Kävin pitämässä yllä olevalla otsikolla key note -puheenvuoron Tekesin vuoden pääseminaarissa 100 lasissa – fiksut kaupungit. Palastelen esitykseni muutamaan osaan, koska pitkät tekstit eivät sovi blogiin. Voi olla, että tähän tulee vähän viivettä, koska olen tolkuttoman kiireinen.

Mukavat kaupungit houkuttelevat koulutettuja nuoria

Miksi työpaikat ja asukkaat keskittyvät kaikkialla maailmassa suuriin kaupunkeihin; menevätkö asukkaat töiden perässä vai työpaikat työvoiman perässä?

Vastaus on, että molemmat seuraavat toisiaan, mutta erityisesti niin, että nuoret osaajat, joilla on varaa valita, menevät minne haluavat ja työpaikat seuraavat heitä ja tavikset seuraavat työpaikkoja. Nuoret koulutetut osaajat suosivat suuria, mielenkiintoisia kaupunkeja.

Harris on oikeassa, että suuret teollisuuskaupungit kuten vaikkapa Detroit ovat vaikeuksissa, koska niihin nuoret jupit eivät hakeudu. Ruostevyöhykkeen protesti ratkaisi Yhdysvaltain presidentinvaalit. Meilläkin on paljon vaikeuksissa olevia teollisuuskaupunkeja, ja niissä äänestyskäyttäytyminen on ollut vähän samanlaista.

Kun katsomme, missä asuvat nuoret, akateemisen loppututkinnon suorittaneet aikuiset, huomaamme, että Helsingin seutu on aivan ylivoimainen, mutta Tampere on yhtä ylivoimainen kakkonen. Näiden kahden vetovoimaisuus korostuu, kun vertaa koulutusmääriä alueella asuviin.

Tampereen vetovoimaisuuden näkee, kun vertaa koulutusmääriä alueella asuviin. Helsinki kouluttaa maistereista kolmanneksen, mutta onnistuu tämän lisäksi haalimaan muualta koulutettuja. Tampere onnistuu pitämään suunnilleen kouluttamansa, mutta muut yliopistopaikkakunnat kouluttavat solidaarisesti myös muun maan – ja siis erityisesti Helsingin – tarpeisiin.

Viidellä kaupunkiseudulla akateemisesti koulutetuista nuorista asuu lähes ¾. Jos on perustamassa korkeaan osaamiseen perustuvaa työpaikkaa Suomeen, ei voi valita kovin monen pakkakunnan väliltä.

Tulevasta aluekehityksen luonteesta kertoo tuore tieto pisa-tutkimuksesta. Helsingin seutu vetää koulutuloksissa selvästi kaulaa muuhun maahan verrattuna. Se ei johdu paremmista kouluista vaan valikoivasta muuttoliikkeestä.

Nuoria osaajia ei vedä suuriin kaupunkeihin niinkään työ vaan erityisesti vapaa-ajan mahdollisuudet. Kun ennen kaupungin menestyksen takasi rautatie ja saatavilla oleva koskivoima, nyt menestytään mielenkiintoisuudella ja virikkeisyydellä – toki rautatie on edelleen merkittävä kilpailuvaltti, mutta nyt kyse on henkilöliikenteestä.

Vapaa-ajanvieton merkityksestä kertoo sekin, että keskusta-asuminen on noussut suureen suosioon. Helsingin seudulla vielä vuonna 2005 kehyskuntien osuus väestönkasvusta oli puolet, nyt se on laskenut lähelle kymmentä prosenttia. Tätä on selitetty lamalla ja pankkien kiristyneellä lainanantopolitiikalla, mutta ilmiö on maailmanlaajuinen. Ei kai se Osuuspankin lainapolitiikka voi Vancouveriin ja Yhdysvaltoihin vaikuttaa?

Alueiden suosion näkee asuntojen hintakehityksestä. Oheisessa taulukossa olen tarkastellut vanhojen kerrostaloalueiden hintakehitystä verrattuna koko maan kehitykseen. (Deflaattorissa on siis mukana myös pääkaupunkiseutu) Koko maata merkittävästi nopeammin hinnat ovat nousseet vain Helsingissä, erityisesti sen kantakaupungissa. Espoossa hintojen nousu on ollut maltillisempaa ja Vantaalla ja kehyskunnissa koko maata hitaampaa. Työn perässä voi siis Helsingin seudulle muuttaa, mutta ratikkakaupunkiin päästäkseen tarvitsee maksukykyä. Erityisen voimakasta gentrifikaatio on ollut Kalliossa ja Vallilassa

Muutos on ollut nopeaa ja yllättänyt sekä kaupunkisuunnittelijat että erityisesti päivähoidosta vastaavat. Vallilassa lapsiperheiden määrä on noussut yli 70 %:lla kymmenessä vuodessa.

Älypuhelimet parantavat kantakaupungin suhteellista etua

Mikä muutoksen on aiheuttanut. Koska ilmiö on yleismaailmallinen, sille on oltava yleismaailmallinen syy.

Ensimmäinen syy liittyy ilman laatuun. Hengitysilma ei ole keskustoissa enää epäterveellistä niin kuin se oli vielä kolmekymmentä vuotta sitten aikana ennen katalysaattoreita ja lyijytöntä bensiiniä.

Toinen syy liittyy seminaarimme aiheeseen.

Tietotekniikka ja sosiaalinen media ovat parantaneet elämää kaikkialla, mutta suhteessa eniten ratikkakaupungissa. Erilaisten tapahtumien järjestäminen on tullut valtavasti helpommaksi ja siksi niitä nyt järjestetään enemmän. Samasta syystä kaupalliset palvelut menestyvät paremmin. Lähiön ainoa Rosso-ravintola on koko lähiön tiedossa, mutta tiedot kantakaupungin uusista trendiravintoloista leviää sosiaalisessa mediassa.

Tässä seminaarissa esitellään kaikkea sitä, miten uusi tekniikka voi tehdä kaupungista fiksumpia. Tärkein noista keksinnöistä on kuitenkin älypuhelin.