Kuigi läbirääkijad olevat kokku leppinud, et kõneluste sisu enne leppe allkirjastamist ei avalikustada, pidas Martin Helme vajalikuks üht-teist EKRE toetajatele selgitada.

«Üks oluline asi on vaja meie toetajatele selgitada. Et mida me saime või ei saanud seoses kooseluseadusega. Kooseluseaduse tühistamist parlamendis meil ei õnnestunud läbi suruda, sest lihtsalt hääled ei tule kokku. Mitte sellepärast, et keegi ei tahaks, aga lihtsalt ei tule hääled kokku. Kõik saavad aru, et need hääled ei tule Keskerakonna fraktsioonist,» rääkis Martin Helme TRE Raadios eetris olnud saates.

«Aga mida me siis asemele saime? See on väga oluline, ja see on väga väärtuslik. See on kokkulepe panna Eestis kehtima rahvahääletus, rahvaalgatus. Ehk siis 50 000 allkirja kogumisel saab ükskõik millise riigielu küsimuse panna referendumile. Ja kui üle poole valijaskonnast käib valimas ja toetab seda referendumi ettepanekut, siis on see automaatselt kehtiv. See tähendab, et me saame panna kooseluseaduse tühistamise referendumile. See tähendab, et presidendi otsevalimise muudatuse me saame panna referendumile. Me saime kuldvõtmekese, millega ära lahendada kõik teised asjad, mida me seekord ei saanud,» selgitas Martin Helme.

«Siin tuleb rõhutada, et kõik võtab aega. Selle seadustamine on küll koalitsioonilepingusse kirjutatud, aga selle puhtpraktiline rakendamine nõuab loomulikult veel käte väänamist. Aga oluline on see, et me ikkagi leppisime praegustel konsultatsioonidel kokku künnised, mis on vajalikud selleks, et midagi algatada, midagi referendumile panna. See on samuti väga väärtuslik, et siin ei saa hiljem hakata mingit käte väänamise ja šantažeerimise mängu mängima,» lisas Mart Helme.

«Selleks, et rahvaalgatust teha, on vaja muuta põhiseadust. Põhiseaduse muutmine on Eestis väga keeruline ja väga kõrge lävendiga protsess. Riigikogu ühes koosseisus muutmiseks on vaja kahte kolmandikku hääli ja teatud juhtudel veel nelja viiendikku häältest, ehk 74 või 75 häält. Selliseid hääli meil ei ole. Aga isegi riigikogu poolt rahvahääletusele saadetud põhiseaduse muutmine vajab 61 häält. Kui me tahame presidendi otsevalimisi, peame me muutma põhiseadust. Selle põhiseaduse muudatuse referendumiks peab meil olema riigikogus 61 häält. Sellel koalitsioonil ei ole 61 häält. Nii et järele jääb ainus variant, läbi kahe koosseisu, sest siis on võimalik teha seda 51 häälega,» rääkis Martin Helme.

«Ja see tähendab seda, et me algatame selles koosseisus põhiseaduse muudatuse ja teeme selle 51 häälega ära. Ja järgmises riigikogu koosseisus peame selle 51 häälega lõpule viima, mis omakorda tähendab seda, et järgmiste riigikogu valimiste üks keskne teema on otsedemokraatia kaitsmine ja otsedemokraatia lubaduse saamine erinevatelt erakondadelt. Teine, mida me saavutasime seoses kooseluseadusega on see, et kohalikel valimistel toimub rahvahääletus, aga kuna meil jälle pole 61 häält, siis me saame teha ainult mittesiduva rahvahääletuse, sisuliselt rahvaküsitluse, kas täiendada põhiseaduse paragrahv 27 ehk abielu paragrahvi sõnadega «abielu on ühe mehe ja ühe naise vaheline alaline liit». Ehk siis me paneme selle väikese klausli põhiseadusesse sisse ja kui nüüd järgmistel kohalikel valimistel selle rahvahääletuse tulemus on, et rahvas toetab seda parandust, siis me teeme veel selle riigikogu koosseisu ajal 51 häälega ära põhiseaduse muudatuse algatamise, mis tuleb lõpule viia järgmises koosseisus,» lisas ta.