Suomalainen toimittaja–kirjailija Anu Partanen pohtii artikkelissaan, että Yhdysvalloissa on ymmärretty pohjoismainen hyvinvointijärjestelmä aivan väärin.

Toimittaja–kirjailija Anu Partasen artikkeli What Americans Don’t Get About Nordic Countries eli Mitä yhdysvaltalaiset eivät ymmärrä Pohjoismaista on julkaistu arvovaltaisen, vuodesta 1857 ilmestyneen The Atlantic -lehden internetsivuilla.

Juttu pureutuu siihen, kuinka pohjoismainen hyvinvointijärjestelmä ymmärretään Yhdysvalloissa.

Pohjoismaat ovat olleet esillä käynnissä olevien presidentinvaalien ehdokasretoriikassa. Demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivä Bernie Sanders pitää Pohjoismaiden sosiaaliturvajärjestelmää ihannetavoitteena, jota kohti Yhdysvaltojenkin tulisi pyrkiä.

Sanders kutsuu näkemyksiään sosialistisiksi. ”Bernie-ilmiön” katsotaan pakottaneen myös puolueen ylivoimaisen ehdokassuosikin Hillary Clintonin hilaamaan näkemyksiään vasemmalle.

Ymmärretäänkö Yhdysvalloissa kuitenkaan oikeasti, mistä Suomen, Ruotsin, Tanskan, Norjan ja Islannin sosiaaliturvassa on kysymys? New Yorkissa asuvan Partasen mielestä ei.

Partanen kirjoittaa, että Yhdysvalloissa kuvitellaan Pohjoismaiden olevan sosialistisia yhteiskuntia, jotka perustuvat kaverin auttamiselle ja epäitsekkyydelle. Oikeasti Pohjoismaat ovat hänen mukaansa kapitalistisia valtioita, ja hyvinvointijärjestelmän perustana on puhdas itsekkyys.

16. maaliskuuta julkaistu kirjoitus on muutamassa päivässä noussut kansainväliseksi hitiksi. Sunnuntai-iltaan mennessä sitä oli jaettu sosiaalisessa mediassa yli 80 000 kertaa.

Bernie Sanders.­

Verotus erottaa

Partanen sai Yhdysvaltain kansalaisuuden seitsemän vuotta sitten. Hän saa yhtenään kuulla hyvinvointijärjestelmän sopivan Pohjoismaihin vain siksi, että maat ovat pieniä, homogeenisiä ja sisäsiittoisia.

”Tämä taas (muka) saa pohjoismaalaiset uhraamaan oman etunsa auttaakseen naapureitaan. Yhdysvaltalaiset eivät koe keskuudessaan vastaavaa toveruutta”, hän kirjoittaa.

Yhdysvaltalaiset pitävätkin itsestäänselvänä, ettei heidän oloissaan oltaisi valmiita maksamaan korkeita veroja yhteiskunnan palveluiden rahoittamiseksi. Partasen mielestä tämä on suuri väärinymmärrys.

Hän kirjoittaa, ettei pohjoismainen järjestelmä perustu epäitsekkyyteen tai homogeenisyyteen, vaan päinvastoin oman edun tavoitteluun.

”Pohjoiset valtiot tarjoavat kansalaisilleen -- korkealuokkaisia palveluita, jotka säästävät monelta huomattavasti rahaa, aikaa ja vaivaa. Juuri tätä yhdysvaltalaiset eivät ymmärrä: minun veroni Suomessa käytettiin siihen, että minä saisin ensiluokkaisia palveluita.”

”Sen ymmärtää kuka tahansa”

Partanen kertoo, ettei hän maksanut Suomessa tuloveroa juuri enempää kuin nyt New Yorkissa.

Hänen perheensä sai kuitenkin veroilleen vastinetta muun muassa maksetun vanhempainloman, huokean päivähoidon, ilmaisen koulutuksen ja lähes maksuttoman terveydenhuollon muodossa.

”Minun mielestäni tämä oli varsin hyvä kauppa. -- Pohjoismaisesta näkökulmasta Sandersin ehdotukset eivät ole lainkaan hulluja – ne ovat olleet käytössä kaikissa Pohjoismaissa jo vuosia”, Partanen kirjoittaa.

