää, että arvo olisi 6,9 miljardia euroa.

Solidiumin omistukset

Solidium omistaa Elisasta (entinen Helsingin Puhelinyhdistys) 10,1 %, Kemirasta 16,7 %, Metsosta (Valmet ja yksityinen Rauma) 11,1 %, Outokummusta 21,8 % (entinen valtionyhtiö), Outotecista 10 % (ennen osa Outokumpua), Rautaruukista 39,7 % (entinen valtionyhtiö), Samposta 14,2 % (entinen yksityinen vakuutusyhtiö Sampo ja valtion omistama Postipankki/Leonia, josta pankki myytiin Danske Bankille), Stora Ensosta 12,3 % (entinen ruotsalainen Stora ja suomalainen Enso-Gutzeit), Talvivaarasta 16,7 %, TeliaSonerasta 11,7 %, Tiedosta 10,3 % (jonne on myyty mm Valtion tietokonekeskus).

TeliaSoneran kurjan historian muistamme. Valtio omisti kokonaan posti- ja teletoiminnan, josta ovat tulleet postin Itella ja teleliikenteen Sonera. Politiikot hamuavat TeliaSoneran osakkeiden myymistä. Niistä saataisiin 2,7 miljardia. Viimeisin osinkotulo valtiolle oli 167 miljoonaa euroa. Pelkästään Saksan ilmatilasta maksettiin 3,6 miljardia. Soneran tuhonnut ministeri on nyt pääministerin neuvonantajana valtiosihteerinä 12.330 euron kuukausipalkalla. Jälki on tuttua. Ehkä hänet onkin palkattu kokeneena tuhoajana hallituksen leipiin.

Talvivaara on kankkulan kaivo, jonka kipsialtaisiin tulee menemään vielä paljon veronmaksajien rahoja.

Politiikot pettävät itseään. 30.6.2012 päättyneellä tilikaudella Solidium maksoi osinkoja valtiolle 660 miljoonaa euroa. Osinkojen maksamista varten yhtiö otti 600 miljoonan euron lainan. Tilikauden tulos oli vain 131 miljoonaa. Tämä temppu näkyy valtion tilinpäätöksessä 0,6 miljardia euroa liian hyvänä asiana.

Solidiumin tilinpäätöksessä on mielenkiintoinen yksityiskohta. Yhtiön tilintarkastuskulut näyttävät kohtuullisilta, 12.000 euroa. Samaan aikaan on veroneuvonnasta maksettu tilintarkastajille 49.000 euroa. On vaikea hahmottaa, mihin valtion omistama ja rahoittama yhtiö tarvitsee veroneuvontaa, etenkin kun osakkeiden omistus ei verotusmielessä kummoistakaan ole. Ehkä kumminkin, koska 131 miljoonan euron voitosta on maksettu veroja vain 387.000 euroa.

Solidium maksanee julkissektorin parhaat palkat henkilökunnalle. Yhtiön 11 työntekijän keskipalkka oli viime vuonna 13.505 euroa kk:ssa.

Kaupallisesti toimivat yhtiöt

Valtio omistaa kaupallisesti toimivia yhtiöitä, joista ehkä osa voitaisiin myydä markkinoille. Näidenkin yhtiöiden arvo perustuu veronmaksajien aikaisemmin maksamiin investointeihin, eikä nykyinen poliittinen johto ole tehnyt mitään hyvää näiden yhtiöiden arvon nousemiseksi.

Altia, 100 %, viinatehdas, ks erillinen selostus

Destia, entinen valtion tieliikennelaitos, jonka johtajien lähipiiriliiketoimet ovat olleet esillä. Destialla on velkaa 154 miljoonaa euroa ja tämä velka oli aiemmin velkaa valtion taseessa. Velan maksavat veronmaksajat palvelumaksuina yhtiölle.

Edita, 100 %, entinen Valtion Painatuskeskus

Ekokem, 34,1 %, ongelmajätteiden käsittelyä ja neuvontaa

Gasum, 24 %, kaasuntuotantoa ja jakelua

Itella, 100 %, entinen postilaitos, joka yrittää valloittaa Venäjän veroparatiisiyhtiöiden avulla. Itella on velkaa 0,8 miljardia euroa.

