SOTŠI Tuoksun tuntee jo ennen kuin ehtii putiikin ovelle. Suomalaisnenää miellyttää katajan aromi, joka leijailee vastaan Sotšin rantakadulla sijaitsevasta kaupasta.

Haju on peräisin katajaisista pannunalusista ja Putinin naamalla koristetuista avaimenperistä.

– Kaikki nämä tuotteet tulevat paikallisilta käsityöläisiltä, kertoo kaupan omistaja Nadežda Tšesnokova.

Tšesnokova on pyörittänyt kauppaansa Mustanmeren rannalla sijaitsevassa Sotšissa kaksi vuotta, toinen myymälä sijaitsee viereisessä Adlerin kaupungissa.

– Kauppa käy hyvin, mutta ei tämä nyt mikään loistava bisnes ole, hän sanoo.

Sotši oli yksi Venäjän yhdestätoista kaupungista, jotka isännöivät kesä-heinäkuussa jalkapallon MM-kisoja. Niistä toivottiin piristystä sekä Venäjän kansainväliselle maineelle että matkailulle.

Neljän viikon rutistus näkyi Venäjän kotimaisessa kulutuksessa 2–3,5 miljardin euron piikkinä. Kisojen vaikutus kuitenkin loppui, kun turistit lähtivät kotiin.

Nadežda Tšesnokova avasi rantabulevardin liikkeensä kaksi vuotta sitten Marjo Näkki / Yle

Katajatuotteita myyvä Tšesnokova huomasi kesällä rantaraitin väen kansainvälistyvän, mutta samalla tuntui vähenevän kanssakansalaisten osuus.

– Kisojen aikana oli paljon ulkomaalaisia turisteja, mutta venäläisiä oli paljon vähemmän kuin viime vuonna, Tšesnokova sanoo.

Sotši sijaitsee Krasnodarskin alueella Mustanmeren rannalla.

Alueen matkailusta vastaava ministeri Kristofor Konstantinidi hehkutti kisojen päätyttyä, että jalkapallo oli tuonut Sotšiin 90 prosenttia enemmän ulkomaalaisia turisteja kuin vuotta aiemmin. Kävijöitä oli 115 000.

Määrä on itse asiassa pieni. Esimerkiksi Helsingissä yöpyi viime heinäkuun aikana yli 130 000 ulkomaista turistia. (siirryt toiseen palveluun)

Ministerin hehkuttama kasvu kertoo enemmän siitä, miten ulkomaiset turistit Venäjää karsastavat.

Ministerin hehkuttama kasvu kertookin enemmän siitä, miten ulkomaiset turistit Venäjää karsastavat. Syynä on Krimin niemimaan valloitus ja kiristyneet kansainväliset suhteet.

Uusimmat Yhdysvaltain asettamat Venäjän-vastaiset talouspakotteet ovat jälleen painaneet ruplan kurssia alas. Se on alkanut näkyä tavallisten venäläisten arjessa.

Venäläiset ovat ryhtyneet vähentämään kulutustaan, ja ensimmäiseksi säästetään luksustuotteista ja matkailusta.

Kotimaan matkailun lukuja ei ole vielä Venäjällä saatavilla; Sotšissakin kausi jatkuu vielä pitkälle lokakuuhun. Mutta matkailualalla työskentelevät kertovat hupenevista näkymistä.

Ecuadorilainen panhuiluorkesteri Otavalos on saapunut Sotšiin koko kesäksi. Marjo Näkki / Yle

Sotšilla on vankka paikka venäläisten sydämissä. Sitä pidetään Venäjän aurinkoisimpana paikkakuntana, jättiläisvaltion Hankona.

Nytkin rannalle suunnatuista kaiuttimista soitetaan neuvostoajan iskelmiä, joissa kaupunkia ylistetään.

– Olet kaunis, minun Sotšini, rakastan sinua kovasti. Pysy aina nuorena! raikaa laulajatar Valentina Tolkunovan ääni.

Venäläiset valittavat, että rakastetun rantakohteen hintataso on karannut monien tavallisten venäläisturistien ulottumattomiin.

