Lehtikuva/Jussi Nukari

Viimeinen sana

Verot valtion maksettaviksi on vanha porvarien vaatimus. Se myös toteutuu vähitellen, mutta valikoivasti. Tarkkaan ottaen työnantajien veroja siirretään koko ajan muiden veronmaksajien kontolle.

Kuten moneen kertaan on todettu, hallitukset ovat viime vuosina parantaneet yritysten kilpailukykyä monin maksu- ja verohelpotuksin. Yhteensä puhutaan miljardien eurojen potista, jonka tarkoituksena on ollut parantaa työllisyyttä.

Kun yritysten maksuvelvoitteita alettiin purkaa ja kilpailukykyä työllisyyden parantamiseksi voimalla toteuttaa tämän vuosikymmenen alussa, Suomessa oli noin 200 000 työtöntä työnhakijaa. Tänä vuonna heitä on enimmillään ollut yli 380 000.

Valtio vähentää itseltään 1,6 miljardia euroa ilman mitään tietoa paketin vaikutuksista.

Työ on siis vielä kesken. Seuraavaksi hallitus tekee työnantajien sairausvakuutusmaksuun 1,72 prosenttiyksikön alennuksen. ”Nettona työnantajien maksut ja julkisen sektorin tulot alenevat siis 847 miljoonaa euroa”, sanoo valtiovarainministeriö yhdessä ”kilpailukykyloikan” taustamuistioista.

Siis taas 847 miljoonaa veroeuroa katoaa jonnekin. Kun veroja ei voi korottaa, se maksatetaan leikkaamalla sosiaaliturvaa ja julkisia palveluita tavallisilta veronmaksajilta – jotka ilomielin ovatkin ilmoittautuneet leikkaamaan itseltään kilpailukykytalkoiden nimissä, koska ovat kriisitietoisia.

ILMOITUS

Kriisitietoisuus – vuoden markkinointiteko.

Hallituksen suurena tavoitteena on valtiontalouden tasapainottaminen. Voisi ajatella, että tasapainottamista tehtäisiin myös tuloja lisäämällä, mutta se ei kuulu keinovalikoimaan. Työnantajamaksujen alentamisen lisäksi hallituksen kilpailukykypaketti alentaa verotuloja kautta linjan.

Saman VM:n muistion mukaan ensimmäisen sairauspäivän karenssi, lomarahan alentaminen ja vuosilomien lyhentäminen heikentävät julkista taloutta yhteensä suunnilleen yhtä paljon kuin työnantajien sairausvakuutusmaksun alentaminen:

”Toimenpidepaketin palkkasummasta maksettavia veroja ja veronluonteisia maksuja alentava vaikutus on kokonaisuudessaan 1 612 miljoonaa euroa”, sanoo rahaministeriö.

Valtio vähentää itseltään 1,6 miljardia euroja ilman mitään tietoa paketin vaikutuksista. SAK:n viikko sitten esittämässä kriisisopimuksessa vuoden 2018 palkankorotuksia olisi tarkasteltu myös maksettujen osinkojen perusteella, mutta hallitus viskoo miljoonia sinne tänne toiveiden ja luulojen varassa. Sopii tietysti sinänsä hyvin kuvioon, tulihan sille yllätyksenä sekin, että lomarahan leikkaus todellisuudessa lisää monien yritysten kustannuksia.

Vielä vuosituhannen alussa työnantajien sairausvakuutusmaksu oli alimmillaan 4 ja ylimmillään 6,5 prosenttia. Ennusteen mukaan se on putoamassa 0,4 prosenttiin vuonna 2017.

Jatkossa se todennäköisesti poistetaan kokonaan samalla perusteella kuin aikoinaan varallisuusvero. Muun muassa demarithan todistelivat sen fiskaalisen merkityksen olevan niin olematon, ettei tällaista olematonta maksua kannata enää kantaa.