Kemijoki 50,1 %, vesivoimalaitos, velkaa 0,4 miljardia, josta puolet veronmaksajien vastuulla

Motiva 100 %, julkisilla rahoilla toimiva energian ja materiaalien tehokasta käyttöä neuvova yritys

Patria 73,2 %, joka on oppinut kaupallisuuden lahjuksien antamista myöten

Suomen Rahapaja 100 %, onnistui rahaa tekemällä tekemään 7 miljoonan euron tappion viime vuonna

Vapo 50,1 %, suomalaisten paikallisten energiayhtiöiden ja valtion puoliksi omistama yhtiö, joka muokkaa Suomen luontoa turvetuotannolla

VR-Yhtymä. 100 %, pääsee niukasti nollatulokseen sillä, että rataverkko on veronmaksajien vastuulla.

Vaikka nuo kaikki myytäisiin, ei niillä rahoilla montaa kuukautta Suomen velkaantumista vähennettäisi. Etenkään kun muistamme kuinka hyviä kauppamiehiä Suomen hallitukset ovat olleet. Esimerkiksi Fortum, Kemira ja kaivokset käytännössä lahjoitettiin sijoittajille.

Enpä tiedä kuka ostaisi ryhmään kuuluvien Boreal Kasvinjalostuksen, Meritaidon, Suomen Siemenperunakeskuksen ja Suomen Viljavan osakkeet.

Erityistehtäviä hoitavat yhtiöt

Valtio omistaa kokonaan tai osittain yhtiöitä, joiden tehtävänä on hoitaa jotain yhteiskunnallisesti tärkeää asiaa osakeyhtiön muodossa. Tällaisia yhtiöitä ovat esimerkiksi Alko Oy, Veikkaus Oy, Yleisradio Oy, Finnavia Oyj ja Finnvera Oyj. Osa näistä yhtiöistä tuottaa valtiolle rahaa kuten Veikkaus. Osa aiheuttaa vain menoja kuten Yleisradio ja Tietokarhu Oy, josta pörssiyhtiö Tieto omistaa 80 %. Yhtiö hoitaa verohallinnon tietojärjestelmien kehittämisen ja käyttöpalvelut.

Omistuksista olisi myytävissä Suomen sähköverkon omistava Fingrid Oy, josta valtio omistaa 53,1 %. Se aiheuttaisi sähkön hinnan nousun jos kaikille välttämätön sähkönjakelu menisi kokonaan sijoittajien haltuun, eikä kuluttajilla ole muita vaihtoehtoja.

Alkon, Veikkauksen ja Yleisradion myymisellä saataisiin rahaa, mikäli toiminnan monopoli jätettäisiin ostaville tahoille. Sellaista ei toki voi EU-Suomessa tehdä. Vaan kävisi kuin pojalle, joka talvipakkasilla pissasi housuunsa kun oli niin kylmissään. Valtio hassaisi nuo rahat muutamassa päivässä ja sen jälkeen kansalaisille tulisi kylmää kyytiä.

Valtio omistaa myös Governia Oy:n, joka hoitaa valtioneuvoston toimeksiannosta valtion rakennuksiin ja ajoneuvojen käyttöön liittyviä toimia. Governian tasearvo on 108 miljoonaa euroa valtion taseessa. Siihen on sijoitettu oman pääoman ehtoista valtion rahaa 20 miljoonaa. Oikeaa velkaa yhtiöllä on 245 miljoonaa euroa. Tämä velka ei näy valtion tilinpäätöksessä.

Erityistehtävistä aiheutuu erityisiä menoja. Suomen Hevosopistosta valtio omistaa 25 %. Hevosopisto maksaa toimitusjohtajalleen yli pääministeritason palkan 167.000 euroa vuodessa. Varmaankin mies on palkkansa ansainnut.

Valtion Eläkerahasto

Valtion eläkerahaston eläkevastuuvelka oli viime vuoden lopussa 93 miljardia euroa. Siitä on rahastoitu 13 miljardia. Tästä aiheutuvaa 80 miljardin euron nettovelkaa ei ole mitenkään käsitelty valtion tilinpäätöksessä. Eipä hätää. VER hoitaa eläkevelan sijoituksillaan.

