Kitsat-opetussatelliitin lähtölaukaisu tehtiin yhdessä Steam-kesäkoulun kahdeksasluokkalaisten kanssa Tuorlan tiedekeskuksessa.

Kitsat-opetussatelliitin lähtölaukaisu tehtiin yhdessä Steam-kesäkoulun kahdeksasluokkalaisten kanssa Tuorlan tiedekeskuksessa. Bruce Clayhills

Kitsat-opetussatelliitti laukaistiin eilen tiistaina menestyksekkäästi kohti stratosfääriä Tuorlan tiedekeskuksessa Turun lähistöllä. Lähtölaukaisu tehtiin yhdessä Steam-kesäkoulun kahdeksasluokkalaisten kanssa.

Paikannustietojen mukaan satelliitti laskeutui suunnitellusti Hyvinkään eteläpuolelle punavihreän laskuvarjon varassa. Tiedetoimittaja Jari Mäkisen johtama ryhmä ei kuitenkaan ole vielä löytänyt satelliittia.

– Meillä oli koordinaatit tiedossa, mutta laskeutumispaikalta ei löytynyt mitään. Ehkä joku koiranulkoiluttaja on napannut sen sieltä parempaan talteen, Mäkinen pohtii.

Laukaisussa satelliitti lähetettiin heliumpallolla ja vaijerilla noin 50 metrin korkeuteen, minkä jälkeen vaijeri katkaistiin ja heliumpallo nosti Kitsatin arviolta 35 kilometrin korkeuteen. Lento päättyi, kun pallo halkesi noin kahden tunnin kulutta lentoon lähdöstä.

Kitsat-hankkeen tietojen mukaan putoamispaikka sijaitsee Kolmostien länsipuolella Nopontien ja Alanopontien risteyksessä. Alueella on omakotitaloja ja metsäalue, jota on etsinnöissä syynätty kopterikameralla. On nimittäin myös mahdollista, että paikannuslaitteessa on ollut heittoa.

Kameralla varustettu opetussatelliitti

Tiistaisen lennon oli tarkoitus testata Kitsatin toimintaa stratosfäärissä, jossa olosuhteet ovat lähes samanlaiset kuin avaruudessa.

Kitsat-satelliitti Kitsat-opetussatelliitin ja siihen kuuluvan yksinkertaisen tietokoneeseen kiinnitetyn maa-aseman avulla voidaan harjoitella ja simuloida satelliitin operointia, sellaisen testaamista ja tehdä yksinkertaisia tutkimuslentoja. Projektin juuret ovat Aalto-yliopistossa.

Kitsatin tekemisessä on käytetty edullisia, käytännössä kaupan hyllyltä saatavia osia. Tavoitteena on ollut kehittää laite, joka mahdollistaa avaruustekniikan käytännönläheisen opettelun paikasta riippumatta.

Rakenteeltaan Kitsat on samanlainen kuin viime vuonna avaruuteen toimitettu Suomi 100 -satelliitti. Mukana satelliitissa on kamera sekä sensoreita, jotka voivat mitata myös ilmanpainetta ja ilman laatua – asioita, joita avaruuden tyhjyydessä ei kannata mitata, mutta ilmakehässä ovat varsin kiinnostavia.

Jari Mäkinen toivoo, että satelliitti löytää takaisin Kitsat-ryhmän luokse, jotta sen ottamat kuvat stratosfääristä saadaan talteen. Mäkisen mukaan stratosfäärissä otetut kuvat ovat erityisen upeita: taivas on avaruudellisen musta ja horisontti kaareutunut.

– Jos jollakulla on Hyvinkään seudulla ylimääräinen, eilen taivaalta pudonnut satelliitti, olisimme hyvin kiitollisia, jos saisimme sen takaisin.

Kitsat-satelliitin rakentamisessa on käytetty edullisia, käytännössä kaupan hyllyltä saatavia osia. Kooltaan satelliitti on noin 10 x 10 senttimetriä. Jari Mäkinen

Päivitetty 15:50. Satelliittiprojektin juuret ovat Aalto-yliopistossa, mutta nykyään projektia hallinnoi ensisijaisesti Arctic Astronautics -yhtiö Otaniemessä.