Mistä on kyse? Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa on tutkittu biopohjaisia materiaaleja, joiden avulla muovipakkauksia voitaisiin korvata kartonkipakkauksilla

Elintarvikevuokaa ja sen valmistuksessa käytettävää konetta on kehitetty jo noin kymmenen vuotta

Lappeenrannan kanssa neljässä muussakin yliopistossa tutkitaan kuitupohjaisia materiaaleja elintarvikepakkauksiin soveltuvaksi

Muovin käyttö elintarvikepakkauksissa vähenee nopeasti. Painetta tähän tulee jo eduskunnastakin, kun öljypohjaisen muovin käyttöä on ehdotettu kiellettäväksi asteittain.

Ratkaisuja muovin tilalle haetaan muun muassa kartongista. Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa on jo vuosia tehty työtä muovin vähentämiseksi pakkausmateriaaleissa. Yliopistossa on kehitetty sekä kartongista valmistettava elintarvikevuoka että niiden valmistuksessa käytettävä kone.

Muovittomuuteen pyrkii myös Kotka Millsin paperitehdas Kotkassa. Siellä uusi kartonkikone on jauhanut kartonkia viime kesästä lähtien. Toimitusjohtaja Markku Hämäläinen ja hänen liikekumppaninsa olivat jo pitkään ennen tuotannon käynnistymistä kehitelleet kartonkikonetta, jonka lopputuote olisi nesteet sisällään pitävä kuppikartonki.

Kuppikartongista tekisi ainutlaatuista se, että sen valmistuksessa ei käytettäisi lainkaan muovia. Tuote on tarkoitus tuoda markkinoille vielä tänä vuonna.

Uusiutuvia maitotölkkejä

Toinen elintarviketeollisuudessa lisääntyvä ekologiatrendi on kasvipohjaisen muovin käyttö. Esimerkiksi Valion maitokorkit tehdään jo kokonaan kasvipohjaisesta muovista.

– Korkkeihin ei enää mene öljyä. Luomutuotteiden osalta olemme siirtyneet jo kokonaan kasvipohjaisesta muovista tehtyihin pakkauksiin. Siirrymme siihen pikkuhiljaa myös muissa harjapakkauksissamme, kertoo Valion kategoriapäällikkö Mira Appelqvist.

Appelqvistin mukaan pakkausmateriaalin vaihtuminen ei vaikuta maidon säilyvyyteen tai ominaisuuksiin.

– Missään tapauksessa emme tee ratkaisuja, jotka heikentävät säilyvyyttä. Mutta etsimme kestävää vaihtoehtoa kaikessa, missä pystymme.

Luomutuotteiden osalta olemme siirtyneet jo kokonaan kasvipohjaisesta muovista tehtyihin pakkauksiin. Valion kategoriapäällikkö Mira Appelqvist

Muovipakkauksia korvataan jo kartonkisilla

Lappeenrannan teknillisen yliopiston uusi tekniikka pyrkii siihen, että muoviset elintarvikepakkaukset voitaisiin korvata kartonkikuituun perustuvalla pakkauksella. Luonnonmukaisen materiaalin lisäksi kehittelyssä on ollut kone niiden valmistamiseksi.

Huomion kohteena on ollut kartonki ja sen muokkaaminen elintarvikkeille sopivan vuoan muotoiseksi. Kartongin pinnassa on hyvin ohut muovikerros pinnoitteena, jota pyritään niinikään korvaamaan biopohjaisella muovilla. Tämänkaltainen vuoka sopii esimerkiksi markettien jauhelihojen tai muiden lihatuotteiden pakkaamiseen.

Kartonkisen vuoan täytyisi olla niin tiivis, että pakkaus säilyisi kylmähyllyssä vaadittavan ajan. Tuloksia on kuitenkin syntynyt.

– Kartonkisen vuoan on todettu toimivan tavoiteolosuhteissa, mitä esimerkiksi tuoreliha elintarvikkeelle asettaa, sanoo Lappeenrannan teknillisen yliopiston tuotantotekniikan professori Juha Varis.

Variksen mukaan olisi jo mahdollista, että muovipakkauksia voitaisiin korvata kartonkisilla.

