Regeringens forslag om at sløjfe den lov, der giver kommuner mulighed for at kræve op til 25 procent almene boliger i nye boligområder, har fået hård kritik fra flere sider.

Det vil betyde, at der ikke længere kan garanteres blandede byer med boliger, der er til at betale, lyder det blandt andet fra Venstres KL-formand Martin Damm.

Men det får ikke Dansk Folkeparti til at overveje støtten til forslaget, der er en del af regeringens samlede vækstplan.

3.600 boliger Københavns Kommune har brugt kravet om almene boliger i seks konkrete områder, siden loven blev vedtaget og trådte i kraft. De seks konkrete lokaliteter giver til sammen knap 1.400 almene boliger (afhængig af størrelse), herunder 400 ungdomsboliger og 200 familieboliger på Carlsberg-grunden, samt 360 boliger i Ørestad (A. Jorns alle), 219 på Amager Strandvej og 108 ungdomsboliger i Teglværkshavnen (A.C. Meyer Vænge). I alt har kommunen planer om at bruge plankravet i forbindelse med i alt 3.600 almene boliger (inkl. de 1.400 der allerede er på vej) på 14 konkrete lokaliteter frem mod 2025. Kilde: Københavns Kommune

Erhvervsordfører Hans Christian Skibby (DF) kalder den nuværende lov, som blev vedtaget af den tidligere SR-regering, for "ekspropriering af privat ejendom".

- Vi er helt med på, at det skal gøres godt for kommunerne at lave almennyttig boligudvikling, men man kan ikke lægge bindinger på private lodsejeres jord, uden at der kommer kompensation med, siger han.

En anden kritiker er Københavns Kommunes overborgmester, Frank Jensen (S), der kalder tilbagerulningen af loven "en katastrofe".

- Hvis det kun skal være rigmands-ghettoer, betyder det, at vi kun kan lave almene boliger og billige boliger, der hvor vi har mange i forvejen. Og så får vi en opsplitning og en ghettoisering af byen. Og så får vi det også af vores skoler, siger han.

Hans Christian Skibby, er sådan en lov ikke den mulighed, man har, hvis det skal gøres muligt for almindelige danskere at bo i de større byer?

- Jo, det kan godt være, men så skal man også erstatte det, man eksproprierer, og i København har man jo omkring en million kvadratmeter jord, som kommunen har råderet over, så de har jo muligheder for at gøre det nogen af de steder, hvis de vil. Men de har ikke villet bruge kommunens egen jord på det, siger Hans Christian Skibby.

Vil tage presset af København

Men hvad vil I så gøre for at gøre det muligt for almindelige danskere at bo i København?

- Allerførst er det vigtigt at få taget presset af København. Befolkningstilvæksten til København er for stor i forhold til det antal kvadratmeter, der er til rådighed. Det øger presset på kommunen, også i forhold til at skaffe boliger.

- Vi har ikke noget imod, at der sker en udvikling i det almennyttige boligbyggeri i København, derfor har jeg sagt, at det (tilbagerulningen af love, red.) ikke er noget, vi bare siger ja til, og så er den ikke længere. Vi vil gerne have lavet en aftale, som giver de store kommuner nogle bedre værktøjer til at udvikle deres almennyttige boligbyggerier, siger Hans Christian Skibby.

Hvordan?

- Der kan være flere parametre, man skal ind og kigge på. Det kan være i forhold til en lovregulering og arealanvendelsesmuligheder. Det kan være lokalplansmuligheder. Nogle af de steder har staten muligheder for at understøtte den udvikling, som man ønsker i kommunerne, og det skal vi have undersøgt. Vi har ikke noget imod almennyttigt boligbyggeri, heller ikke i København eller Aarhus.

Men er I ikke med til at skabe rigmands-ghettoer i de store byer sammen med regeringen, når I går med til at rulle det her tilbage?

- Nej, for hvis Københavns Kommunen vil lave almennyttigt boligbyggeri, så har de omkring en million kvadratmeter jord, som de selv har anvendelsesret over. De ejer det, men har ikke lavet det om til boligbebyggelse endnu. Vi vil gerne fremme almennyttige boligbyggeri, men ikke ved at eksproprierer på den måde, som man har gjort.

DF: Ikke en nødlidende kommune

Så du opfordrer Københavns Kommune til at bruge flere penge på at udnytte de mange kvadratmeter til at bygge almennyttige boliger?

- Ja, det kunne de jo gøre. Kigger man også på udviklingen i København, er det jo heller ikke den mest nødlidende kommune i Danmark. Det er jo faktisk en kommune, som på grund af dens vækst og udligningstilskud har pænt store anlægsinvesteringer i gang. Derfor har de også mulighed for at håndtere den her udfordring, sådan som det er nu. Så det er jeg ikke så bekymret for.

Men hvorfor har de så ikke gjort det noget før, tror du?

Læs også : Venteliste til en almen bolig har aldrig været længere