"Tehdään nopealla aikataululla ohjelma, joka vahvistaa koulussa toisen kotimaisen kielen oppimista. Hallitus asettaa tavoitteeksi toisen kotimaisen kielen palauttamisen pakolliseksi ylioppilaskirjoituksessa."

Yllä oleva teksti on lainaus kesäkuussa julkaistusta hallitusohjelmasta (siirryt toiseen palveluun). Syksyllä käynnistyy selvitys pakkoruotsin paluun seurauksista.

– Siinä selvitetään, mitä tarkoittaisi, jos toinen kotimainen palautuisi pakolliseksi kirjoitettavaksi ja miten se vaikuttaisi esimerkiksi koulutukselliseen tasa-arvoon, opetusministeri Li Andersson (vas.) kertoo.

Anderssonin mukaan asiassa pitää ottaa huomioon edellisen hallituksen tekemä ylioppilastutkintorakenteen muutos. Siinä tutkinnon vaatimustasoa nostettiin niin, että jatkossa kirjoitettavia aineita on neljän sijaan viisi.

Uudistus koskee lukiolaisia, jotka aloittavat tutkinnon suorittamisen keväällä 2022 (siirryt toiseen palveluun), eli käytännössä syksyllä 2020 lukioon meneviä nuoria.

Tarkkaa aikataulua selvityksen kestolle ei ole määritelty. Andersson muistuttaa, että ylioppilaskirjoitusten lisäksi hallitus tahtoo toimenpideohjelman, jolla toisen kotimaisen opiskelusta tulee houkuttelevaa.

– Näen, että siinä pitää tarkastella myös perusopetusta, hän sanoo.

Mitä jos kielen opiskelu olisi niin kiinnostavaa, että pakkoa ei tarvittaisi?

"Kielten osaaminen kapenee huolestuttavasti"

Elinkeinoelämän keskusliiton koulutusjohtaja Riikka Heikinheimo toivoo, että ruotsin opetuksesta tulisi niin hyvää ja innostavaa, että aineen suosio kasvaisi luonnostaan.

Selvitys on hänen mielestään hyvä lähtökohta, mutta hän toivoo, että ruotsin lisäksi sitä tehtäisiin muistakin oppiaineista.

– Haluaisin laajemman keskustelun siitä, millä osaamisilla tulevaisuudessa pärjää. Monipuolinen kielitaito kuuluu siihen, mutta lisäksi tarvitaan matemaattisia taitoja, kemiaa, fysiikkaa ja taloustaitoja.

EK:n koulutusjohtaja Riikka Heikinheimo on huomannut, että matematiikan kohdalla pakkoa ei sovi edes ehdottaa. "Kun on puhuttu, että matematiikka pitäisi saada edes lyhyenä ylioppilaskirjoituksiin, siinä yhteydessä pakko ei käy." Elina Äijö / Yle

Pörssisäätiön teettämän kyselyn vastaajista liki 25 prosenttia vähentäisi ruotsin opetusta, jotta peruskouluissa voitaisiin sen sijaan opettaa taloustietoa.

Heikinheimon mukaan EK:n jäsenyritykset kaipaavat työntekijöiltään monipuolista kielitaitoa. Jokaisen pitäisi osata ainakin sujuvaa suomea, ruotsia ja englantia, ja lisäkielet olisivat niiden päälle tervetulleita.

– Nyt kielten osaaminen kapenee huolestuttavalla tavalla, Heikinheimo sanoo.

Suomessa on 22 000 työnantajayritystä, joilla on kansainvälistä toimintaa.

– Se on enemmän kuin koskaan ennen. Siksi tarvitaan kielitaitoa ja ymmärrystä muista kulttuureista.

Puhekoe mieluummin kuin pakko?

Lukiolaisten liitto on kritisoinut hallituksen tavoitetta palauttaa toisen kotimaisen kirjoittaminen pakolliseksi, ruotsinopettajien yhdistys puolestaan kiitellyt sitä.

Ruotsin ja venäjän lehtori Tiina Salomaa Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta toteaa, että kysymys on vaikea.

Tiina Salomaasta on sinänsä ilahduttavaa, että uudeksi pakolliseksi aineeksi oltaisiin lisäämässä kieliaine. Elina Äijö / Yle

– Lukiouudistuksessa on lisätty opiskelijoiden mahdollisuuksia valita itse, mitä oppiaineita he kirjoittavat. Heidän näkökulmastaan uusi pakollinen aine tuntuu erikoiselta.

Lukiossa on jo nyt paljon pakollisia ruotsin kursseja. Niitä on käytävä viisi, kirjoitti aineen tai ei.

– Minusta pitää satsata siihen, että opiskelijat osaisivat puhua kieltä. Toivon, että ylioppilaskirjoituksiin tulisi suullinen osio, mielellään ruotsiin ensimmäisenä, Salomaa sanoo.

Salomaa luottaa siihen, että opiskelijat selviytyisivät ruotsin kirjoittamisesta kyllä, jos siitä tulisi pakollista. Hän ei niele puhetta siitä, että ruotsin pakollisuus syrjisi itäsuomalaisia poikia.

– Olen ihan varma, että siellä on paljon poikia, jotka ovat innostuneita ruotsista ja pystyvät kirjoittamaan sen siinä missä tytötkin, Salomaa toteaa.