I Danmark betaler du cirka halvanden krone mindre i energiafgift, når du køber en liter diesel, end hvis du havde købt en liter benzin.

Det lyder måske ikke af meget, men over årene løber det op. I perioden 2008 til 2018 har den danske stat således undladt at inddrive 42,3 milliarder kroner i energiafgifter på grund af denne skævhed i afgiftssætningen. Det viser OECD’s opgørelse over fossil statsstøtte – for selvom diesel ikke direkte modtager subsidier, så tæller OECD den lavere afgift som en form for indirekte statstøtte.

Mogens Fosgerau, der er professor i transportøkonomi på Københavns Universitet, medgiver, at der er »pudsigt«, at vi Danmark har en forskel i energiafgift på de to typer fossile brændsler:

»Det er en væsentlig forskel, som jo er svær at finde en begrundelse for. Det giver ikke et lige markedsforhold mellem de to brændstoftyper.«

I starten af juni udgav OECD desuden rapporten Taxing vehicles, fuels, and road use: Opportunities for improving transport tax practice. Heri skriver organisationen, at de på baggrund af de eksterne omkostninger ikke finder noget belæg for den almindelige praksis med favorable brændstofafgifter til fordel for diesel.

Tværtimod skriver organisationen, at diesel faktisk bør beskattes mere end benzin, hvis man udelukkende tager hensyn til de eksterne omkostninger – såsom miljø- og helbredskonsekvenser. Ifølge rapporten skyldes det blandt andet, at:

»Den eksterne omkostning ved luftforurening fra dieselbiler i flere tilfælde er mere end dobbelt så stor som den fra benzinbiler, og omkostningerne er særligt højere, når det gælder storbykørsel.«

Underbyder naboer med sort brændstof

»Den historiske baggrund for den lavere afgift på diesel var, at det oprindelig var erhvervslivet, som kørte med diesel. På den måde kunne man beskatte de private uden at belaste erhvervslivet,« forklarer Mogens Fosgerau og fortsætter:

»Men det er rigtigt, at den begrundelse ikke er nær så stærk nu, som den har været, da vi i dag har rigtig mange dieselbiler, som egentlig er familiebiler.«

DTU's seneste opgørelse over transportøkonomiske enhedspriser viser forskellen i afgifter og produktpriser på hhv. benzin og diesel. Illustration: DTU Center for Transport Analytics

I mange lande har tendensen i de seneste år været en støt stigning i afgifter på diesel, hvilket ifølge OECD har mindsket problemet – men det er ikke tilfældet i Danmark.

Jeppe Juul, transportrådgiver i Det Økologiske Råd og formand for den europæiske NGO Transport & Environment, kalder de billigere afgifter på diesel for en »historisk anakronisme« og en »uhensigtsmæssigt strategi«:

»Der er jo andre lande, hvor man har indført en differentieret opdeling, så private betaler én afgift og erhvervslivet en anden afgift for deres diesel. Så det er ikke fordi, at det ikke kan lade sig gøre at ændre det.«

Ifølge Jeppe Juul kompenserer diesel udligningsafgiften til dels, men er slet ikke tilsvarende, hvis man blot kører lidt mere end gennemsnittet. Samtidig finder Jeppe Juul det problematisk, at vi i Danmark generelt har lavere dieselafgifter end i vore nabolande.

»Vi har en masse biler, der tanker i Danmark, fordi vi er et lille hul mellem Sverige og Tyskland med lavere afgifter. Vi tjener en masse penge på at underbyde vores nabolande på den måde, men vi er i en situation, hvor vi har brug for en dramatisk sænkning af vores klimabelastning og derfor er det ikke ligefrem en ædel gerning at underbyde vores naboer på at sælge billigt brændstof,« siger han.

Skjult statsstøtte bremser grøn omstilling

En endnu vigtigere end den interne sammenligning mellem forskellige fossile brændsler er ifølge Lasse Rosendahl, der er professor ved Institut for Energiteknik på Aalborg Universitet og leder af universitetets Advanced Biofuels-program, den effekt, som det har på udviklingen af bæredygtige brændsler:

»Vi har altid den udfordring, at vi skal være konkurrencedygtige på prisen pr. liter energi. Men det er svært for nye bæredygtige brændstoffer, når det er det eneste, der måles på. Og hvis du så tager de skjulte subsidier ind, så er det en fuldstændig umulig konkurrence,« siger Lasse Rosendahl og tilføjer:

»Det er rigtigt, at vi stadig skal have produktionsprisen ned, så vi kan være konkurrencedygtige. Men det nytter jo ikke noget, når der står en og skubber vægtskålen ned på de fossiles side. Så er det svært for os at komme i hus.«

Ifølge Lasse Rosendahl har han hidtil kun hørt om afslag, når det har været foreslået, at alternative bæredygtige brændsler skulle beskattes mindre. Derfor gør det ham nedslået, at konkurrencen mellem brændstoffer ikke foregår på lige vilkår:

»Når man ser på alle de subsidier og den skjulte statsstøtte, som den fossile sektor modtager, så er det jo forfærdelige tal at stirre på. Der er tale om meget store beløb. Og havde man dog bare brugt det på omstilling, så ville vi være milevidt længere end i dag.«

Benzin- og dieselproduktion får favorable el-priser

En anden form for skjult statsstøtte der spiller ind på transportsektoren er den faktor, at strøm til elbiler fra 1. januar 2020 bliver langt dyrere end strøm til olieraffinaderier. Det skyldes en særlig undtagelse i elafgiftsloven, der fratager ladestander-selskaber retten til billig strøm gennem den såkaldte processtrøms-ordning.

Læs også: Strøm til elbiler bliver langt dyrere end strøm til olieraffinaderier

Dette forhold beskrev Ingeniøren den 12. marts i år. El i ladestandere over hele landet forventes at blive mindst dobbelt så dyr, ifølge E.ON, der har Danmarks største ladenetværk til elbiler. Og Mogens Fosgerau sagde dengang til Ingeniøren:

»Jeg kan roligt sige, at villigheden til at købe en elbil ikke bliver større, når prisen på el til opladning stiger.«

Ifølge Jeppe Juul bliver vi nødt til at gøre op med denne form for skjult statsstøtte til fossile brændsler, hvis vi skal i mål med den grønne omstilling. Det gælder også den afgiftsfrie blå diesel, der anvendes til landbrug, fiskeri og brændsel:

»Det er svært at få nye teknologier ind, hvis man ikke beskatter eksternaliteterne ved det fossile brændsstof. Det er altså en diskussion, som vi efterhånden burde begynde at tage hul på.«

Klokken 9.55: Billede tilføjet, der viser forskel i brændstofafgifter og produktpriser.