Hvert år sendes især piger fra det danske indvandrermiljø ud af landet på genopdragelse. TV 2 følger i sporet og sender dokumentarserie.

En nat i februar 2017 flygter en pige fra en koranskole i det nordlige Somalia.

Hun kravler over en mur og presser sig gennem pigtråd, inden hun barfodet og blødende løber mod horisonten. Hun er afkræftet og bange. Men hun kigger sig aldrig tilbage.

Pigen hedder Jasmin Osman og kommer fra Vejle. Hun skulle netop nu have gået i 2.g, men inden første skoledag på gymnasiet i 2016 blev hun lokket til udlandet af sine forældre og spærret inde i koranskolen 6000 kilometer væk.

Dermed kom hun til at dele skæbne med et ukendt antal unge fra det danske indvandrermiljø.

Hvert år forsvinder især piger fra deres danske omgivelser, når de sendes ud af landet på genopdragelse af forældre, der synes, de opfører sig for meget som danske unge. Ingen ved præcis, hvor mange de er, eller hvor de bliver af. Men eksperter beretter om et stort og voksende problem.

I dokumentarserien 'De forsvundne piger' følger TV 2 i sporet på to af de unge kvinder, som tager tilbage til henholdsvis Somalia og Irak.

Jasmin Osman vil med sin medvirken sætte fokus på, at genopdragelse af piger fra Vesten er sat i system og betalt af forældre i blandt andet Danmark.

- Det er vigtigt for mig, at seerne ser, hvad der skete, og hvad jeg blev udsat for. Jeg vil fortælle om det for at forhindre, at det samme sker for andre. Folk skal vide, at det her problem er meget større, end det umiddelbart ser ud. Der er så mange liv, der bliver spildt og ødelagt på den måde, siger Jasmin Osman.

- Det hele har kørt mig psykisk ned

Dokumentarseriens anden hovedperson hedder Sara. Da hun gik i niende klasse, blev hun inviteret på ferie hos slægtninge i den kurdiske del af Irak. Men ferien forvandlede sig til fangenskab. I 11 år levede Sara efter eget udsagn med daglige tæsk, overgreb og hårdt fysisk arbejde, som til sidst pressede hende til randen af selvmord.

- Jeg har grædt rigtig meget. Jeg har haft mareridt. Det hele har kørt mig psykisk ned, fortæller hun.

Først da Sara blev tvunget til at skulle gifte sig med en irakisk mand i Europa, havde hun held til at flygte. Siden har hun boet på en hemmelig adresse under nyt navn - i skjul for en familie, der truer med at slå hende ihjel.

Blev sendt til Somalia som 11-årig

Essa Mohammed var 11 år gammel, da hans far tog ham med til Somalia i 2004. Han endte med at tilbringe tre år i landet, hvor han ikke kunne sproget.

- Det var skrækkeligt det første års tid. Efterfølgende begyndte jeg stille og roligt at vænne mig til det. Men tiden gik for langsomt dernede, og jeg ville hurtigt hjem, siger han til TV 2.

I 2007 lykkedes det ham at flygte ud af Somalia og få hjælp af den danske ambassade i Etiopien. Der var på daværende tidspunkt ikke nogen dansk ambassade i Somalia på grund af borgerkrig.

Essa Mohammed fortæller, at han måtte opgive at gå i skole i landet efter få måneder på grund af sproget, og at han gik fra at veje omkring 60 kilo til en vægt på 35-40 kilo efter de tre år.

- Der er langt flere derude, end vi hører om

I Danmark skal Udlændingestyrelsen orienteres, hver gang der er mistanke om, at en ung er sendt på genopdragelse. Styrelsen hører højest om en enkelt sag om året, men flere eksperter siger, at problemet i virkeligheden er langt større.

En af dem er Susanne Fabricius. Hun er projektleder hos Etnisk Ung, der driver en kriserådgivning for unge i indvandrerfamilier.

De seneste år er der kommet flere og flere opkald om genopdragelsesrejser.

- Jeg tænker, at der er langt flere derude, end vi hører om. Når man tager i betragtning, hvor omfattende konsekvenser det har for de unge, synes jeg, at det fortjener, at man kigger mere seriøst på det, siger Susanne Fabricius.

Det blinde øje

Alene sidste år fik Etnisk Ung 100 henvendelser om genopdragelsesrejser. Det var ny rekord. 18 af henvendelserne kom direkte fra unge, der blev holdt fanget i udlandet af deres egne familier.

Halima El Abassi er ph.d.-stipendiat ved Høgskolen i Oslo og Akershus. Hun forsker i blandt andet genopdragelsesrejser og mener, at de danske myndigheder i årevis har vendt det blinde øje til, når unge med anden etnisk baggrund er forsvundet.

- Det, der sker, når en ung forsvinder, det er, at man konstaterer, at nu er han eller hun ikke dukket op i klassen. Og så sker der reelt ikke mere. Det er, som om man tænker, at sådan er det bare i den kultur. De har det med at forsvinde ind imellem. Der har været berøringsangst og laden stå til i mange år, og det ser vi konsekvenserne af i dag. Vi har nogle unge, som har været afsted i syv, otte, ti, femten år og kommer tilbage og faktisk fuldstændig har fået smadret deres liv, siger hun.

Hun fortæller, at genopdragelsesrejserne ofte handler om, at forældrene er bekymrede for, at deres børn er ved at blive for danske. Desuden kan genopdragelsesrejserne hænge sammen med, at især unge mænd har stiftet bekendtskab med kriminalitet, siger hun.

Dokumentarserien 'De Forsvundne piger' vises mandag 6. november og mandag 13. november – begge dage klokken 21.05.