Op til vedtagelsen af den kontroversielle ’smykkelov’ i januar hemmeligholdt Statsministeriet en advarsel imod lovforslaget fra FN’s generalsekretær Ban Ki-moon.

Det skete, mens den internationale kritik af lovforslaget var på sit højeste, og hemmeligholdelsen medførte, at almindelige folketingsmedlemmer ikke kunne kende til advarslen fra FN, da lovforslaget blev sat til afstemning.

Generalsekretærens kritiske brev til den danske statsminister, som Information via aktindsigt kunne afsløre i september, blev — formentlig sammen med statsministerens svar – oversendt fra Statsministeriet til Udenrigspolitisk Nævn, men inden da blev det stemplet som fortroligt. Og det var forkert, erkender statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) nu.

»Der er ikke noget fortroligt i brevenes indhold. Det har heller ikke været Statsministeriets hensigt at holde dem fortrolige,« skriver statsministeren i en kommentar til Information. Det er »beklageligt«, at det alligevel skete, tilføjer Lars Løkke Rasmussen, som nu får kraftig kritik fra både eksperter og politikere fra begge sider af Folketingssalen.

Sagen begyndte den 15. januar – knap to uger før smykkeloven blev vedtaget af blå blok og Socialdemokratiet – hvor FN’s generalsekretær i et officielt brev udtrykte »bekymring« over, »at Danmark på lige fod med en række andre europæiske lande indfører stadig mere restriktive politikker og foranstaltninger, som vil resultere i en mindsket støtte til dem, der behøver beskyttelse, og vil begrænse menneskers mulighed for bevægelse«.

Forskningschef på det svenske Raoul Wallenberg-institut Thomas Gammeltoft-Hansen har tidligere i Information vurderet det som usædvanligt, at FN’s generalsekretær på den måde retter henvendelse direkte til den danske statsminister.

Lige så meget til offentligheden

Ban Ki-moons henvendelse blev først offentligt kendt, da Information fik aktindsigt i brevet, og generalsekretærens advarsel var altså ikke fremme, da Folketinget diskuterede og vedtog lovforslaget.

Formanden for Det Udenrigspolitiske Nævn, Dansk Folkepartis Søren Espersen, er utilfreds.

»Det er helt galt. Det skal selvfølgelig ikke stemples fortrolig. Når Ban Ki-moon skriver sådan, er hensigten jo sikket, at brevet kommer i avisen – det er lige så meget sendt til offentligheden som til regeringen.«

Søren Espersen vil dog ikke gætte på, om der er tale om en fejl eller om en bevidst mørklægning.

Læs også: FN kritiserer de seneste års danske asylstramninger

»Når statsministeren siger, at det var en fejl, så må man tro på det,« siger Søren Espersen.

Alternativets medlem af Udenrigspolitisk Nævn, Rasmus Nordqvist, kalder sagen »meget alvorlig«.

»Når FN’s generalsekretær kommer med det, jeg vil betegne som en voldsom kritik af Danmark, så skal Folketinget selvfølgelig have det at vide. Så jeg er glad for, at statsministeren indrømmer, at han har begået en fejl,« siger Rasmus Nordqvist.

Lars Løkke Rasmussen forklarer i en skriftlig kommentar til Information, at statsministeriet i januar orienterede Folketingets Udenrigspolitiske Nævn om brevet fra Ban Ki-moon, »fordi jeg synes, nævnsmedlemmerne skulle kende til brevene«.

Men »ved en fejl« blev oplysningerne klassificeret som fortrolige, forklarer han, og derfor kunne medlemmerne af Udenrigspolitisk Nævn ikke gå videre med oplysningen.

International kritik

I perioden op til den 15. januar, hvor brevet blev sendt, voksede den internationale kritik af smykkeloven, og en række udenlandske medier skrev om sagen, bl.a. Washington Post, BBC, Le Figaro og Süddeutsche Zeitung. Den 14. januar – én dage før Ban Ki-moon sendte brevet – var smykkeloven på forsiden af New York Times illustreret med et billede at Lars Løkke Rasmussen.

Lektor i offentlig ret på RUC Pernille Boye Koch kalder statsministeriets håndtering af sagen »problematisk«.

»Det er et principielt demokratisk problem, hvis oplysninger, som ikke er fortrolige, bliver gjort fortrolige. Der er tale om en meget bemærkelsesværdig henvendelse, som kunne tænkes at have en betydning for, hvordan Folketinget havde stillet sig i forhold til lovforslaget,« siger Pernille Boye Koch, som de seneste to valg har været folketingskandidat for Radikale.

Hun er medforfatter til bogen Ansvaret der forsvandt, som beskriver, hvordan embedsmændene i de danske ministerier lidt for ofte bøjer juraen, så den passer i ministerens kram.

Bogens anden forfatter, professor emeritus i statskundskab ved København Universitet, Tim Knudsen, kritiserer også statsministeren.

»Det er naturligvis helt urimeligt, at partierne i Folketinget ikke har været bekendt med generalsekretærens advarsel,« skriver han i en kommentar til Information.

»Det er endnu et eksempel på, at regeringen forråder den danske tradition for at slutte op om internationale institutioner, skønt Danmark som et lille land har en indlysende interesse i internationalt samarbejde og i at leve op til de bedste standarder.«

Efter at Information i september skrev om Ban Ki-moons brev første gang, er der i Folketinget blevet stillet en række spørgsmål til Lars Løkke Rasmussen om sagen:

»Mener statsministeren ikke, at regeringen burde have informeret Folketinget om brevet,« lyder ét.