Hänestä olisi hienoa, jos kaikkia hyödyttävä järjestelmä kumpuaisi ystävänrakkaudesta ja sisaruuden tunteista, mutta niin ei ole.

”Sen ymmärtää kuka tahansa, joka on viime aikoina seurannut pohjoismaista poliittista keskustelua maahanmuutosta tai talouspolitiikasta. Pohjoismaalaiset eivät ole ainoastaan yhtä itsekkäitä kuin kaikki muutkin ihmiset maailmassa. He osaavat myös vieroksua kanssaeläjiään ja myös tekevät niin.”

Partanen kumoaa myös myytin homogeenisyydestä: ulkomaalaiset muodostavat Ruotsissa asuvista ihmisistä suuremman osuuden kuin Yhdysvalloissa asuvista.

Pohjoismaisia brändejä

”Bernie Sanders roikkuu mukana (presidenttikisassa) ja markkinoi visiotaan pohjoismaisesta sosialistisesta utopiasta Yhdysvalloille”, Partanen kirjoittaa.

Sandersin Pohjoismaita myötäilevää politiikkaa on pidetty Yhdysvaltoihin sopimattomana, hyväsydämisenä mutta naiivina utopiana. Hillary Clinton taas niittaa esivaaleissa voiton toisensa jälkeen kuulostamalla ”järkevämmältä” kuin Sanders.

Partanen viittaa lausahdukseen ”Me emme ole Tanska”, jonka entinen ulkoministeri Clinton tokaisi puolueensa ensimmäisessä ehdokasväittelyssä.

Clintonin mukaan Yhdysvaltojen vahvuus on siinä, että maa suo yrittäjille vapauden harjoittaa liiketoimiaan. Partanen kuitenkin murskaa ajatuksen siitä, että ”sosialistisiksi holhousvaltioiksi” mielletyt Pohjoismaat eivät olisi otollisia yrittäjyydelle ja innovaatioille.

Toimittajan mielestä valtion takaamat palvelut hillitsevät yrittämiseen liittyviä riskejä. Hän huomauttaa, että pohjimmiltaan Clintonkin ajaa pohjoismaista yhteiskuntamallia maksettuine vanhempainvapaineen ja tasa-arvoisempine koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmineen.

”Pohjoismaista tulee millä tahansa mittarilla vaikuttava määrä menestyviä yrittäjiä ja kansainvälisiä brändejä”, Partanen kirjoittaa ja luettelee kukoistavia pohjoismaisia brändejä: Ikea, Hennes & Mauritz, Spotify, Lego, Skype, Linux, Nokia, Rovio...

Hillary Clinton.­

Muistuttaa sodista

Sanders puhuu hyvinvointiyhteiskunnasta sosialismina. Partasen mukaan yhdysvaltalaiset käsittävät sanan väärin yhdistämällä sen oman edun uhraamiseen.

Hänestä Pohjoismaat eivät ole sosialismeja, vaan niissä vallitsee vapaiden markkinoiden kapitalismi.

”Itse asiassa Pohjoismaat todistavat, että kapitalismi toimii paremmin, kun se saa rinnalleen järkevät ja kattavat sosiaalipoliittiset ratkaisut, jotka palvelevat jokaisen omia tarpeita.”

”Ylpeänä suomalaisena pyrin muistuttamaan yhdysvaltalaisia ystäviäni siitä, että kanssasuomalaiseni taistelivat kaksi raakaa sotaa Neuvostoliittoa vastaan, jotta Suomen vapaus ja itsenäisyys sosialismia vastaan säilyisivät. Kukaan ei halua elää yhteiskunnassa, joka ei tue yksilönvapautta, yrittäjyyttä ja avointa kauppaa.”

”Yhdysvallat on oma maansa, eikä kukaan odota, että siitä tulisi pohjoismainen utopia. Mutta eivät Pohjoismaat olekaan utopioita”, Partanen kuittaa.

Anu Partanen on asunut New Yorkissa vuodesta 2008. Suomessa hän kirjoitti muun muassa Helsingin Sanomiin ja Imageen.