Suomessa elää ihka oikea kuristajakäärme. Se sekoitetaan usein kyykäärmeeseen, vaikka onkin paljon ketterämpi ja pidempi. Ja toisin kuin kyy, kangaskäärme tappaa saaliinsa kuristamalla.

Kangaskäärme Kangaskäärme on uhanalainen laji, jota tavataan Suomessa vain Ahvenanmaalla

Käärme ei ui mielellään, joten se on päätynyt saarelle todennäköisesti ihmisen mukana

Myös kanervakäärmeenä tunnetulla lajilla on pituutta 50–80 senttiä, ja se voi elää 30-vuotiaaksi

Laji ei ole myrkyllinen, vaan se tappaa saaliinsa kuristamalla

Uhattuna käärme päästää lyhyen varoitussihinän, jonka jälkeen se erittää anaalirauhasistaan pahanhajuista nestettä uhkaajan päälle

Suomessa vain Ahvenanmaalla tavattu kangaskäärme tekee saaliistaan selvää kuristamalla. Ihmiselle siitä ei kuitenkaan ole vaaraa.

Jopa 80-senttiseksi kasvava käärme nauttii ravinnokseen lähinnä linnunpoikia, pikkunisäkkäitä, sisiliskoja ja muita käärmeitä. Käärmeellä on myös toinen karmiva tapa.

– Se on kannibaali. Maailmassa on noin 3 000 käärmelajia ja niistä suunnilleen 20 on kannibaaleja, kertoo matelijoista kollegansa Jorma Latvalan kirjan kirjoittanut Lisse Tarnanen.

Kannibalismille on syynsä.

– Käärme säätelee kantaansa syömällä myös oman lajinsa poikasia. Se ei syö omiaan, mutta naapurin rouvan poikaset saattavat mennä.

Ahvenanmaa on kangaskäärmeen levinneisyysalueen pohjoisinta kolkkaa. Ruotsissa se on levinnyt Tukholman korkeudelle. Lisäksi käärmettä tavataan Etelä-Norjassa. Se elää myös Manner-Euroopassa ja Etelä-Englannissa. Käärme on joka puolella harvinainen.

Se ei syö omiaan, mutta naapurin rouvan poikaset saattavat mennä. Lisse Tarnanen

– Ei ole aavistustakaan siitä, miten paljon niitä on. Niitä on niin vaikea havaita, koska ne piilottelevat. Läheskään kaikki ahvenanmaalaiset eivät ole ikinä nähneet kangaskäärmettä.

Tarnasen mukaan kangaskäärmeeseen kannattaa kuitenkin tutustua. Se ei ole myrkyllinen. Hidas käärme ei myöskään pelkää ihmistä. Se luottaa tummanharmaaseen tai ruskeaan ja täplikkääseen naamioväriinsä.

– Se on kaunis käärme. Jäntevä, solakka, hyvä kiipeämään ja peloton, käärmettä valokuvannut Tarnanen kuvailee.

Hietalisko jäi Karjalaan

Toinen Tarnasen suosikkimatelijoista on hietasisilisko. Niitä oli aikoinaan runsaasti Suomessa, mutta toisen maailmansodan jälkeen liskot katosivat lajistosta kertaheitolla.

– Kun rajat vedettiin uusiksi, ne jäivät Laatokan Karjalaan. Ihmiset lähtivät evakkoon, mutta liskot jäivät.

Hietasisilisko. Lisse Tarnanen

Liskojen paluumuuttoa on matelijaharrastajien piireissä odotettu pitkään ja turhaan.

Yllättäen ne kuitenkin palasivat.

– Vuosi sitten keväällä niitä löytyi Turun seudulta!

Sitä, kenen kyydissä lisko liftasi Varsinais-Suomeen, ei tiedetä, mutta arvailuja on.

– Kun niitä nyt on tutkittu, niitä on löydetty jo neljältä eri alueelta. Etäisyydet alueiden välillä voivat olla 40, jopa 60 kilometriä. Joka alueella on tavattu aikuisia koiraita, naaraita ja poikasia. Luultavasti ne ovat olleet siellä iät ja ajat. Se on tulkittu sisiliskoksi, koska koirasliskot ovat vähän vihertäviä ja naaraat ruskeita. Ei ole tiedetty, että ne ovat hietasisiliskoja.

Keväisin koirasliskon kuitenkin erottaa helposti tutummasta sisiliskosta. Se nimittäin muuttuu häkellyttävän neonvihreäksi.

– Sellaista ei voisi kuvitellakaan olevan Suomessa, mutta onpa vaan Turussa. Turku ja lähiseutu ovat hienoa matelija- ja sammakkoaluetta.

Luikertelijat herättävät turhaa kammoa

Luontokuvaajat Lisse Tarnanen ja Jarmo Latva kiertävät Suomea kertomassa matelevista ja luikertavista luontokappaleista, jotta tieto niistä lisääntyisi. Tarnasen mukaan käärmeitä ahdistellaan ja listitään lähes paniikinomaisesti.

– Ihan vain sen takia, että ne ovat käärmeitä. Ihmiset pelkäävät niitä ja luulevat, että ne ovat kauhean paljon vaarallisempia kuin mitä ne ovat, Tarnanen sanoo.

Kaksikko vetää myös matelijailtoja tavoitteenaan poistaa turha pelko.

– Kaikkein kaunein kiitos tuli, kun olimme Helsingissä. Yksi nainen kysyi: "Miten näitä saa omalle pihalle?"

Lisse Tarnasen ja Jarmo Latvan kuvia voi ihastella Instagramissa (siirryt toiseen palveluun). Kaksikko järjestää matelijaillan Turussa Uittamon seurakuntatalolla 22.1.2015 kello 17.30.