Lars Løkke skal skaffe flere penge til sygehusene og droppe produktivitetskravene. Sådan lyder kravet fra DF, når der skal forhandles finanslov.

Lars Løkke Rasmussen skal afsætte flere penge til sygehusene og droppe produktivitetskravet på to procent i økonomiaftalen med regionerne. Sådan lyder kravet fra Dansk Folkeparti, hvis de skal stemme for en finanslov for 2018.

I 15 år har de danske sygehuse været underlagt et krav om at løbe to procent hurtigere hvert år. Og det skal høre op nu, mener Dansk Folkepartis formand Kristian Thulesen Dahl.

Kravet om en 'årlig øget produktivitetsstigning’ på to procent blev indført, dengang de danske sygehuse var plaget af lange ventelister. Det er de ikke længere, og derfor skal kravet fjernes.

- Vi presser sygehusvæsnet for meget. Jeg vurderer, at vi er nået dertil nu, hvor vi presser citronen for voldsomt. Vi får nedlagt for mange sengepladser for hurtigt, så patienterne bliver hjemskrevet for hurtigt, siger Kristian Thulesen Dahl til TV 2.

Alt for meget sundhedspersonale råber vagt i gevær, og det er politikere nødt til at lytte til, mener DF-formanden.

- I førsteomgang er det et krav, vi har til regeringens forhandlinger med regionerne i foråret. Får de det ikke på plads der, så tager vi det op ved finansloven til efteråret.

Eksperterne bakker DF op

Der er allerede opbakning til planen om at droppe kravet om to procents effektivisering hvert år fra flere eksperter.

I januar sagde sundhedsøkonom og professor i Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning, KORA, Jakob Kjellberg til Sygeplejersken, at to pct.-kravet står i dag i vejen for at løse de sundhedsvæsnets største problemer.

- I dag har vi jo ikke længere et problem med lange ventelister. Det, der står og blinker i neonlys på min væg, og som er et kæmpeproblem i det danske sundhedsvæsen, er mangel på sammenhæng – ikke bare mellem sygehuse og kommuner, men også mellem afdelinger og afsnit. Og det problem får vi altså ikke løst ved, at man skal producere mere. Et andet stort problem er, at vi ikke er sikre på, at vi får den tilstrækkelige effekt ud af vores ydelser. Og det finder vi jo heller ikke ud af ved bare at producere mere af det samme. Tværtimod, siger han.

Sundhedsøkonom ved Syddansk Universitet Kjeld Møller Pedersen er på samme hold.

- Der skal fortsat ske forbedringer i produktiviteten, men omdrejningspunktet skal ikke være et fast måltal som de to procent. Det bliver brugt til at piske aktiviteten op, fordi de to procent produktivitetsvækst skal omsættes til to procent vækst i aktiviteten. Og i den forstand er det ikke længere en god idé, siger han til Sygeplejersken.