Valinnanvapauden yksi muoto, sosiaali- ja terveydenhuollossa vuosia käytetty palveluseteli, on jäänyt ällistyttävän vähälle käytölle siihen nähden, kuinka paljon valinnanvapauden puolesta on puhuttu valmisteltavassa sote-uudistuksessa.

Palvelusetelin osuus oli toissa vuonna selvästi alle yhden prosentin kuntien kaikista sote-menoista. Rahaa meni palveluseteliin reilut sata miljoonaa euroa, kun kaikkiaan maan sotemenot ovat yli 20 miljardia euroa vuodessa.

Palvelusetelilaki astui voimaan 2009, ja se on käytössä valtaosassa kuntia joko suoraan tai kuntayhtymän kautta. Toimialajohtaja Juha Jolkkonen Helsingin kaupunki sosiaali- ja terveystoimesta kokee palvelusetelin tarpeelliseksi, vaikka käyttö on jäänyt vähälle.

– Minusta palveluseteli ei ole tarpeeton. Se on ollut tärkeä valinnanvapauden lisääjä. Joissain palveluissa seteli on ollut paineenpurkaja, vaikkapa suun terveydenhuollossa ja tähystystutkimuksissa sitä on käytetty erityisesti silloin, kun odotusajat ovat olleet pitkiä. Mutta esimerkiksi ikääntyneiden palveluasumisessa se on ollut nimenomaan valinnanvapauden lisääjä, ei odotusaikojen lyhentäjä tai paineenpurkaja, Jolkkonen tähdentää.

Yle Uutisgrafiikka

"Kunnat suojelevat omaa tuotantoa"

Yrittäjien mielestä vähäinen käyttö kielii palvelusetelin maksajien eli kuntien asenteesta.

– Ehkä syynä on se, että kunnat ja kuntayhtymät haluavat ikään kuin suojella omaa tuotantoaan, sanoo elinkeinoasioiden päällikkö Susanna Kallama Suomen Yrittäjistä.

– Kunnanhan pitää tehdä päätös siitä, että palvelusetelit otetaan käyttöön määrätyissä palveluissa. Sen jälkeenkin on mahdollista, että palveluseteliä ei jaeta asiakkaille, koska se on aina myöntäjän päätös, että haluaako hän tarjota asiakkaalle palveluseteliä vai ei.

Helsingin kaupungin mielestä päätösvalta on asiakkaalla.

– Kun palveluun pääsyn kriteerit täyttää, voi valita, ottaako kaupungin oman toiminnan tuottaman palvelun, ostopalvelun, tai palvelusetelin. Asiakas itse päättää ja valitsee. Sitä ei ole koskaan pakko ottaa, tähdentää toimialajohtaja Juha Jolkkonen Helsingin kaupunki sosiaali- ja terveystoimesta.

Arkuutta asiakkaissa

Jolkkosen mukaan ihmiset eivät tunne palveluseteliä vielä riittävän hyvin tai eivät osaa sitä kysyä. Jolkkosen mielestä asiakkaita pitäisi ohjata tai neuvoa.

– On varmasti tietämättömyyttä ja ehkä arkuutta. Ei rohjeta hakea eri vaihtoehtoja sille palvelulle, jota me tarjoamme suoraan.

Jolkkosen mukaan palvelusetelin käyttöä nipistää suurelta osalta myös se, että nykyinen palvelusetelijärjestelmä on aika jäykkä. Jokainen seteli ja setelin arvo täytyy erikseen päättää sosiaali- ja terveyslautakunnassa.

Jopa tuhansien arvoinen

Palvelusetelin arvo vaihtelee haetun palvelun tai hoidon mukaan parista kympistä jopa tuhansiin euroihin kuussa. Kunta tai kuntayhtymä maksaa sillä osan hoidon tai palvelun kustannuksista, loput asiakas maksaa itse.

– Helsingissä on 16 eri palveluseteliä. Suurin käyttö on ikääntyneiden tehostetussa palveluasumisessa, jossa jo noin 10 prosenttia tuotetaan palvelusetelillä. Toinen paljon käytetty on suun terveydenhuolto, Jolkkonen sanoo.

Valmisteltavassa sote-uudistuksessa palvelusetelin nimi on tarkoitus muuttaa asiakasseteliksi. Juha Jolkkonen toivoo sen olevan nykyistä palveluseteliä yksinkertaisempi ja ketterämpi käyttää.

Yrittäjät taas toivovat lakiin eräänlaista pakkoa lisäämään setelin käyttöä. Velvoittavuus lakiluonnoksessa jo onkin.

– Että tulee velvollisuus sotejärjestäjälle käyttää sitä seteliä, jolloin hänen on pakko tarjota sitä asiakkaalle vaihtoehtona, Suomen Yrittäjien Kallama toteaa.

Lue myös:

"Pukamat puoleen hintaan" – soten tulevaisuuskuva? Professorit näkevät kaaosta ja kasvavia kustannuksia

Etkö ymmärrä soten valinnanvapaudesta mitään? Emme mekään – siksi kysyimme 20 kysymystä