Kivihiiltä korvataan nyt maakaasulla, mikä laskee EU:n päästöjä nopeasti.

EU:n ilmastopolitiikan ykkösnyrkki, päästökauppa, on toipunut jaloilleen pitkän lamaannuksen jälkeen.

Päästöoikeuden hinta on noussut korkeimmalle tasolleen 11 vuoteen. Yhden hiilidioksiditonnin päästäminen ilmakehään maksaa nyt lähes 30 euroa.

Vielä vuonna 2017 arvo mateli viiden euron tuntumassa. Hinta on siis harpannut kahdessa vuodessa lähes kuusinkertaiseksi.

– Hinnannousu osoittaa, että päästökauppa on nyt ilmastopolitiikan veturi, jolla päästöjä vähennetään, sanoo johtava analyytikko Vesa Ahoniemi energiayhtiö Fortumista.

Tämä on hyvä uutinen, sillä tehokkaasti toimivan päästökaupan avulla päästöjä voidaan vähentää selvästi halvemmalla kuin esimerkiksi tukemalla verovaroista uusiutuvaa sähköntuotantoa.

Päästöoikeuksien kallistuminen johtuu kuluvan vuoden alussa voimaan astuneesta uudistuksesta.

Niin kutsuttu markkinavakausmekanismi siirtää jemmaan markkinoille aiemmin kertyneitä, ylimääräisiä päästöoikeuksia.

Kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä vähenee, myös hinta nousee.

Päästöoikeuden hinta käväisi heinäkuun puolivälissä lähellä kaikkien aikojen ennätystä. Tiedonhankinta: Antti Koistinen / Yle, Grafiikka: Leena Luotio / Yle

Päästökauppa on tärkeydestään huolimatta jäänyt kansalaisille etäiseksi ja hähmäiseksi.

Yksinkertaistetusti kyse on tästä:

Ideana on rajoittaa raskaan teollisuuden, energiantuottajien ja unionin sisäisen lentoliikenteen päästöjä.

Jokaista ilmakehään laskettua hiilidioksiditonnia vastaan pitää hankkia päästöoikeus. Osa raskaan teollisuuden yrityksistä ja lentoyhtiöt saavat oikeuksia ilmaiseksi kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi.

Huutokaupattavien oikeuksien – ja siten päästöjen – määrä vähenee joka vuosi.

Markkina ohjaa päästövähennykset sinne, missä ne on halvinta toteuttaa.

Päästökaupan piirissä on noin 11 000 teollisuuslaitosta, eli vajaa puolet EU:n päästöistä.

Päästöt putoavat yhden "Suomen" verran

Päästöoikeuksien kallistuminen on jo sysännyt liikkeelle ison muutoksen erityisesti Keski-Euroopassa.

Esimerkiksi Saksassa sähköntuotanto kivi- ja ruskohiilellä romahti kesäkuussa noin 40 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.

Asiasta uutisoi esimerkiksi energia-alaa seuraava Clean Energy Wire -sivusto (siirryt toiseen palveluun).

Ahoniemen mukaan Saksan ohella myös Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Benelux-maissa päästöiltään pienempi maakaasu korvaa nyt hiiltä sähköntuotannossa.

– Päästöoikeusmarkkina on asettamassa koko Euroopan sähköntuotantoa aivan uuteen asentoon, ja sellaista ei ole koskaan ennen nähty, hän sanoo.

Fortum ennakoi, että yksistään energialaitosten siirtyminen hiilestä maakaasuun pudottaa tänä vuonna EU:n päästöjä 60 miljoonaa tonnia.

Tämä vastaa sitä, että koko Suomen päästöt pyyhkäistäisiin pois. EU:n kokonaispäästöjen kannalta muutos tarkoittaisi reilun prosentin laskua.

Pohjolassa ei nähdä yhtä isoa muutosta, sillä täällä sähköntuotannossa käytetään huomattavasti vähemmän fossiilisia polttoaineita kuin Keski-Euroopassa.

Pohjoismaissakin päästöoikeuksien kallistuminen tekee vähäpäästöisestä energiantuotannosta kannattavampaa suhteessa kivihiileen ja turpeeseen.

Muutos suosii Fortumia, jolla on paljon co2-päästötöntä vesi- ja ydinvoimaa.

EU:n päästöt vähenevät nyt nopeasti kiristyneen päästökaupan ansiosta, sanoo johtava analyytikko Vesa Ahoniemi Fortumista. Juha Heikanen / Yle

Entä kuinka muutos vaikuttaa kuluttajien sähkö- ja lämpölaskuun?

Pohjoismaissa sähkö todennäköisesti kallistuu vähemmän kuin Keski-Euroopassa, koska kivihiilen käyttö on täällä suhteellisen vähäistä.

Kaukolämpöä sen sijaan tuotetaan Suomessa edelleen kivihiilellä, turpeella ja öljyllä. Tämän takia päästöoikeuksien kallistuminen tuo kaukolämmön hintaan vähintään nousupaineita monella paikkakunnalla.

Viime vuonna esimerkiksi Oulun ja Helsingin energiayhtiöt perustelivat kaukolämpötaksojen korotusta päästöoikeuksien kallistumisella.

Kestääkö päättäjien kantti?

Energia- ja ilmastopolitiikkaan erikoistunut taloustieteilijä Marita Laukkanen pitää päästökaupan uudistusta nykytietojen valossa onnistuneena.

Laukkanen on Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n johtava tutkija.

– Nyt aletaan olla sellaisissa lukemissa, että hinta ohjaa toivotulla tavalla, eli kannustaa hiilivapaisiin tai vähähiilisiin investointeihin, hän sanoo.

Mikäli EU päättää kiristää päästövähennystavoitteitaan niin kutsutun 1,5 asteen tavoitteen mukaiseksi, edessä voi olla vielä selvästi nykyistä korkeampia hintoja.

Vaikka päästökauppaa pidetään kustannustehokkaana tapana vähentää päästöjä, korkeissa hinnoissa piilee poliittinen riski.

Kestääkö päättäjien kantti, jos yritykset ja kotitaloudet alkavat kapinoida energialaskun kallistumista vastaan?

Päästökauppa on kustannustehokastapa vähentää päästöjä, sanoo VATT:n johtava tutkija Marita Laukkanen. VATT

Laukkanen huomauttaa, että markkinavakausmekanismin myötä kaupankäynnistä sivuun siirrettyjä päästöoikeuksia ei ole poistettu markkinoilta kokonaan.

– Tuleeko sitten painetta alkaa purkaa varannosta oikeuksia takaisin markkinoille? Eli vähän tässä nyt myös mitataan poliittista tahtotilaa, Laukkanen sanoo.

Myös Fortumin Ahoniemi sanoo, että poliittisesti synnytetty markkina on aina jossain määrin altis poliittisille heilahteluille.

Hän pitää kuitenkin lupaavina Euroopan komission uuden puheenjohtaja Ursula von der Leyenin puheita päästövähennysten kiristämisestä ja päästökaupan laajentamisesta esimerkiksi meriliikenteeseen.

– Tällä hetkellä näyttää, että nimenomaan päästöjen hinnoittelu ja päästökaupan laajentaminen on poliittisella agendalla tosi korkealla, Ahoniemi sanoo.

Lyhyellä tähtäimellä päästöoikeuden hintaa voisi tosin pudottaa mahdollinen Britannian lähtö EU:sta ilman sopimusta.

Lue lisää:

Suomi haluaa olla ykkösten joukossa kivihiilestä luopujana – Puola, Kiina, Kreikka rakentavat samaan aikaan lisää hiilivoimaa

Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia