Sinne piti rakentaa omakotitaloja ja pienkerrostaloja sekä vetää kiskot pintametroa varten. Asukkaita piti tulla jopa 100 000.

Helsinki halusi Östersundomin Sipoolta. Tunteet kävivät kuumina. Näpit irti Sipoosta (siirryt toiseen palveluun) taisteli Sipoon kunnanjohtajan siunauksella Helsingin ryöstöretkeä vastaan.

Helsingissä taas hoidettiin suhteet valtiovaltaan ja ennen kaikkea kuntaministeri Hannes Manniseen (kesk.), joka asettui tukemaan Helsingin laajentumishaluja.

Olen pikkuisen pettynyt entinen kuntaministeri Hannes Manninen

Helsinki perusteli liitoshanketta kaupungin näivettymisuhalla. Tuohon aikaan meneillään oli lapsiperheiden joukkopako pääkaupungista kehyskuntien omakotitaloihin. Helsinki halusi pitää lapsiperheet kaupungissa ja kaavaili Östersundomista unelmien pikkukaupunkia.

Mutta Östersundom on edelleen rakentamatta, hongat humisevat metsissä ja vilja lainehtii pelloilla. Pientalorakentamisesta on luovuttu.

– Olen pikkuisen pettynyt, huokaa entinen kuntaministeri Hannes Manninen.

Susanna Weckströmin mukaan juhlapuheita on pidetty Östersundomin rakentumisesta, mutta mitään ei ole tapahtunut. Kari Ahotupa / Yle

Hiljasta on ollut eikä rakentamisesta ole tietoakaan

Östersundomin sydämessä on pieni lahjamyymälä täynnä tavaraa. Yrittäjä Susanna Weckström kertoo, että kymmenessä vuodessa bussiyhteydet ovat parantuneet, mutta mikään muu ei ole muuttunut.

Äänessä kuultaa pettymys, sillä östersundomilaisyrittäjät eivät kelpaa Sipoolle eikä heitä oikein pidetä helsinkiläisinäkään.

– Oli vaan hirveä kiire ja tuntuu, ettei mitään suunniteltu kunnolla tai ajateltu loppuun asti. Nyt ei sitten tapahdu mitään, harmittelee Weckström.

Naapurissa valmistetaan purjeita pienveneille. Yrittäjä Timo Sjöblom pohtii, että ensin alueelle tarvittaisiin metro ja sitä varten paljon asuntoja.

– Eihän tästä tule mitään, sillä Natura estää rakentamisen. Kyllä tämä joskus rakennetaan, mutta tuskin minun elinaikanani, naurahtaa Sjöblom.

Timo Sjöblom kertoo, että kuntaliitoksen syyksi on epäilty Helsingin halua saada varakkaiden Karhusaaren asukkaiden verotulot itselleen. Kari Ahotupa / Yle

Milloin Östersundom sitten rakennetaan?

Östersundomin tarkkaa rakentamisajankohtaa ei kukaan halua veikata. Todennäköistä kuitenkin on, että rakentaminen alkaa 2030-luvun alkupuolella. Sitä ennen on kuitenkin hyväksyttävä kaavat ja etsittävä metrolle rahoitus.

Nyt kaikki kohisevat länsimetrosta, mutta piakkoin katseet kääntyvät itään.

Itämetron jatkeen arvellaan maksavan noin 700 miljoonaa euroa. Länsimetron hintalappu (siirryt toiseen palveluun) oli alunperin sata miljoonaa enemmän. Nyt kustannusten arvellaan olevat liki 1,2 miljardia euroa.

Kaikki mikä liittyy Östersundomiin vie aikaa. Niinpä länsimetrokin ehtii jo porskuttaa pitkän tovin ennen kuin itämetron jatketta päästään edes kunnolla miettimään.

Toimeen ryhdytään vasta sitten, kun kaupunki on muuttanut Vihdintien ja Tuusulanväylän kaupunkibulevardeiksi, rakentanut pikaratikan Vihdintielle ja kenties Malmille sekä vetänyt raitiotiekiskot Kalasatamasta Pasilaan.

Apulaispormestari Anni Sinnemäki ei pidä kiirettä Östersundomin rakentamisella. Kari Ahotupa / Yle

Suunnitelmat heittäneet häränpyllyä

Helsinki, Vantaa ja Sipoo tekevät yhdessä kolmatta yleiskaavaa Östersundomiin. Edelliset ovat kaatuneet muun muassa Natura- ja muihin suojelualueisiin.

Uusinkin kaava on ELY-keskuksen hampaissa, sillä se haluaa suojelualueet näkyviin jo tässä vaiheessa eikä myöhemmissä kaavoissa.

Mitään ei suunniteltu kunnolla tai ajateltu loppuun asti yrittäjä Susanna Weckström

Tuorein osayleiskaavaehdotus lähtee siitä, että Östersundomiin rakennetaan metro ja sen asemien ympärille tiiviisti kerrostaloja. Aiemmat puheet pikkukaupunkimaisuudesta, omakotialueista ja pienkerrostaloista on heitetty romukoppaan.

– Helsinkiläiset lapsiperheet haluavat asua kerrostaloissa eivätkä enää haikaile kehyskuntien omakotitalojen perään, kuvaa apulaispormestari Anni Sinnemäki muutosta.