Og så sent som i sidste uge (den 10. oktober) svarede Lars Løkke Rasmussen, at brevet »efter sædvanlig praksis blev oversendt til orientering for alle medlemmer af Udenrigspolitisk Nævn«. Han nævnte dog ikke, at brevet var blevet stemplet som fortroligt, og at der var begået en »fejl«.

Ikke ændret noget

»Det sejler« for Lars Løkke Rasmussen, mener Enhedslistens medlem af Udenrigspolitisk Nævn, Nikolaj Villumsen.

»Jeg synes ærligt talt, det sejler for statsministeren, det er grotesk, at vi står i en situation, hvor man tilbageholder så vigtige oplysninger for Folketinget. Og at man, når man så bliver spurgt direkte til det, svarer i øst og vest,« siger Nikolaj Villumsen. Han vil nu bede statsministeren om en redegørelse.

– Tror du på, at det bare var en fejl?

»Jeg vil i hvert fald sige, at det undrer mig, at statsministeriet ikke tidligere er blevet opmærksom på det her. Hvis man virkelig mener, at det er en fejl, hvorfor har det så taget så lang tid at få det frem?« siger Nikolaj Villumsen.

Også Socialdemokratiets medlem af nævnet, Nick Hækkerup, er kritisk:

»Det er afgørende, at Folketingets partier er orienterede, så vi kan gøre vores arbejde ordentligt. Det gælder også i denne sag,« skriver Nick Hækkerup i en kort kommentar til Information.

Selv om De Konservatives politiske ordfører Mette Abildgaard også mener, at »henvendelsen burde være tilgået offentligheden og Folketinget«, tror hun ikke, at brevet havde ændret noget i debatten om smykkeloven.

»Da vi vedtog loven, var der adskillige udenlandske tv-hold i presselogen. Der var massiv dækning og kritik. Jeg tror ikke, at hans (Ban Ki-moon, red.) stemme havde ændre noget i den sag,« siger Mette Abildgaard.

Lovforslaget, som blev vedtaget den 26. januar, blev i offentligheden kendt som ’smykkeloven’, fordi det indeholdt en bestemmelse om, at hvis flygtninge ankom med »en kuffert fyldt med diamanter«, som justitsminister Søren Pind (V) udtrykte det, så kunne de danske myndigheder beslaglægge værdierne.

Lovforslaget indeholdt dog også andre stramninger, blandt andet blev fristen for, hvornår flygtninge med midlertidig beskyttelse kan søge familiesammenføring, forlænget fra ét til tre år.

Smykkeloven 13. november 2015: Regeringen fremlægger en pakke med 12 asylstramninger: Politiet skal have ret til at beslaglægge asylansøgeres værdigenstande, det skal værre sværere at få permanent opholdstilladelse, og muligheden for at søge om familiesammenføring bliver udskudt fra ét til tre år.

Regeringen fremlægger en pakke med 12 asylstramninger: Politiet skal have ret til at beslaglægge asylansøgeres værdigenstande, det skal værre sværere at få permanent opholdstilladelse, og muligheden for at søge om familiesammenføring bliver udskudt fra ét til tre år. 29. november 2015: Justitsminister Søren Pind forklarer lovforslaget i et tv-interview: »Vi taler om en situation, hvor en mand kommer gående med en kuffert fuld af diamanter og samtidig søger ly i Danmark.«

Justitsminister Søren Pind forklarer lovforslaget i et tv-interview: »Vi taler om en situation, hvor en mand kommer gående med en kuffert fuld af diamanter og samtidig søger ly i Danmark.« Midt december: Udenlandske medier begynder at skrive kritisk om det danske lovforslag, bl.a. Washington Post.

Udenlandske medier begynder at skrive kritisk om det danske lovforslag, bl.a. Washington Post. 12.-14. januar: Den internationale kritik af lovforslaget tager til. BBC, Wall Street Journal, Le Figaro, Süddeutsche Zeitung, BBC og The Telegraph skriver om sagen, og den 14. januar er smykkeloven på forsiden af New York Times med et billede af Lars Løkke Rasmussen.

Den internationale kritik af lovforslaget tager til. BBC, Wall Street Journal, Le Figaro, Süddeutsche Zeitung, BBC og The Telegraph skriver om sagen, og den 14. januar er smykkeloven på forsiden af New York Times med et billede af Lars Løkke Rasmussen. 15. januar: Ban Ki-moon sender et brev til Lars Løkke Rasmussen og advarer imod loven.

Ban Ki-moon sender et brev til Lars Løkke Rasmussen og advarer imod loven. 25. januar: Lars Løkke Rasmussen svarer Ban Ki-Moon, og både brevet og svaret stemples »ved en fejl« som fortroligt.

Lars Løkke Rasmussen svarer Ban Ki-Moon, og både brevet og svaret stemples »ved en fejl« som fortroligt. 25. januar: Inger Støjberg og Kristian Jensen forsvarer lovforslaget i EU-Parlamentet.

Inger Støjberg og Kristian Jensen forsvarer lovforslaget i EU-Parlamentet. 26. januar: »Det mest misforståede lovforslag i danmarkshistorien,« som Lars Løkke Rasmussen kalder smykkeloven (L87), vedtages med stemmer fra Socialdemokratiet og hele blå blok.

»Det mest misforståede lovforslag i danmarkshistorien,« som Lars Løkke Rasmussen kalder smykkeloven (L87), vedtages med stemmer fra Socialdemokratiet og hele blå blok. 27. januar 2016: The Guardian bringer en satiretegning af Lars Løkke Rasmussen som nazist.

The Guardian bringer en satiretegning af Lars Løkke Rasmussen som nazist. 17. september: Information afslører, at Ban Ki-moon advarede Lars Løkke imod loven.