Tavallinen ihminen on parin viimeisen vuosikymmenen aikana oppinut ajattelemaan maailmanmenoa keskinäisriippuvuuden kautta. Globalisaatio ja sen myötä syntynyt vaurastuminen ovat saaneet meidät ajattelemaan, että kansainvälinen yhteisö on ainakin pääasiassa yhteistyön foorumi. Keskinäisriippuvuudessa tavoitteena on, että kaikki voittavat, ainakin jonkun verran. Kylmän sodan aikainen nollasummapeli on ehditty unohtaa, mutta nyt se on palannut rytisten. Ensin sitä lähti harjoittamaan Venäjä ja nyt myös Trumpin Yhdysvallat.

Keskinäisriippuvuudessa tärkein tapa valtioiden keskinäisessä vaikuttamisessa on niin sanottua pehmeä valta, soft power. Nollasummapeliä pelatessa voivat keinot olla rujompiakin. Euroopassa niitä rujoja keinoja käyttää tällä hetkellä ennen kaikkea Venäjä. Saa nähdä turvautuuko myös Yhdysvallat niihin jossain vaiheessa, nyt kun Atlantin ylittävässä rakkaudessa on melko perustavanlaatuisia ryppyjä.

Arvostettu Venäjä-asiantuntija Mark Galeotti on nimittänyt (siirryt toiseen palveluun) Venäjän nykyistä toimintatapaa dark poweriksi, pimeäksi voimaksi. Kun Venäjällä ei ole mahdollisuuksia saavuttaa halumaansa asemaa kansainvälisessä politiikassa pehmeillä keinoilla, se turvautuu koviin. Yksi näistä kovista keinoista on tukea muun Euroopan ääriliikkeitä, erityisesti äärioikeistoa. Pitkäjänteinen työ on tuottanut tulosta ja eurooppalaisen laita- ja äärioikeiston poliittiset linjat myötäilevät hyvin usein Venäjän kiistanalaisia kantoja.

Euroopan parlamentti on jo parisen vuotta sitten kiinnittänyt huomiota tilanteeseen. Päätöslauselmassa ollaan huolissaan (siirryt toiseen palveluun) venäläisten tahojen yhteistyöstä Euroopan populistien, fasistien ja äärioikeiston kanssa. Se, miksi tällaisissa tapauksissa on perusteltua epäillä osallisuudesta myös Venäjän hallitusta, johtuu sen tiukasta oppositiopolitiikasta. Hallitukselle vastenmieliset ryhmät ja organisaatiot on viimeisten vuosien aikana melko lailla kuristettu eri keinoin hengettömiksi. Edelleen toimivat tekevät sitä väkisinkin Kremlin suostumuksella tai tuella.

Tavoitteina ovat demokraattista päätöksentekoa heikentävät hämmennys ja epävarmuus

Venäjän asialla olevat ääripuolueet vaikuttavat nimenomaan vaaleissa, erityisesti kansanäänestyksissä. Tavoitteina ovat demokraattista päätöksentekoa heikentävät hämmennys ja epävarmuus, voitot ovat sitten vain bonusta. Venäjän vaikutusta on epäilty tai havaittu muun muassa Ukrainan ja EU:n välisen sopimuksen hylänneessä kansanäänestyksessä Hollannissa, Brexit-kansanäänestyksessä ja viimeisimpänä Ranskan presidentinvaaleissa. Tämän huomioiden, on itse asiassa hyvin ymmärrettävää, että Kreml on käytännössä estänyt ulkomaisten järjestöjen mahdollisuudet toimia Venäjällä.

Venäjä ei rajoita toimiaan vain puoluepolitiikan tukemiseen. Se on yhteydessä myös hämärämpiin järjestöihin, joiden toimintatapoihin kuuluu myös väkivalta. Ruotsissa nostettiin vastikään syytteet (siirryt toiseen palveluun) kahdesta pommi-iskusta uusnatsitaustaisille miehille, jotka olivat saaneet sotilaallista koulutusta aateveljiltään Venäjällä. Unkarissa venäläisten diplomaattien kanssa paljon yhteydessä ollut uusnatsipomo ampui poliisin pidätystilanteessa. Tsekissä ja Slovakiassa ääriryhmien jäseniä on koulutettu Venäjällä. Balkanilla lietsotaan levottomuuksia, jopa vallankaappausyrityksiin asti. Saksassa käytettiin paikallisia äärioikeistopuolueita organisoimaan turvapaikanhakijoiden vastaisia mielenosoituksia Lisa-tytön tapauksen yhteydessä.

Alt-right-väkeä osallistui Venäjän toimijoiden rinnalla Macronin vastaiseen kampanjointiin

Myös Yhdysvalloissa noussut äärioikeisto oli merkittävässä osassa Trumpin valinnassa presidentiksi. Yhdysvalloissa tätä liikehdintää kutsutaan nimellä alt-right, vaihtoehtoinen oikeisto. Tässä ryhmässä konservatiivinen ja voimakasotteinen Putin on arvostettu hahmo. Yhteistyötä on ilmeisesti tehty useammassakin tapauksessa. Alt-right-väkeä osallistui Venäjän toimijoiden rinnalla Macronin vastaiseen kampanjointiin Ranskan presidentinvaaleissa. Osana FBI:n tutkimusta Venäjän sotkeutumisesta (siirryt toiseen palveluun) Yhdysvaltain presidentinvaaleihin käydään myös läpi sitä, olivatko äärilaidan mediat minkälaisessa yhteistyössä Venäjän suuntaan.

Suomessa ajankohtaiseksi populistisen äärioikeiston Venäjä-yhteyksien tarkastelun tekee perussuomalaisten tilanne. Tähän asti puolue on erottunut muista eurooppalaista populisteista kriittisellä suhtautumisellaan Venäjän toimiin. Suomessa Venäjä-myönteistä äärioikeistoliikehdintää on ollut tähän asti lähinnä MV-lehden ympärillä pyörivissä piireissä. Nyt kotimaassa puoluetta johtava varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari kertoi (siirryt toiseen palveluun) jo ennen valintaansa, että perussuomalaiset ottaa nyt paikkansa eurooppalaisten oikeistopopulististen puolueiden kartalla. Venäjän etuja Suomessa ahkerasti ajavan herra Johan Bäckmanin riemu uudesta puoluejohdosta antaa ymmärtää, että Venäjällä toivotaan perussuomalaisten asettuvan veljespuolueidensa rinnalle myös suhteessaan Venäjään. Tosin puheenjohtaja Jussi Halla-aho on ollut Venäjää kohtaan perin nuiva (siirryt toiseen palveluun). Tämä vielä hämärä asetelma, kuten moni muukin asia Halla-ahon johtamaan puolueeseen liittyen, selvinnee pikkuhiljaa.

Janne "Rysky" Riiheläinen

Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.