SAK vaatii, että ensimmäisestä velvoitteiden laiminlyönnistä selviäisi keltaisella kortilla.

Sipilän hallituksen Työministeri Jari Lindström (sin) esitteli jo vuonna 2018 ajatuksia omatoimisen työnhaun mallista, jota kutsuttiin "aktiivimalli kakkoseksi".

Pääministeri Sanna Marinin (sd) hallitus valmistelee parhaillaan keinoja työllisyysasteen nostamiseksi.

Iltalehden tietojen mukaan valmistelussa on malli, jota kutsutaan aktiivimalli kakkoseksi tai yksilöllisen työnhaun malliksi.

SAK:n puheenjohtaja kertoo, että palkansaajien keskusjärjestö on valmis kehittämään henkilökohtaista työnhakusuunnitelmaa, jos karenssijärjestelmää samalla lievennetään. Kuvituskuva. Satumaari Ventelä/KL

Siinä työttömäksi jääneelle ihmiselle laadittaisiin henkilökohtainen työllistymissuunnitelma. Työttömällä olisi velvoite hakea tiettyä määrää avoimia työpaikkoja ja paikallisen TE-toimiston hänen haettavikseen osoittamia avoimia työpaikkoja.

Mallin yksityiskohdat ovat vielä päättämättä.

Velvoitteiden laiminlyönnistä lankeaisi 30 tai 60 päivän karenssi, jonka ajaksi työttömyysetuuden maksaminen keskeytettäisiin. Karenssin pituus riippuisi rikkeen vakavuudesta.

SAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta kertoo, että palkansaajien keskusjärjestö on valmis kehittämään henkilökohtaista työnhakusuunnitelmaa, jos karenssijärjestelmää samalla lievennetään.

Vähintään ensimmäisestä rikkeestä pitäisi selvitä varoituksella, niin sanotulla keltaisella kortilla.

– Jos työnhakuvelvoite tiukentuu ja tulee voimakkaammin ohjatuksi, nykyisen karenssijärjestelmän uudistaminen pitää laittaa käyntiin. Karenssit ovat meillä kovat. Toimeentulonsa voisi mallissa menettää 30 tai 60 päiväksi, Eloranta sanoo.

Tätä SAK ei hyväksy, mutta jalkapallomaailmasta tuttu varoituskäytäntö voisi järjestölle sopia.

– Ellei noudata työnhakusuunnitelmaa, pitää ensin antaa varoitus ja vasta sitten siirtyä asteittain koveneviin seurauksiin, Eloranta esittää.

EK ajaa ansiosidonnaisen porrastamista

Yleinen arvio on, että vasemmistojohtoinen hallitus on valmis toteuttamaan ne työllisyystoimet, joita työmarkkinajärjestöt eivät vastusta.

Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtaja Ilkka Oksala kannattaa työnhakuvelvoitteen tiukentamista. Karenssien lieventämistä EK vastustaa.

– Suhtaudumme kielteisesti työttömyysturvan vastikkeellisuuden heikentämiseen. Työttömyysturva on turva sille ajalle, jolloin ihminen hakee töitä. Sinä aikana pitää aktiivisesti hakea töitä tai osallistua työllistymistä edistävään koulutukseen. Vastustamme sosiaaliturvan vastikkeellisuuden heikentämistä, Oksala painottaa.

Mahdollisten työllistämiskeinojen valikoimaan kuuluu Marinin hallituksen papereissa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen.

EK julkaisi viime kesäkuussa oman mallinsa kannustavasta työttömyysturvasta vastauksena silloisen pääministerin Antti Rinteen (sd) toiveeseen työllistämiskeinoista.

Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha porrastettaisiin työttömyyden keston mukaan. Alussa se olisi nykyistä korkeampi, mutta kolmen ja kuuden kuukauden kohdalla sitä leikattaisiin 10 prosentilla.

Työnantajien EK myös lyhentäisi ansiosidonnaisen turvan kestoa 50 päivällä.

Tällä hetkellä sen enimmäiskesto on 400 päivää, jos työhistoriaa löytyy yli kolme vuotta. Enintään kolmen vuoden työhistorialla kesto on 300 päivää.

Konkretiaa kauniiden asioiden tilalle

Enimmäisaika on 500 päivää niillä työttömillä, jotka täyttävät työssäoloehdon ja ovat irtisanotuksi joutuessaan yli 58-vuotiaita.

– Mallimme työllisyysvaikutuksiksi olemme laskeneet yli 10 000 työpaikkaa. Kannatamme sitä ehdottomasti. Kun niin moni kertoo, mikä ei käy, toivoisin, että eri tahot tekisivät EK:n tavoin esityksiä, joilla on oikeasti laskettavissa olevat työllisyysvaikutukset. Kovin moni tuo pöytään kauniita asioita, joiden työllisyysvaikutuksia ei voida todentaa, Oksala sanoo.

Oksala ehdottaa, että valtiovarainministeriön puolueettomat virkamiehet laskisivat eri työmarkkinajärjestöjen esitysten työllisyysvaikutukset.

– Sen jälkeen neuvotteluihin jätettäisiin vain asiat, joilla on oikeita työllisyysvaikutuksia, Oksala vaatii.

”EK:n malli on raju malli”

SAK:n Eloranta ei innostu ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisesta.

– EK:n malli on raju malli, joka tuottaa useamman sadan miljoonan euron säästöt järjestelmään. Ne ovat niin kovia malleja, että ne eivät taida millekään palkansaajajärjestölle maistua, Eloranta arvioi.

SAK:lle porrastaminen voisi sopia, jos mallin ei tarvitse säästää euroja eikä olla kustannusneutraali.

– Meillähän on ollut erilaisia porrastusmalleja, jotka eivät ole kustannusneutraaleja. Jos porrastaminen sinänsä on arvo, itse kunkin täytyy sitä miettiä, Eloranta pohtii.

Eloranta huomauttaa, että ansiosidonnaisen turvan ensimmäisten kuukausien korottaminen syö paljon rahaa, koska hetkellisesti työttöminä on paljon ihmisiä.

– Niiltä ihmisiltä, jotka jäävät työttömiksi pidemmäksi ajaksi, pitää leikata aika reippaasti, jotta saadaan kustannukset neutraaleiksi. Tämän syyn takia suhtaudumme nuivasti kustannusneutraaliin työttömyysturvan porrastamiseen, joka sinänsä kuulostaa hyvältä, mutta joka vaikutuksiltaan ei välttämättä tuota toivottua tulosta, Eloranta kertoo.

Kotihoidontuen leikkaaminen käy sekä EK:lle että SAK:lle

Jos hallitus päättää leikata etuuksia, työttömien palveluita pitää Elorannan mielestä parantaa.

– Painotamme etuus- ja palvelujärjestelmän samanaikaista uudistamista. Jos velvoitteita kiristetään, on etuusjärjestelmän ankaruutta syytä tarkastella. Palvelujärjestelmän on oltava sellainen, että ihmisten tyhjän päälle jättämistä ei tapahdu, SAK:n puheenjohtaja pohtii.

Suoran karenssin korvaaminen keltaisella kortilla olisi esimerkki etuusjärjestelmän muuttamisesta.

– Kun Posti on hävittänyt paperit, työttömälle on paukkunut karenssi. Tällaisista älyttömyyksistä on päästävä eroon. Muutenkin 30 päivän tulojen menetys on tosi kova rangaistus rikkeestä, joka ei ole valtavan suuri. Rikosoikeudessa saa olla aika iso töppäys, että saa 30 päiväsakkoa, ja silloinkin menettää vain osan tuloistaan, Eloranta huomauttaa.

Sekä SAK:lle että EK:lle sopisi kotihoidontuen leikkaaminen. On siis olemassa ainakin yksi työllisyyskeino, josta työmarkkinajärjestöt saavuttaisivat yhteisymmärryksen, kunhan se vain sopisi hallituspuolueille.

Siitäkin työnantajien Etelärannassa ja palkansaajien Hakaniemessä ollaan yhtä mieltä, että työnhaku on työttömän työtä.

– Työttömän duunia on totta kai pyrkiä työmarkkinoille ja osallistua sen vuoksi palveluihin ja hakea töitä, mutta seuraamusjärjestelmä pitää tehdä nykyistä inhimillisemmäksi, Eloranta sanoo.