Viime vuonna 13 miljardin euron sijoituksille tuli 487 miljoonan euron tuotto eli 3,6 %. Valtio ottaa markkinoilta velkaa 2-2,5 prosentin korolla, maksaa sillä eläkemaksuja omaan eläkerahastoon, joka ottaa riskin ja saa siitä pienen tuoton tulevien eläkkeiden maksuun. Työllistämisvaikutus 21 henkilöä. Keskipalkka 9.370 euroa kuukaudessa. Sinne töihin.

Suomen Pankki

Entä jos sosialisoitaisiin valtion omistaman ja EKP:n saneleman Suomen Pankin rahat. Tilinpäätöksen mukaan niitä on 101 miljardia euroa. Eipä sekään lämmittäisi, koska velkaa on pankilla 95 miljardia euroa. Pieni luottotappio 90 miljardin euroalueelle annettujen luottojen määrissä ja Suomen Pankista tulee veronmaksajille enemmän maksettavaa kuin tilkettä valtion budjettiin.

Valtion viinatehtaan myyntiaikeet

Valtio ehti myydä Finlandia Vodkan amerikkalaisille vuonna 2004. Keväällä suunniteltiin koko viinatehtaan eli Altia Oy:n myymistä pörssipelureille. Valtiollahan on strategiana lahjoittaa pikkurahalla kaikki oma ja kansallinen ulkomaille.

Altia ei ole pörssiin soveltuva yhtiö. Sen tulot tulevat pääasiassa viinamonopolimaista (Suomi 216 M eur ja Ruotsi 161 M eur, 2012). Ruotsissa Systembolagetin Absolut-vodka on menestynyt kansainvälisesti. Altian suuri osuus Ruotsin viinakaupassa johtuu suomalaisista maahanmuuttajista. Muu kansainvälistyminen on ollut lähinnä puuhastelua (Baltia 22 M, Norja 39 M, Tanska 44 M eur). Herrat haluavat jatkaa leikkejään, sillä yhtiö on tehnyt pörssissä tarvittavan kansainvälisen IFRS-tilinpäätöksen jo vuosia.

Monopoliyhtiö Alkon ja sen myymän Koskenkorvan valmistajan Altian siirtohinnat eivät koskaan voi olla täydelliset markkinahinnat. Pelkästään siksi yhtiö ei ole pörssikelpoinen.

Finlandia Vodkan valmistusoikeudet ovat katkolla vuonna 2017.

Viime vuonna Alko jakoi valtiolle osinkoja 50 miljoonaa euroa, Altia 7 miljoonaa. Altia-konsernin voitto 2012 oli 26 miljoonaa euroa. Sillä ei sijoittajille herran huonetta rakenneta.

Jos pörssilistautumisessa käytetään samaa konsulttia kuin Fortumin listauksessa, koko yhtiön saisi tasearvolla eli parilla sadalla miljoonalla eurolla. Hintaa alentaisivat johdolle varmuudella annettavat optiot, joiden voiton turvaamiseksi listaus on tehtävä halvalla. Jokaisesta eurosta on veronmaksajien pidettävä kiinni, sillä hallitus on hanakasti jakamassa niitä ulkomaille. Koskenkorva tuli markkinoille 1953. Jättäkäämme edes se yhteiseen omistukseen tuleville sukupolville.

Mielenosoitusta ja perustuloa

Koskahan Suomen nuoret heräävät, että elämä on tarkoitettu elettäväksi, eikä eläen kuin hepokatti. Laulaen ja soittaen koko kesän. Nuoret ja vanhat sekä media pitävät hirmuista meteliä sukupuolineutraalista avioliitosta, ministerin Raamattu-puheesta ja vihapuheista. Mieltä osoitetaan pride-kulkueissa. Ja kaikki hauska pitää rahoittaa perustulolla.

Suomessa on noin 3,3 miljoonaa 18-64 vuotiasta ihmistä. Jos jokaiselle heistä annetaan 620 euron veroton perustulo on rahaa löydyttävä jostain 25 miljardia euroa. Kaikki tiedämme, että 620 euroa olisi vasta starttiraha. Kun se on saatu, pitää saada lisää. Eikä se riitä, koska 620 eurolla ei asuta ja eletä pääkaupunkiseudulla. Kaikki valtion ja kuntien verotulot ja työeläke- ja muut maksut ovat yhteensä vuodessa 82 miljardia. Perustulo olisi siitä kolmasosa.

Kun eläkeikää nostetaan kaksi vuotta, saadaan lisää rahoitusta kun 739 euron takuueläke korvautuisi 620 euron perustulolla.

Kun kaikista työttömyyskorvauksista, asumistuista ja erilaisista lisätuista luovutaan ja jokainen sosiaalialan hallinnossa työskentelevä irtisanotaan, saadaan rahaa kasaan 8 miljardia. Kaikki opiskelijoiden tuet poistamalla säästyisi vajaa miljardi. Loput varmaan rahoitettaisiin taikaseinällä. Puuttuva 16 miljardia rahoitetaan joko korottamalla arvonlisävero kaksinkertaiseksi tai ansiotulojen vero nelinkertaiseksi. Tosin monelle vero menisi jo yli 100 prosentin, mutta ei hätää, koska on veroton perustulo.

Perustulon kannattajat uskovat, että sen jälkeen kaikki menisivät töihin, kun ansiotulot eivät enää alentaisi sosiaaliturvaa. Sen verran olen elämää nähnyt, että uskon päinvastaiseen. Yhä useampi alkaa elämäntaiteilijaksi perustulon varassa. Lisäksi niin EU:sta kuin EU:n ulkopuolelta tulisi pakettiautokaravaaneja ja täynnä olevia laivoja ihmisiä elämään maassa, jossa on keksitty ikuinen sampo.

Meille käy samoin kuin muillekin ylivelkaantuneille maille. BKT-kasvu ei enää voi auttaa, koska niin suurta kasvua ei voi olla tulossa, että suunta oikenisi. Suomi ei pystynyt lyhentämään edes korkeasuhdanteessa velkojaan, miten se pystyisi koskaan. Edellisten sukupolvien keräämää myytävää omaisuutta ei enää ole.

Vuodesta 1975 Suomen BKT on kasvanut 2,4-kertaiseksi (vuoden 2000 rahassa). Keskimäärin kasvu on ollut 2,3 %, Valtion velka on kasvanut vuoden 1970 nykyrahassa alle 6 miljardista eurosta 84 miljardiin euroon. BKT:n kasvu on siis rakentunut savijaloille. Eläketurva perustuu olettamukseen, että kasvu jatkuu samaa tahtia vuoteen 2050.

Suomen väestö on kasvanut vuodesta 1970 4,6 miljoonasta 5,4 miljoonaan eli 1,2-kertaiseksi. BKT-kasvusta osa selittyy väestönkasvulla. Jakajia on siis enemmän.

Jotta kaikki hyvinvointi voitaisiin taata nykymenolla pitäisi BKT:n olla 379 miljardia euroa vuonna 2050 (vuoden 2000 rahassa). Eli 2,4 kertainen elintaso tähän päivään verrattuna. Miten se olisi mahdollista, kun metsäteollisuus on ajettu alas, Nokiaa ei ole, viennin kilpailukyky on menetetty, maahanmuuttajat ovat joko pienituloisia tai elävät sosiaaliturvan varassa. Miten voisimme kuluttaa vielä nykyistäkin enemmän. Mistä saisimme rahaa kulutukseen. Se olisi mahdollista, jos väkimäärä Suomessa olisi tuolloin yli 10 miljoonaa. Jakajia toki olisi tuplamäärä, joten elintasoa ei väestönkasvu takaisi.

Numeroilla voidaan osoittaa, ettei nykymeno voi jatkua. Olemme tuhon tiellä.

Elämä kuitenkin jatkuu. Jos tunnustaisimme tosiasiat ja muuttaisimme elämisen tapamme, elintaso kyllä laskisi nykyisestä, mutta elämisen laatu paranisi. Omasta mielestäni Suomen parasta aikaa oli 1980-luvun alku ennen kasinotaloutta. Jos tavoittelisimme sitä, ei se tarkoittaisi kännyköistä luopumista. Mutta olisimme onnellisempia.

Ja kumpi on realisti? Sehän oli selvää alusta alkaen