Aikaisemmin pakkauskoneilla ei ole pystytty muotoilemaan kartonkia, koska koneet tehtiin lähtökohtaisesti muovia varten. Kartongin venyvyys ei ole myöskään yltänyt muovin tasolle, eikä sen saamisessa joustamattomaksi ole aiemmin onnistuttu.

Kokonaan ilman muovia ei kuitenkaan vieläkään pärjätä.

Kartongista valmistettu pakkaus sisältää yhä useita hyvin ohuita muovikerroksia, jotta pakkaus saadaan pinnoitteeltaan tarpeeksi tiiviiksi. Näiden muovikerrosten osuus on kuitenkin saatu vähenemään jopa lähes 90 prosentilla. Periaatteessa täysin muovittomaan vaihtoehtoon ei ole enää pitkä matka.

Muovin osuus on reilu kolmannes kaikessa pakkaamisessa ja elintarvikkeissa puolet. VTT:n tutkimusprofessori Ari Harlin

Pahvipakkaus voi korvata muovin vuosikymmenessä

Ruokapakkaamisessa kuitumateriaalin käyttö on kasvanut voimakkaasti viimeisen kymmenen vuoden aikana. Muovia käytetään silti edelleen yleisesti.

– Muovin osuus on reilu kolmannes kaikessa pakkaamisessa ja elintarvikkeissa puolet, sanoo VTT:n tutkimusprofessori Ali Harlin.

Suunta voi kuitenkin kääntyä päälaelleen lähitulevaisuudessa. Harlin arvioi, että vuosikymmenessä tilanne voi muuttua kuitupakkauksen eduksi.

Biomuovien käyttö ei ole ole kasvanut niin merkittävästi, kuin olisi voinut odottaa. Harlin pitää yhtenä syynä pakkausviestiä, joka näyttäytyy kuluttajille epäselvempänä kuin kuitumateriaalien. Pahvipakkaus on helpompi mieltää ekologiseksi vaihtoehdoksi.

Muutos ekologisiin vaihtoehtoihin ei ole nopea.

– En usko, että muovi kokonaan korvaantuu vielä hetkeen. Kuitumateriaali pysyy oikein hyvin kehityksen kelkassa ja saattaa pystyä pakkausratkaisujen kehittymisen myötä ottamaan merkittävästi isompaa osaa, sanoo Harlin.

Niin kauan kuin öljyä riittää, biopohjaisten raaka-aineiden käyttö pysyy marginaalisena. Tampereen teknillisen yliopiston professori Jurkka Kuusipalo

Muovilla edelleen pakkaukset tiiviimmiksi

Tampereen teknillisessä yliopistossa kehitetään riittävän ohuita muovikerroksia kartonkipakkausten tiivistämiseksi. Kerroksien täytyy olla niin tiiviitä, että ne estävät nesteitä, vesihöyryä ja kaasuja pääsemästä pakkauksen läpi.

Muovista ei todennäköisesti vielä siirrytä vähään aikaan täysin kierrätettäviin materiaaleihin.

– Niin kauan kuin öljyä riittää, biopohjaisten raaka-aineiden käyttö pysyy marginaalisena. Toki se on potentiaalinen käyttökohde, sanoo Tampereen teknillisen yliopiston professori Jurkka Kuusipalo.

Uudet paremmat biomateriaalit ovat kuitenkin kehityksen alla. Tulevaisuudessa niillä voidaan Kuusipalon mukaan parantaa pakkausten tiivisteitä.

Jos biopohjaisia materiaaleja saataisin kehitettyä eteenpäin, sillä voisi olla vaikutuksensa ilmastonmuutokseenkin. Kiertotalouden parantaminen ja jätevirtojen parempi hyödyntäminen esimerkiksi polymeerien pinnoitemateriaalien valmistuksessa olisi hyvä lähtökohta.

– Kierrättämisen ja raaka-aineiden tehokkaammalla hyödyntämisellä päästäisiin ainakin pienin askelin eteenpäin, sanoo Tampereen teknillisen yliopiston professori Jurkka Kuusipalo.