OIuttuopista ja pitsan palasesta saa pulittaa saman verran kuin Moskovassa. Se on karsinut monet tavalliset venäläiset pois Sotšin rannoilta.

– Luulen, että monet vähemmän tienaavista venäläisistä hakeutuvat toisaalle, esimerkiksi Ukrainaan tai Georgiaan, Tšesnokova pohtii.

Sotšin keskustaan on noussut pilviä kurottelevia hotellikomplekseja ja pintaliitäjille sopivia bilepaikkoja, jotka muistuttavat suurkaupunkien yökerhoja. Yhden nimi on Kak b Moskve – Kuin Moskovassa.

Kuin Moskovassa ovat myös Sotšin asukkaat, ainakin kuumimpaan vuodenaikaan. Presidentti Vladimir Putin ja pääministeri Dmitri Medvedev ovat nimittäin Sotšin kuuluisimmat kesävieraat.

– Kun Putin kävi lounastamassa Medvedin kanssa, liikenne pysäytettiin ja koko kaupunki ruuhkautui, valittelee Vitali Kalihajev, vaikka vaimo Natalja yrittää hillitä miehensä valittelua pukkaamalla tätä kylkeen.

Pariskunta on vierailulla Sotšissa yritystä pyörittävän poikansa luona. Nyt he istuvat varjoisalla penkillä stalininaikaisen Meriaseman puistossa.

Komea rakennus on yksi Sotšin maamerkeistä. Sen rakentamisen aikoihin Sotši tunnettiin lähinnä parantoloista, jonne kommunistipuolueen jäsenet pääsivät lepäilemään.

Nykyisin Meriaseman edustalla on huima rivi toinen toistaan komeampia huvipursia. Nekin kielivät siitä, että Sotši on muuttunut varakkaan väen näyttäytymispaikaksi.

Putinin Botšarov rutšei -kesäresidenssi sijaitsee kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Moni hänen lähipiiriinsä kuuluva oligarkki on paikallisten mukaan rakennuttanut huvilansa sen lähelle.

He jos ketkä kohottavat palvelun tasoa. Ja hintaa.

Sotšissa lomakausi jatkuu pitkälle lokakuuhun. Marjo Näkki / Yle

Sotši nousi maailman huomion keskipisteeksi helmikuussa 2014, kun se isännöi talviolympialaisia. Kisapaikan valinta nostatti kulmia muun muassa siksi, että Sotšin ilmasto on subtrooppinen.

Sotšin olympialaisten hintalapuksi tuli noin 40 miljardia euroa. Se oli oman luokkansa maailmanennätys.

Olympialaisten hiihtolajit kisattiin vuorilla Krasnaja Poljanassa, jonne Sotšin rantakaupungista on noin tunnin ajomatka.

Rosa Hutor -nimistä alppikylää ei ollut olemassakaan vielä muutamaa vuotta ennen olympialaisten alkua. 1990-luvulla sinne ei ollut vedetty edes puhelinlinjaa tai rakennettu tietä.

Nyt joen molemmilla rannoilla komeilee kymmenkunta hotellia; carltonit, swisshotellit ja radissonit.

Hotellikapasiteettia on tarjolla paljon varsinkin kesäaikaan. Hotelliyön saa lunastettua laadukkaassakin majoituslaitoksessa muutamalla kympillä.

Talot ovat uusia, ja vaikutelma on lavastemainen. Kellotornilla varustettu kaupungintalo voisi olla suoraan amerikkalaisesta televisiosarjasta.

Moskovalaissisarukset Karina ja Nastja Stepanova nauttivat lomastaan Rosa Hutorissa. Marjo Näkki / Yle

Venäläisturistit otattavat kuvia kaupungintalolle johtavalla sillalla, joka on venäläinen harvinaisuus.

Sen nimi, Romanovin silta, komeilee kyltissä sekä venäjäksi että englanniksi.

Kaksikieliset katukyltit palvelivat ulkomaisia kisaturisteja, mutta eurooppalaisten alppikohteiden kilpailijaa Rosa Hutorista ei ole tullut.

Siltaan nojailevat jäätelöä syövät teini-ikäiset moskovalaissisarukset Karina ja Nastja Stepanova.

