Pariisin iskut nostivat tiedustelulain pinnalle - Pariisin iskujen jälkeen tiedustelulaki nousi voimakkaasti poliittiseen keskusteluun. Tasavallan presidentti Sauli Niinistön painotti Ylen haastattelussa, että Suomen tiedustelutoiminta pitäisi saada "eurooppalaisten sivistysvaltioiden tasolle". - Presidentti Niinistö on jo aiemmin penännyt verkkotiedustelulainssäädännön remonttia mm. Kultaranta-keskustelussa. Verkkotiedustelu on Niinistön mukaan tullut jäädäkseen, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Ervasti. - Hallituksesta lakia hoputtaa sisäministeri Petteri Orpo. - Supon päällikkö Antti Pelttari on sanonut Suomen tiedustelulla olevan "merkittäviä puutteita verrattuna oikeastaan kaikkiin" länsimaihin. Pelttarin mielestä olisi tärkeää, että suojelupoliisi saisi valtuudet tehdä verkkotiedustelua. - Useat valtiosääntöoikeuden asiantuntijat näkevät lakihankkeessa pahoja perustuslaillisia pulmia. Massavalvonta puuttuisi ihmisten mm. ihmisten yksityisyydensuojaan. - Turvallisuusviranomaisten tiedonhankintaa koskevaa lainsäädäntöä kehittävä työryhmä jätti mietinönsä 2015 alussa. Mietinnön mukaan hanke vaatisi perustuslain muutosta. - Tuolloin Liikenne- ja viestintäministeriö oli huolissaan kansalaisten perusoikeuksista ja sen katsottiin voivan heikentää yritysten liiketoimintamahdollisuuksia. Vastustajiin kuului tuolloin myös Elinkeinoelämän keskusliitto EK. Sittemmin EK on ilmoittanut haluavansa päästä lakia valmisteleviin neuvottelupöytiin. - Tiedustelulaista on puhuttu julkisuudessa nimillä massavalvonta (siirryt toiseen palveluun) ja -urkinta. - Hallitus valmistelee lakia kolmen ministeriön voimin : puolustus-, sisä- ja oikeusministeriö. Aikaisemmin hanketta vastustanut viestintäministeriö on nyt muiden ministeriöiden ”apuna ” hanketta sorvattaessa - Verkkotiedustelua on käsitellyt myös viihdeohjelma Noin viikon uutiset - Myös Eu-oikeus saattaa nousta esteeksi (siirryt toiseen palveluun) verkkotiedustelun tielle

Verkkotiedustelulain valmistelu törmää kovista poliittisista paineista huolimatta perustuslakiin. Presidentin ja poliittisen johdon hoputtama laki vaatii poikkeuksellista muutosta perustuslain yksityisyyden suojaan, sanovat oikeusministeriön tänään kuulemat asiantuntijat.

Tiedustelulakia valmistellaan kolmessa ministeriössä kovien poliittisten paineiden saattelemana. Asiantuntijoiden mukaan perusoikeussuojaa ollaan nyt heikentämässä merkittävästi.

– Kyllä sen näkee tietenkin, että poliittinen paine vaikuttaa kohtuullisen kovalta.Tämä merkitsisi hyvin poikkeuksellista muutosta meidän perustuslakiin. Tämä on ensimmäinen kerta vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen jälkeen, kun meillä merkittävästi lähdetään heikentämään perusoikeussuojaa,Tampereen yliopiston apulaisprofessori Juha Lavapuro sanoo.

Lakihanke on törmäämässä siis yhteen perusoikeuksien pyhimmistä eli yksityisen viestin suojaan. Nykyinen laki antaa poliisille esimerkiksi telekuunteluun valtuudet. Tällöin on jo olemassa epäilty henkilö ja rikos. Suomeen voimakkaasti ajettu verkkovalvonta puolestaan seuloisi luottamuksellisen tietoliikenteen dataa, jotta sieltä loppupeleissä löytyisi mahdollisesti rikosta valmisteleva ihminen. Tätä toimintaa on myös kutsuttu massavalvonnaksi.

– Kun nyt halutaan ainakin suojelupoliisille sellaisia tiedonhankintavaltuuksia, jossa ei ole vielä tehty sitä rikosta, niin siihen perustuslaki ei taivu, Lavapuro sanoo.

Vaatimukset kiihtyneet

Vaatimus nopeasta tiedustelulain valmistumisesta kiihtyi Ranskan terrori-iskujen jälkeen. Suojelupoliisi painotti, että Suomen tiedustelulla on "merkittäviä puutteita verrattuna oikeastaan kaikkiin" länsimaihin, koska verkkovalvontaoikeudet puuttuvat.

Eurooppalaisen yliopistollisen instituutin professori Martin Scheinin on harmistunut, koska esitysten laatijoita eivät hänen mukaansa tosiseikat tunnu kiinostavan ollenkaan.

– Meillä on tutkittua tietoa muun muassa Surveille-nimisestä tutkimushankkeesta, jota itse johdin.

Scheininin mukaan tutkimus osoitti, että elektroninen massavalvonta ei tuota turvallisuushyötyjä.

– Se yksinkertaisesti tuottaa liian paljon taustamelua, jotta sen avulla voitaisiin todella löytää ne kiinnostavat kohteet. Paljon parempia tuloksia saadaan aikaan suunnatulla valvonnalla, joka käyttää hyväkseen perinteisiä tiedustelumenetelmiä mukaan lukien soluttautuminen, henkilötiedustelu ja hyvin rajatusti singnaalitiedustelu eli vaikkapa oikeuden päätöksellä tapahtuva puhelinkuuntelu.

“Valvonnan seuraukset näkyivät Ranskassa”

Scheininin mukaan massavalvontaan on menty monessa maassa ja sen valitettavat seuraukset näkyivät esimerkiksi Pariisissa.

– Nämä tekijät olivat viranomaisten tiedossa. He eivät käyttäneet salaustekniikoita vaan avointa viestintää. Yksinkertaisesti Belgian ja Ranskan tiedusteluviranomaisilla oli liian paljon seurannan kohteena olleita ihmisiä eivätkä he pystyneet melun seasta valitsemaan, keitä oikeasti pitäisi kohdella riskinä.

Tiedustelulakikiistan ytimessä on siis käytännössä kysymys siitä, voidaanko perusoikeuksia kaventaa, jos lain avulla parannettaisiin kansalaisten turvallisuutta. Ministeriöiden lainvalmistelu jatkuu pitkälle ensi vuoteen.