Yli 50 000 nimeä kerännyt ”Järkeä tekijänoikeuslakiin” -kansalaisaloite tyrmättiin sivistysvaliokunnassa epämääräisiin direktiivikoukeroihin ja aloitteen väitettyjen epätäsmällisyyksien vuoksi.

Tuore kansanedustaja, Liberan entinen tutkimusjohtaja Elina Lepomäki lapsellisessa naiiviudessaan haaveili, että eduskunta voisi korjata havaittuja ongelmia sen sijaan, että kaataisi koko aloitteen joidenkin epäolennaisten yksityiskohtien vuoksi.

Lepomäki yritti taistella tuulimyllyjä vastaan ja poimi aloitteesta neljä muutosehdotusta tekijänoikeuslain pykäliin.

Luonnollisesti esityksillä ei ollut mitään toivoa päästä läpi. Erillisenä tarkoitetut ehdotukset laitettiin kaikki yhteen klimppiin, josta äänestettiin mahdollisimman nopeasti ”joko-tai”, eikä asiaa sen kummemmin alettu käsittelemään. Suurin osa edustajista tuskin edes ymmärsi mistä äänestetään.

Esimerkiksi yksi Lepomäen esityksistä koski muiden kuin opetus- tai tutkimustarkoituksiin tehtyjen teosten käyttämistä opetus- tai tutkimustarkoituksiin. Käytännössä tarkoitetaan esimerkiksi Youtube-videoiden käyttöä opetuksessa.

Raija Vahasalo (kok.) levitti virheellisesti tietoa, että Lepomäen esitys olisi tietoyhteiskuntadirektiivin vastainen, kun taas tekijänoikeusjuristi ja -tutkija Ville Oksanen sanoi Verkkouutisille, että direktiivistä löytyy nimenomaan kohta, joka mahdollistaa opetus- ja tutkimuspoikkeuksen tekemisen.

Todellisuudessa taustalla oli lähinnä vanhojen jäärien kyvyttömyys muutokseen ja toisaalta tehokkaasti perille mennyt etujärjestöjen lobbaus. Tietysti on muutaman ison firman etu, että kouluissa ei saa opetusmateriaalina käyttää esimerkiksi Youtube -videoita. Samoin tv-yhtiöitä kismittää jos pilvitallennuksen avulla voi skipata heidän nettisivutallenteensa (bisneksen katoaminen jenkkeihin ei sitten ilmeisesti haittaa). Puhumattakaan siitä, että tekijänoikeusneuvostossa olisi mukana muita kuin lobbareita.

Mielestämme on oleellista huomata, että Lepomäen ehdotuksesta äänestettäessä puoluerajat muuttuivat merkityksettömäksi ja kannatusta löytyi joka puolelta salia. Varsinainen ero olikin edustajien iässä. Lepomäen ehdotusta vastaan äänestäneiden keski-ikä oli n. 53 vuotta, kun taas Lepomäen esityksen puolestä äänestäneiden keski-ikä oli n. 42 vuotta. Kaikkien kansanedustajien keski-ikä on 52 vuotta. Lakimuutosten puolella olleet olivat myös korostetusti uusia kansanedustajia.

Meitä täällä Liberassa on jo pitkään ihmetyttänyt, miten ihmiset vuosi toisensa jälkeen kuvittelevat, että yhteiskunnan ongelmia voisivat ratkaista samat ihmiset jotka ovat ne alun perin luoneet? Eduskunnassa on liuta edustajia, jotka ovat ajaneet maan jo kahteen lamaan ja painelleet ahkerasti nappia lähes kaikkien nykyään voimassa olevien pykälien eteen.

Millä tavalla kansalaisia hyödyttää, että järjestelmän ytimessä on henkilöitä, jotka ovat ihmisiän pyöritelleet sitä ruljanssia ja tottuneet tiettyyn tapaan tehdä asioita. Ihmisiä, joilla ei ole mitään muuta uraa, eikä oikeastaan mitään muuta elämää kuin politiikka? Ihmisiä, jotka ovat vuosikymmeniä olleet korruption syvimmässä ytimessä?

Ei millään tavalla.

Jotta tulevaisuudessa saadaan sellaista lainsäädäntöä jossa ymmärretään nykyteknologiaa, moderneja arvoja ja katsotaan tulevaisuuteen, niin eduskuntaan tulee valita sellaisia ihmisiä, jotka eivät ole vielä järjestelmän korruptoimia, eivätkä liian seniilejä ymmärtämään missä mennään. Äänestämällä voit vaikuttaa (ja ei, meillä ei ole sinulle ehdokkaita – joudut etsimään ne itse).

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.