A több mint 70 milliárdos szegedi beruházásban 24,5 ezer négyzetméteres, öt épületből álló komplexum jött létre. A környezetében ipari park és inkubátorház épül, emellett többmilliárdos közlekedési fejlesztést hajtanak végre.

Kedden átadták a szegedi lézerközpont több mint 70 milliárdos beruházását. Az Extreme Light Infrastructure (ELI) központjának kivitelezését 2014-ben kezdte el a Swietelsky és a Strabag. Előzményeként az Európai Unió – több európai város közül választva - 2009-ben döntötte el, hogy Szegeden valósul meg a tudományos fejlesztés. A két uniós cikluson is áthúzódó beruházás 85 százalékát fedezi uniós támogatás. A hazai önrész mellett a magyar kormány kötelezettséget vállalt a központ húszéves fenntartására is.

Az átadón Orbán Viktor azt hangsúlyozta, a kutatóközpont nem olyan fejlesztés, mellyel felzárkózhatunk Európához, hanem olyan, mellyel Európa felzárkózik a világhoz. "Magyarország akkor lehet a jövő nyertese, ha tudományos kutatóközpontok egész hálózatát hozzuk létre, hogy hazánk ne csak termelési, hanem kutatás-fejlesztési központtá is válhasson" - mondta a kormányfő, aki Magyarország modern kori története legnagyobb tudományos beruházásának nevezte a projektet.

Ház a házban biztosítja a teljes rezgésmentességet

A 24,5 ezer négyeztméteres komplexumban öt épületet hozott létre a Strabag és a Swietelsky konzorciuma az Artonic Design Építészeti Kft. tervei alapján.

Az A épületben a kísérleti területek,

a B épületben a laborok, előkészítő műhelyek, kutatói irodák kaptak helyet,

a tudásközpontként is szolgáló fogadó épületben található a konferenciaterem, a könyvtár, a szeminárium termek, a menedzsmentirodák és az étterem,

emellett külön épületben működnek a kiszolgáló, karbantartó egységek, illetve a porta.

Az épületek stabilitását a talajmechanikai tulajdonságoknak megfelelőn 819 cölöp biztosítja, melyek közül a leghosszabb 45 méter mélyre nyúlik. A kísérleti tereket a rezgésmentesítés érdekében "ház-a-házban" technológiával alakították ki, a szennyeződésmentes tiszta terekben a hőingás is legfeljebb 0,5 Celsius fok lehet.

Lehner Lóránt, a központ létrehozását koordináló ELI HU Nonprofit Kft. ügyvezetője az átadón elmondta, az építkezéssel párhuzamosan zajlott a kutatási eszközök beszerzése, hamarosan elindulhat ezek telepítése és beüzemelése.



Korántsem ért véget a fejlesztés

Botka László polgármester hétfőn arról tájékoztatott, hogy a központ környezetében 70 hektáros tudományos ipari parkot alakítanak ki a kormány, az önkormányzat és az egyetem együttműködésével. A város 3,5 milliárd forintból fejleszti a terület közlekedési kapcsolatait, az egyetem és az önkormányzat közös cége pedig 4 ezer négyzetméteres inkubátorházat épít.



Miről szól az ELI? Az Extreme Light Infrastructure (ELI) projekt keretén belül három lézeres kutatási központ létesül: az ELI Beamlines (ELI-BL) a Prága melletti Dolní Břežany-ban épül,

az ELI Attosecond (ELI-ALPS) Magyarországon, Szegeden,

míg az ELI Nuclear Physics (ELI-NP) a Bukarest melletti Magurelében valósul meg. A három pillér koordinációja közös, kutatási stratégiájukat egyeztetik. Az ELI a világ első olyan létesítménye lesz, amely a fény és az anyag kölcsönhatásának vizsgálatát minden eddiginél nagyobb intenzitások mellett teszi lehetővé. Az intézet további jelentősége, hogy a fizika, biológia, kémia, valamint az orvosi és anyagtudományok területén rendkívüli nagy időfelbontással végezhető alap- és alkalmazott kutatásokhoz biztosít a világon jelenleg egyedülálló infrastruktúrát. A szegedi központ a Csehországban és Romániában épülő lézerkutatási infrastruktúrákkal összekapcsolódva várhatóan 2019-től működik majd teljes kapacitással.