See peaks murdma tänapäeva noorte matemaatikahirmu, et mitte öelda matemaatikaneeduse, õpilaste matemaatikat pelgava hoiaku, mille sisuks on eelarvamuslik veendumus, et matemaatika on igav, seda pole mul elus edaspidi kunagi tarvis, ma lähen õppima võimalikult matemaatikakauget eriala.

Andmetest mitmesuguste vahendite ja meetodite abil info, st teadmise filtreerimine on tänapäeva ühiskonnas erakordselt suure tähtsusega. 819

Ja kõrgkooli astunud noored avastavad oma kohkumuseks, et matemaatika või andmeteadus ootab ja varitseb neid kõikjal. Sotsiaalteadustes tuleb teha uuringuid, milleks kavandada valimeid, luua mudeleid ja neid tõlgendada, keeleteadustes ootavad ees uued asjad – keelekorpused ja keelestatistika. Majandusteadustes on tänapäeval kasutusel väga paljude sisenditega suhteliselt keeruka struktuuriga statistilised mudelid, mis võimaldavad ennustada majanduse arengut. Statistika on juba ammu väga oluline bioloogide tegevuses, tegelikult on statistika ning elu- ja maateadused arenenud sümbioosis, statistika meetodid on loodud sageli vahetult teiste teaduste vajadustest lähtudes. Ilma statistikata ei saa läbi ka arstid, seda enam arstiteaduse sügavustesse pürgivad inimesed.

Loomulikult ei piirdu vajalik koolimatemaatika üksnes statistikaga. Räägin kõigepealt statistikast seepärast, et selle õppeaine nüüdisaegse, arvutipõhise õpetamisega on Eestis juba hulk aastaid töötatud koostöös Briti teadlastega Wolframi (programmipaketi Mathematica looja) töörühmast, loodud on eestikeelne tarkvara ja seeria ainemooduleid, õpetajaid on koolitatud ja proovitud kümnete koolide ning tuhandete õpilaste kaasabil.

Aga nagu ikka projekti­põhise tegevusega juhtub – lünkliku rahastuse tagajärjel projekt vahepeal pidurdus, praegu siiski jätkub ja loodetavasti jõuab lähiajal kõigisse Eesti koolidesse.

Päris kindlasti oleks hädavajalik ka arvutipõhine geomeetriakursus – tahvlil (olgugi see kõige moodsam) ja vihikus pole lihtne geomeetrilisi kujundeid korrektselt joonistada ja nende omadusi läbi näha. Arvutiprogramm, millega õpilane ise saab kujundite projektsioone, lõikeid ja tahke uurida, peaks ka kõige tagasihoidlikuma ruumilise kujutlusvõimega lapsele kõik tahukad ja pöördkehad selgeks tegema. Eriti kui neid ülesandeid seostada ehituse, projekteerimise, maamõõtmise, linnaplaneerimise ja teiste eluliste probleemide lahendamisega.

Veelgi enam – matemaatiline mõtlemine koos arvuti kasutamisega ja andmete analüüsimine peaks jõudma ka teistesse koolitundidesse, kus lahendatakse elulisi ülesandeid. 819

Koolikursuses peaks olema oma koht ka finantsmatemaatikal. Tänapäeval tuleb paljudel kokku puutuda niihästi laenamise kui investeerimise, kindlustuse ja pensionisammastega. Kõik need teemad on kahtlemata huvitavad, kuid üsna töömahukad, mistõttu ka nende arvutuste juures on loomulik kasutada abivahendeid.

Tänuväärt oleks seegi, kui koolis tehtaks tutvust (matemaatilise) loogika põhitõdedega. On huvitav tõdeda, et matemaatilist loogikat peeti pikalt täiesti elukaugeks valdkonnaks – kuni tänapäevaste arvutite loomiseni, mille tegevus tugineb suuresti matemaatilisele loogikale. Loomulikult tugineb ka arvutite kasutamine ja «õpetamine», st programmeerimine, rangelt loogikale.

Lõpuks küsimus tõestustest. Millegipärast on viimasel ajal – nii koolis kui ka ülikoolis – levinud arvamus, et tõestus on ülearune ja koormav, viskame selle programmist välja, aga jätame meelde tõestustulemuse – valemi, seda läheb edaspidi vaja ja see peab peas olema. Arvan pigem vastupidist. Tõestuses on matemaatika tuum (ja ilu neile, kes seda näha oskavad).

Kui kursuses esitatakse valem, tuleb see tõestada. Tõestuseta valemite päheõppimisel ei tohiks matemaatikakursuses olla kohta. Tänapäevane on hoopiski vastupidine taktika: tõestame valemi, seega veendume selle õigsuses ja kasutame edaspidi selle abil arvutamiseks vajalikku tarkvara.