Ulkoministeri Erkki Tuomioja (sd) on mittausten mukaan yksi Alexander Stubbin (kok) hallituksen arvostetuimmista ministereistä. Tuomioja on kuitenkin saanut kiitosten lisäksi myös kummeksuntaa, jopa paheksumista.

Yksi erikoisimmista, kansainvälistäkin huomiota saaneista tapauksista koettiin viime syyskuussa, kun Tuomioja kirjautti hallituksen EU-ministerivaliokunnan pöytäkirjaan eriävän mielipiteen, jonka mukaan Suomen olisi vaikka yksin pyrittävä estämään uusien Venäjän-vastaisten pakotteiden voimaansaattamista.

Suomen Kuvalehden haltuunsa saamat sähköpostiviestit paljastavat, että etenkin kokoomuksessa oli tyytymättömyyttä Tuomiojan toimintatapaan jo Jyrki Kataisen (kok) hallituksen aikana.

Muutamat sisäpiiriläiset katsoivat Tuomiojan poikenneen Suomen hallituksen sopimasta ”matalan profiilin” linjasta, kun EU-maiden ulkoministerit päättivät ensimmäisistä Venäjän-vastaisista pakotteista Brysselissä 17.3.2014.

”Tuomiojan käytös ja kommentit ovat täällä ympäriinsä taas kummastuksen aiheena”, viestitti silloisen EU-komissaarin Olli Rehnin (kesk) kabinetin jäsen Juho Romakkaniemi (kok).

Romakkaniemi lähetti meilin pääministeri Kataiselle, silloiselle ulkomaankauppa- ja eurooppaministeri Stubbille ja usealle muulle EU-vaikuttajalle 18.3.2014.

EU:n ulkoasiainneuvosto oli asettanut päivää aiemmin pakotteita 21:lle presidentti Vladimir Putinin lähipiiriin kuuluvalle venäläiselle. Pakotteet olivat pääasiassa matkustuskieltoja ja varojen jäädyttämisiä.

Romakkaniemen mukaan Suomi vaikutti olevan vesittämässä ”jo muutenkin surkeata pakotenimilistaa”.

EU-asioita seuraava kansainvälinen media, muun muassa The Economistin Brysselin-kirjeenvaihtaja Anton La Guardia uutisoi Tuomiojan poistaneen listalta Russia Today -uutistoimiston johtajan Dmitri Kiseljovin. Kiseljovia on luonnehdittu lännessä Putinin pääpropagandistiksi.

”Täällä komissiossa mm. virolaiset eivät tiedä nauraako vai itkeä meille”, Romakkaniemi päivitteli viestissään.

”Onkohan tässä käytetty rajallista poliittista pääomaa ihan oikeisiin juttuihin? … Mitä tiukempi eilinen lista ja sen vaikutus olisi ollut, niin se olisi vähentänyt teoriassa seuraavaan kierrokseen astumista, joka on Suomelle hankalampi. Siitä näkökulmasta mielestäni Tuomioja toimi omin päin täysin Suomen intressien kanssa vastakkain”, Romakkaniemi jatkoi.

Hän tarkoitti seuraavaan kierrokseen astumisella tuolloin pohdinnassa olleita, Venäjään kohdistettavia talouspakotteita.

Pääministerin poliittinen valtiosihteeri, ex-ministeri Olli-Pekka Heinonen (kok) ilmaisi myös tyytymättömyytensä Tuomiojan toimintatapaan sähköpostiviestissään 18.3.2014.

Heinonenkin viestitti, että Suomen olisi ollut syytä keskittyä nimilistan muokkaamisen sijasta edessä olleisiin, Venäjään kohdistettavia taloudellisista pakotteita koskeviin neuvotteluihin. Siis pyrkiä taivuttelemaan muita EU-maita ratkaisuihin, jotka iskisivät mahdollisimman vähän Suomen taloudellisiin intresseihin.

Heinonen pelkäsi, että Tuomiojan toiminta oli synnyttänyt Suomesta vaikutelman maana, jota painostamalla Venäjä voisi nakertaa EU:n yksimielisyyttä.

Tämän jälkeen Heinonen kertoi ehdottaneensa pääministeri Kataiselle rajua ratkaisua. ”Laitoin jo Jyrkille viestiä, että hallituksen sisällä ottaisi kommentoinnin pakotteista vain itselleen tästä eteenpäin.”

Heinosen ehdotus olisi siis käytännössä tarkoittanut, että ulkoministeri Tuomiojalta olisi evätty oikeus kommentoida Venäjä-sanktioita.

Nykyinen EU-komissaari Jyrki Katainen vastasi SK:n aihetta koskeneeseen haastattelupyyntöön, ettei hän ”linjansa mukaisesti kommentoi Suomen asioita”. Juho Romakkaniemi on nykyisin Kataisen kabinetin päällikkö.