Gymnasierne i Aarhus Kommune går sammen om at fordele elever fra udsatte boligområder for at få en bedre blanding.

Når de vordende gymnasieelever i Aarhus Kommune får besked om, hvor de skal gå i skole de næste tre år, vil der være en større risiko for at blive skuffet end tidligere.

Et nyt system for fordeling af eleverne betyder nemlig, at færre end tidligere vil få deres første ønske opfyldt.

Det her betyder, at hvis du er brun og fra Gellerupparken, så betyder det, at du har mindre sandsynlighed for at komme ind på dit foretrukne gymnasium. Jens Philip Yazdani, formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning

Systemet er lavet for at fordele elever fra udsatte områder mere jævnt. Det gælder især områder med en høj koncentration af elever med anden etnisk herkomst end dansk.

Vil gøre op med ghettogymnasier

Aarhus har i en årrække haft problemer med såkaldte ghetto-gymnasier. På et gymnasium som Langkaer har omkring 80 procent af eleverne anden etnisk baggrund.

- Der bliver meget stor forskel på gymnasierne, og de forskelle bliver kun større. En studentereksamen skal jo gerne være nogenlunde ens alle steder og have nogenlunde samme kvalitet alle steder, siger Hanne Roed (RV), der er medlem af fordelingsvalg Øst i Region Midtjylland.

Fordelingen kommer konkret til at ramme elever fra 10 udsatte boligområder. Det gælder for eksempel Bispehaven og Gellerupparken. Fælles for de 10 områder er, at mindst 40 procent af beboerne er arbejdsløse. Det er altså den tærskel, der er afgørende, sådan at man ikke formelt fordeler eleverne efter etnicitet - det er nemlig ulovligt.

Når eleverne fra de 10 områder har søgt ind på gymnasierne, kigger man på tallene og fordeler dem jævnt over de syv gymnasier i Aarhus Kommune. Tilsvarende vil flere af de øvrige elever fra ikke-belastede områder blive omfordelt, så tallene kommer til at passe.

Syv gymnasier fra Aarhus Kommune er gået sammen om at fordele de udfordrede elever. Video: Esben Christensen

- Ikke specielt solidarisk

Det nye system kommer altså til at betyde, at en større gruppe elever ikke vil få deres førsteprioritet. Det gælder især eleverne fra de udsatte boligområder, hvor flest procentmæssigt vil blive rykket til en anden skole, end de har ønsket.

- Det er ikke specielt solidarisk. Vi er sådan set enige i målet. Det er vigtigt at have balancerede gymnasier. Men midlet er vi ikke enige i. Man placerer primært ansvaret på elever fra udsatte boligområder, siger Jens Philip Yazdani, der er formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning.

Han mener, at man i stedet burde flytte lige meget rundt på eleverne fra de fagligt stærke områder, så begge parter løfter lige store dele af udfordringen.

- Det her betyder, at hvis du er brun og fra Gellerupparken, så betyder det, at du har mindre sandsynlighed for at komme ind på dit foretrukne gymnasium, fastslår Jens Philip Yazdani.

Jens Philip Yazdani er enig i, at man skal gøre op med ghettogymnasier, men ikke i metoden. Video: Esben Christensen

V og S: Fremragende idé

Fra politisk side er der til gengæld stor begejstring for Aarhus-løsningen. Både socialdemokraternes integrationsordfører, Mattias Tesfaye, og Venstres medlem af integrationsudvalget Mads Fuglede jubler over, at det er lykkedes de syv gymnasier at blive enige om en fælles løsning.

- Det er fremragende. De har rent faktisk fundet noget, der ligner en løsning, siger Mattias Tesfaye.

- Hvis man kan lave lokale løsninger, så behøver vi jo ikke gøre noget på Christiansborg, siger Mads Fuglede.

På netop det punkt ophører enigheden imidlertid. Mattias Tesfaye mener i meget høj grad, at regeringen skal gribe ind. Det er nemlig ikke alle steder, man kan blive enige om selv at løse problemet med ghetto-gymnasier.

- De her problemer er også i Odense, i København, på Københavns Vestegn og i nogle større provinsbyer, men det bliver kun løst i Aarhus. Det betyder, at nogle gymnasier løser en alt for stor opgave for alt for få penge, siger han.

Søger hen mod lignende elever

Koncentrationen af gymnasieelever med anden etnisk baggrund er blevet større i de seneste år. Det er nemlig selvforstærkende. Når der på for eksempel Langkaer i forvejen er mange elever med samme kulturelle baggrund, søger endnu flere nemlig derhen. For eksempel er der i København gymasier, der ligger meget tæt på hinanden, hvor der er vidt forskelligt sammensatte elevgrupper.

- Her på Langkaer har vi halalkød i kantinen, og når man kommer ind, kan kan mærke, at ens kultur er velkommen her, siger Alaa Al Chahidi, der er elevrådsformand på Langkaer Gymnasium.

Derfor har de enkelte gymnasier og eleverne på gymnasierne en stor udfordring i at byde de nye elever velkommen, især hvis de ikke har lyst til at være der.

- Det ville være træls at blive flyttet til et nyt sted, hvor man ikke kender nogen og ikke har bedt om at være. Det kunne give en negativ påvirkning. Derfor er det meget vigtigt, at man bliver velkommet godt, siger elevrådsformanden.