Onsdag falder der dom i en narkosag i Aarhus, hvor politiet har brugt agenter for at afsløre de anklagede, der ifølge tiltalen ville købe 200 kilo kokain.

De anklagede vidste dog ikke, at det var politiets agenter, som de handlede med på en række cafeer i Aarhus og København. Og det er ikke et enestående tilfælde med agenter i Danmark.

- Vi bruger mere det værktøj, der hedder agenter. I de sager, hvor vi mener, det er det værd, bruger vi det, siger Michael Ask, politiinspektør og chef for Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter - NEC.

Civile brugt fire gange de seneste år

Det er primært politifolk, der går undercover i kriminelle miljøer, men man bruger nu også civilpersoner som agenter.

Før 2008 havde man kun én gang brugt en civilperson som agent på dansk grund. Men siden 2008 har man fire gange fået tilladelse til at gøre brug af civilagenter på dansk jord, viser Rigsadvokatens seneste rapport om emnet.

Politiets egne agenter er blandt andet blevet brugt til at afsløre hash-kriminalitet på Christianias Pusherstreet. Men der findes ingen tal på, hvor ofte man bruger politiagenter. Tallet er dog stigende, bekræfter Michael Ask.

Læs også : Politiagenter købte hash på Christiania inden stor aktion

DR's retskorrespondent, Claus Buhr, skønner, at det sker cirka fem gange om året. Tidligere brugte man ganske sjældent politiagenter.

Der er en betydelig risiko for, at man ikke overholder de retsgarantier, som Folketinget har opsat omkring brugen af agenter Forsvarsadvokat Henrik Garlik

Ekspert: Man risikerer at gøre forbrydelse større

- Det er bekymrende - ikke bare for mig, men også andre - at man risikerer at skabe en forbrydelse eller gøre den større, end den oprindeligt var tiltænkt ved at deltage, siger juraprofessor på Aalborg Universitet, Lars Bo Langsted.

Michael Ask anerkender, at der kan opstå et problem ved brugen af agenter.

- Men nogle gange er politiet nødt til at deltage i en mindre forbrydelse for at opklare en større, siger han.

Politiet kan være med til at bryde loven

Når politiet går undercover eller lader civilpersoner hjælpe dem med at overvåge kriminelle grupperinger er frygten, at politiet er med til at lokke nogle til at begå kriminalitet, som de ellers ikke ville begå. Den frygt deler forsvarsadvokat Henrik Garlik, der er forsvarer for en af de anklagede i narkosagen fra Aarhus.

- Der er en betydelig risiko for, at man ikke overholder de retsgarantier, som Folketinget har opsat omkring brugen af agenter, siger han. Men Michael Ask fra Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter forsikrer, at Politiet er opmærksomme på de faldgrupper, der er omkring brugen af agenter.