Suomen ajama suuryritysten verojulkisuus EU:ssa on vastatuulessa.

Kyse on niin sanotusta maakohtaisesta veroraportoinnista. Se velvoittaisi suuryritykset kertomaan julkisesti jokaisessa jäsenmaassa tekemänsä voitot ja maksamansa verot.

Tämä lisäisi verotuksen läpinäkyvyyttä ja ehkäisisi aggressiivista verosuunnittelua, jossa voittoja siirretään konsernin sisällä kevyemmän verotuksen maihin. EU-komissio antoi asiasta esityksen jo Panama-paperien jälkimainingeissa vuonna 2016, mutta esitys on jumiutunut koneistoon jäsenmaiden erimielisyyksien vuoksi.

Viime viikolla Suomi teki asiassa yhden EU-puheenjohtajasyksynsä rohkeista poliittisista avauksista: se nosti jo kylmenneen ruumiin kilpailukykyministerien pöydälle ja odotti saavansa näiltä poliittisen tuen asian viemiselle eteenpäin.

Yritys meni täpärästi nurin (siirryt toiseen palveluun). Muun muassa Tanska kiitteli Suomen aktiivisuutta ja äänesti esityksen puolesta, mutta määrävähemmistö eli 12 maata oli esitystä vastaan.

Jos Suomi olisi saanut yhden maan lisää esityksensä puolelle, se olisi mennyt läpi.

Ruotsi vastusti, Kroatia käänsi takkinsa

Vastustajien joukkoa johtivat EU:n tunnetuimmat kevyen yritysverotuksen maat, eli Luxemburg, Malta, Kypros ja Irlanti.

Ylen tietojen mukaan Kroatia oli luvannut tukensa Suomelle, mutta muutti kantansa viime metreillä. Kroatiaa yritettiin taivutella esityksen puolelle vielä kokouspäivänä, mutta se äänesti lopulta esitystä vastaan.

Saksa pidättäytyi äänestämästä, ja yleensä pohjoismaista avoimuuslinjaa tukeva Ruotsikin vastusti Suomen esitystä.

Vastahankaiset jäsenmaat perustelivat kantaansa sillä, että esitystä tulisi käsitellä yksimielisyyttä vaativana verotusasiana. Suomi taas katsoi, että kyse on vain tilinpäätöksistä eli määräenemmistöllä päätettävästä kilpailukykyasiasta. Komissio on linjannut asian samoin kuin Suomi, ja myös Euroopan parlamentti antaa vahvan tukensa.

Suomea kokouksessa edustanut työministeri Timo Harakka (sd.) pitää tulosta pettymyksenä. Hän piti äänestystä tilaisuutena lunastaa aiemmat lupaukset suuryritysten verojalanjäljen avaamisesta.

– Kyllä tämä ilman muuta pettymys oli. Yksimielisyyttä ei tulla saavuttamaan, sillä yrityksille suosiollisinta linjaa noudattavat Luxemburg, Kypros, Malta ja Irlanti eivät mene tämän esityksen taakse, Harakka sanoo.

Vastaus siihen, miksi ihmeessä Ruotsi kaikista maista äänesti avoimuutta lisäävää esitystä vastaan, löytyy länsinaapurin arvopohjasta. Ruotsin mielestä käsittelytavan pitää olla kiistaton ja kaikkien hyväksymä.

– Emme me nyt ole ryhtymässä mihinkään painostustoimiin. Ruotsi on ollut tätä mieltä jo pitkään siitä huolimatta, että varsinaisia tuloksia saataisiin aikaan niin että tämä tehtäisiin määräenemmistöpäätöksellä, Harakka sanoo.

Suomi aikoo jatkaa asian edistämistä vielä muutaman viikon jatkuvan puheenjohtajakautensa aikana.

Asia nousee yhdeksi aiheeksi tänään torstaina EU:n valtiovarainministerien kokouksessa Brysselissä. Odotettavissa ei kuitenkaan ole uusia poliittisia liikahduksia, joten aika on loppumassa kesken.

Finnwatch: Todella valitettavaa

Yritysvastuuta tarkkaileva Finnwatch-järjestö on erittäin pettynyt siihen, että esitys törmäsi seinään.

– Kun läpinäkyvyyttä lisätään, yrityksillä on suurempi motiivi maksaa veronsa siellä missä toiminta tosiasiallisesti tapahtuu, Finnwatchin veroasiantuntija Saara Hietanen sanoo.

Isoistakin yrityksistä valtaosa olisi esityksessä välttänyt veroavoimuuden, koska liikevaihtorajaksi oli asetettu vähintään 750 miljoonaa euroa. Finnwatchin mukaan esitys olisi silti ollut kipeästi kaivattu askel eteenpäin, ja se kiittelee Suomea tarmokkaasta toiminnasta.

Hietanen kääntäisi katseet nyt Ruotsiin.

– Ruotsi ei perinteisesti kuulu veroparatiisimaiden joukkoon, joten siinä mielessä sen kantaa voidaan pitää yllättävänä. Mielestäni Ruotsiin kannattaisi nyt yrittää vaikuttaa.

Suomen yritys huomioitiin myös muissa maissa. EU-politiikkaa seuraava Politico kirjoitti asiasta (siirryt toiseen palveluun), ja korruptionvastainen kansalaisjärjestö Transparency International kritisoi esityksen vastustajia kipakasti.

– On pöyristyttävää, että jäsenmaat ovat jälleen asettaneet suuryritysten edut kansalaisten edelle, järjestö kirjoitti kannanotossaan (siirryt toiseen palveluun).