Oskar Luts «Kevade» Eesti 1968 Richard Kaljo, kaas Asta Vender / Oskar Luts «Primavera» Brasiilia, portugali k 2014 Sandra Jávera FOTO: Mihkel Maripuu

Oskar Luts «Primavera» (Kevade) Brasiilia, portugali k 2014 Sandra Jávera FOTO: Mihkel Maripuu

Oskar Luts «Primavera» (Kevade) Brasiilia, portugali k 2014 Sandra Jávera FOTO: Mihkel Maripuu

Oskar Luts «Nukitsamees» Eesti 1973, 5. trükk Edgar Valter / Oskars Lutss «Ragainītis» Läti 2003 Anita Inša FOTO: Mihklel Maripuu

Oskars Lutss «Ragainītis» (Nukitsamees) Läti 2003 Anita Inša FOTO: Mihkel Maripuu

Oskar Luts «Nukitsamees» Eesti 1973 Edgar Valter FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Sipsiku» eri väljaannete kaanepildid FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «The adventures of Sipsik» / «Sipsik» Venemaa, inglise k 1982 Natalia Bisti FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «The adventures of Sipsik» / «Sipsik» Venemaa, inglise k 1982 Natalia Bisti FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Kriksītis» / «Sipsik» Läti 1971 Zigurds Kampars FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Kriksītis» / «Sipsik» Läti 1971 Zigurds Kampars FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Sipsik» Eesti 1969, 2. trükk Edgar Valter FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Sipsik» Eesti 1969, 2. trükk Edgar Valter FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Сипсик» Tadžikistan 1982 G. Krasovski FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Сипсик» Tadžikistan 1982 G. Krasovski FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Fikmik» (Sipsik) Poola 1976 Jullita Karwowska-Wnuczak FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Fikmik» (Sipsik) Poola 1976 Jullita Karwowska-Wnuczak FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Сипсик» Venemaa 1979 German Ogorodnikov FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Сипсик» Venemaa 1979 German Ogorodnikov FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Kарантыш» (Sipsik) Valgevene 1974 Jaugena Kulika FOTO: Mihkel Maripuu

Aino Pervik «Presidendilood» eesti 2013, 2. trükk; kaanepilt erineb 1. trüki omast (2008) Piret Raud / Айно Первик «Как работать президентом» Eesti, KPD Kirjastus, vene k 2013 Olga Moskovka / Айно Первик «Приключенията на президнета» Bulgaaria 2009 Sonja Tšurova FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Naksitrallid», esimene raamat Eesti 1998 Edgar Valter FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Mecháček a jeho kamarádi» (Naksitrallid, I ja II raamat) Tšehhoslovakkia, tšehhi k 1985 Luděk Vimr FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Dobrodružstvá Rukávnika, Sandálika a Machnáčika» (Naksitrallid, II raamat) Tšehhoslovakkia, slovaki k 1982 Dušan Polakovič FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Półbutek, Chrobotek i Mufek» (Naksitrallid, I raamat) Poola 1982 Danuta Konwicka FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Маншон, Жумагятэ ши Барбэ де Мушкь» (Naksitrallid, I ja II raamat) Moldova, moldova k 1985 Борис Шинчук = Boris Šintšuk FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Регенче Пондаш, Пелботинке да Пуншокш» (Naksitrallid, I raamat) Marimaa, mari k 2008 Svetlana Grigorjeva FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Naksitrallid», I-II Gruusia 1986 ainult kaanepilt: D. Džabua FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Pabaldukai» (Naksitrallid, I ja II raamat) Leedu 1998 Algė Varnaitė FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Муфта, Полботинка и Моховая Борода» (Naksitrallid, I ja II raamat; Jälle need Naksitrallid, I ja II raamat) Venemaa 2007 Viktor Tšugujevski FOTO: Mihkel Maripuu

Eно Рауд «Пригоди Муфтика, Півчеревичка та Мохобородька: Kотяча облога; Пацюга фортеця» (Naksitrallid, I ja II raamat) Ukraina 2009 Valeri Hartšenko FOTO: Mihkel Maripuu

Eno Raud «Mohaszakáll meg a többiek» (Naksitrallid, I raamat) Budapest, Ungari / Užgorod, Ukraina, ungari k 1979 Zsuzsa Stuiber FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Муфта, Полботинка и Моховая Борода» (Naksitrallid, I ja II raamat) Venemaa 2006 Vadim Tšelak FOTO: Mihkel Maripuu

Эно Рауд «Муфта, Полботинка и Моховая Борода» (Naksitrallid, I ja II raamat) Venemaa 2006 Vadim Tšelak FOTO: Mihkel Maripuu

Andrus Kivirähk «Kaka ja kevad» Eesti 2009 Heiki Ernits FOTO: Mihkel Maripuu

Andruss Kivirehks «Kaka un pavasaris» (Kaka ja kevad) Läti 2012 Edmunds Jansons FOTO: Mihkel Maripuu

Andrus Kivirähk «Der Schiet und das Frühjahr» (Kaka ja kevad) Potsdam, Saksamaa 2015 Meike Teichmann FOTO: Mihkel Maripuu

Aino Pervik «Kunksmoor» Eesti 2001, 3. trükk Edgar Valter / Айно Первик «Чаромора» Venemaa 1988 Georgi Judin FOTO: Mihkel Maripuu

Aino Pervik «Kunksmoor» Eesti 2001, 3. trükk Edgar Valter FOTO: Mihkel Maripuu

Айно Первик «Чаромора» (Kunksmoor) Venemaa 1988 Georgi Judin FOTO: Mihkel Maripuu