– Tulimme tänne nauttimaan kauniista kotimaastamme. Olemme kyllästyneet matkustamaan ulkomaille, pitkät lennot eivät ole sen väärti, Karina Stepanova sanoo.

Stepanovit ovat vaeltaneet ylös vuorille, jonne pääsee kätevästi hiihtohisseillä.

Alppihissin ikkunasta näkee vuorille rakennettuja hotelleja, joiden parvekkeilla on yhä niiden maiden liput, joiden urheilijat majoittuivat kyseisissä huoneissa talviolympialaisten aikaan.

Suomen lippu löytyy ensimmäisestä kerroksesta oikealta, Valko-Venäjän alapuolelta.

Näissä maisemissa kisattiin talviolympialaisten hiihtolajit runsaat neljä vuotta sitten Marjo Näkki / Yle

Vain viikkoja olympiatulen sammumisen jälkeen Venäjä valtasi Krimin niemimaan kuusisataa kilometriä Sotšista luoteeseen. Länsi asetti Venäjälle talouspakotteita ja rupla syöksyi.

Ruplan arvon romahtamisen lisäksi valtionhallinnon ohjailema televisio suolsi räikeää propagandaa vihamielisestä lännestä.

Venäläiset eivät enää voineet, eivätkä oikein uskaltaneetkaan matkustaa ulkomaille.

Viime vuonna venäläiset ulkomaanmatkailu kasvoi selvästi. Tänä vuonna talouspakotteet ovat työntäneet ruplan kurssin jyrkkään alamäkeen jo kahdesti: ensin keväällä ja viimeksi elokuussa, kun Yhdysvallat asetti uusia pakotteita Skripalien myrkytystapauksen vuoksi.

Ruplan arvon romahtaminen tarkoittaa sitä, että ulkomailla oleskelusta on tullut nopeasti venäläisille paljon aiempaa kalliimpaa.

Matkailu on suhdanneherkkä ala, jossa talouden vaikutukset näkyvät välittömästi.

Venäjän matkailuliiton mukaan ruplan kurssin heikkeneminen elokuussa laski saman tien pakettimatkojen kysyntää 10–15 prosenttia.

Jotkut venäläiset myös kiirehtivät maksamaan loputkin erät osamaksulla ostamistaan matkoista. He pelkäsivät valuutan menettävän vielä lisää arvostaan.

Pelko ei ollut turha, sillä syyskuussa rupla on yhä jatkanut heikkenemistään.

Stalininaikainen Meriasema on yksi Sotšin maamerkeistä. Marjo Näkki / Yle

Valerija Kostjukova ja Aleksandr Kostjukov taiteilevat selfie-kepin kanssa näköalapaikalla.

He kannattavat kotimaan matkailua, tosin olosuhteiden pakosta.

– Työskentelen aseteollisuuden palveluksessa, joten en voi matkustaa ulkomaille, Aleksandr Kostjukov.

– Ja minä seuraan häntä uskollisena puolisona, Valerija Kostjukova nauraa.

Kostjukovin kohtalon jakavia venäläisiä on yli neljä miljoonaa. Venäjän armeijan, turvallisuuspalvelujen tai aseteollisuuden palveluksessa olevat eivät saa matkustaa ulkomaille. Menemisiä tarkkaillaan entistä tiukemmin maailmanpoliittisen tilanteen kiristyttyä.

Lisäksi vain joka kolmannella tavallisella venäläisellä on ulkomaan matkailuun oikeuttava passi. Suhteessa eniten niitä on moskovalaisilla.

– Olemme myönteisesti yllättyneitä, kuinka hyvin kaikki täällä on järjestetty. Ja samalla tietysti tuemme kotimaatamme ja sen taloutta, Valerija Kostjukova sanoo.

Venäjän talous kaipaakin tukea, sillä pakotteet pysyvät voimassa ja niitä näyttää tulevan vain lisää.

Samalla tavallisen venäläisen ostovoima kapenee ja mahdollisuudet edes kotimaan lomailuun kutistuvat. Tästä käy syyttäminen sitä Sotšin kuuluisinta kesäasukasta.