Айно Первик «Чаромора» (Kunksmoor) Venemaa 1988 Georgi Judin FOTO: Mihkel Maripuu

Айно Первик «Чаромора» (Kunksmoor) Venemaa 1988 Georgi Judin FOTO: Mihkel Maripuu

Айно Первик «Чаромора» (Kunksmoor) Venemaa 1988 Georgi Judin FOTO: Mihkel Maripuu

Silvia Rannamaa «Kadri» Eesti 1965, 3. trükk Edgar Valter / Silvia Rannamaa «Kadrin päiväkirja» Soome 2014 ill.: nõukogudeaegsed plakatid FOTO: Mihkel Maripuu

Silvia Rannamaa «Kadrin päiväkirja» (Kadri) Soome 2014 plakat FOTO: Mihkel Maripuu

Silvia Rannamaa «Kadrin päiväkirja» (Kadri) Soome 2014 plakat FOTO: Mihkel Maripuu

Ellen Niit «Pille-Riini lood» Eesti 2013; 5. tr, sama formaat ja pildid nagu esmatrükis 1963 Viive Tolli FOTO: Mihkel Maripuu

Эллен Нийт «Пилле-Рийн: главы из книги «Рассказы о Пилле-Рийн»» / «Pille-Riin: peatükke raamatust «Pille-Riini lood» Venemaa 1982 Galina Ravinskaja FOTO: Mihkel Maripuu

Эллен Нийт «Рассказы о Пилле-Рийн» (Pille-Riini lood) Venemaa 1967 Silvi Väljal FOTO: Mihkel Maripuu

Ellen Niit «Das ist Pille-Riin» (Pille-Riini lood) Saksa DV 1971 Gertrud Zucker FOTO: Mihkel Maripuu

Kunstnik ja kunstiekspert Viive Noor:

Me võime küll öelda, et kirjandusteoseid on raskem müüa, sest takistavad keelebarjäärid ja et kunst ning muusika on igal pool ühtmoodi arusaadavad, ja mõnes mõttes see ju nii ongi. Aga kaugeltki mitte sajaprotsendiliselt. Igal maal on oma traditsioonid, kultuuritaust ning arusaamad ilust ja kunstist. Haritud publik just naudibki erinevusi ja oskab neid hinnata. Tavavaataja (ja neid on ju lasteraamatute puhul enam kui asjatundlikke nautlejaid) ootab pigem traditsioonilisemat ja endale arusaadavat pildikeelt. See puudutab eelkõige lapsevanemaid (vanavanemaid), kes on potentsiaalsed ostjad. Lastele on kõik uus ja huvitav ja neil ei ole kinnistunud arusaamu, milline peaks üks lasteraamat välja nägema. Nemad võtavad kõik uue ja huvitava tänuga vastu.

Mida siis teha? Kui vaadata meie oma lastaraamatuid, mis mujal maailmas välja antud, siis on neis kasutatud nii originaalillustratsioone kui ka kohalike kunstnike loomingut. Ja tulemus võib olla mõlemal juhul nii positiivse kui ka negatiivse märgiga.

Kui mõtlen selle peale, milliseid raamatuid ma ise osta tahaks, siis eelistaksin alati originaalillustratsioone, kui tegemist on kunstiliselt kõrgel tasemel olevate piltidega. Aga mitte kõik kunstnikud ei ole andekad ega nende tööd sellised, mida tasub laiemalt levitada. Keskpäraste kunstnike puhul tahaks pigem näha kohalike kolleegide loomingut. Sest minu eelistus on eelkõige terviklik ja ilus raamat. Tavaostjal võib aga olla ka muid eelistusi.

Konkreetseks minnes tooksin negatiivse näitena meie imeliste «Naksitrallide» leviku. Kui mõnede teiste teoste juures võib vaielda, kas uued illustratsioonid õigustavad end või mitte, siis nende raamatute puhul pole ma näinud veel ühtki väljaannet, mis oma kunstiliselt tasemelt jõuaks ligilähedalegi Edgar Valteri piltidele (kuigi üks Leedu väljaanne «Pabaldukai» mulle õigupoolest päris meeldis).

Sama kehtib ka «Sipsiku», «Kunksmoori» ning «Nukitsamehe» puhul. Probleem pole mitte selles, nagu ei suudaks me näha Valteri loodud tegelaskujusid uues kuues, vaid pigem selles, et kõiki neid teoseid on illustreerinud keskpärased kunstnikud, kelle anne on Valterile selgelt alla jäänud. Erand on juba mainutud Leedu väljaanne, millele pole midagi ette heita.

Vastupidise näitena tooksin meie «Kevade», mis välja antud Brasiilias. Originaalillustratsioonid on väga toredad ja just meile iseloomulikud. Minu arvates polnuks midagi hullu, kui samade piltidega oleks ilmunud raamat ka Brasiilias. Kahtlen, et need oleksid seal liiga suurt võõristust tekitanud. Aga samas, kui vaatan väga nüüdisaegse pildikeelega «Primaverat», siis olen võlutud. Eks ole selles raamatus ju midagi üldinimlikku, mis on huviga loetav ka ilma konkreetset tausta teadmata. Ja kuna kunstniku pildikeel on samuti pigem nüüdisaegselt rahvusvaheline, samas tundlik ja võluv, siis on raamat saanud ilus ja hea, kuigi mitte eestipärane. Ja mis siis! Kõnealusel juhul ei häiri see mind sugugi. Pigem imetlen, kuidas kunstnik on meie kirjandusteost näinud ja tõlgendanud. Tulemus on värske ja nauditav.