Pantanal on maailman laajin trooppinen kosteikkoalue ja lajirikkaudessaan maailman tärkeimpiä kohteita.

Tuhoisat maastopalot jatkuvat edelleen Brasiliassa. Elokuussa sademetsissä valtavaa tuhoa aiheuttaneet palot nostattivat maailmanlaajuista paheksuntaa.

Presidentti Jair Bolsonaro määräsi elokuun lopussa maanviljelijöille 60 päivää kestävän kulotuskiellon ja armeijan sammuttamaan paloja. Tämä onkin vähentänyt sademetsäalueen paloja huomattavasti.

Tällä hetkellä Brasilian lounaisosan palot keskittyvät Pantanalin kosteikolle. Se on Amazonasin eteläpuolella sijaitseva lähes 190 000 neliökilometriä laaja suoalue, jolla esiintyy erilaisia kosteikkojen muotoja. Laajuus on yli puolet Suomen pinta-alasta.

Luonnontutkijoiden mukaan Pantanal on yksi maailman luonnon monimuotoisuuden ydinalueita. Siellä elää ainakin 4 700 eläin- ja kasvilajia.

Ara-papukaijapari lentää elinympäristössään Keski-Brasiliassa. Octavio Campos Salles / Alamy / AOP

Britannian yleisradioyhtiö BBC:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan Pantanalia syö parhaillaan 50 kilometriä leveä tulirintama, jota osavaltion kuvernööri on sanonut "suurimmaksi mitä hän on koskaan nähnyt" kyseisellä alueella. Hän on julistanut 30 päivän tauon maanraivaukseen kulottamalla.

500 neliökilometriä maastoa on ehtinyt jo palaa.

Lokakuussa paloi Cerradon savanni

Maailman huomion ollessa syys-lokakuun aikana Brasilian sademetsässä, viljelijät ja karjankasvattajat maan eteläosassa käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja aloittivat laajat kulotukset Cerradon savannialueella.

Cerrado kattaa noin viidenneksen Brasilian maa-alasta ja kuuluu Pantanalin tavoin maaliman eliörikkaimpiin seutuihin. Cerradon eläin- ja kasvilajeista 40 prosenttia on endeemisiä, eli niitä ei tavata missään muualla maapallolla.

Cerradon tunnetuimpia eläinlajeja ovat jaguaari, isomuurahaiskarhu, jättiläisvyötiäinen ja harjasusi.

Jaguaari (Panthera onca) villikissojen kuntoutuskeskuksessa Cerradon alueella. Leonardo Mercon / VWPics / Alamy / AOP

Tähän mennessä noin puolet alueesta on jo tuhottu ja muutettu lähinnä soijaplantaaseiksi, kertoo tutkimuslaitos Amazon Environmental Research.

Itse Amazonasin sademetsäalueen poltot ovat pääosin laantuneet, joskin niin tapahtuu joka vuosi sadekauden alkaessa. Armeija esti osan suunnitelluista puuston polttamisesta, mutta tämä ei luontoasiantuntijoiden mukaan ehkäissyt luonnon tuhoutumista.

Maanraivaus sademetsästä toimii siten, että metsä kaadetaan ja vasta sitten alue sytytetään tuleen. Tänä vuonna metsä ehdittiin kaataa ennen polttokiellon astumista voimaan. Kaadettu metsää oletettavasti poltetaan ensi vuonna, arvioi tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Ane Alencar BBC:n haastattelussa (siirryt toiseen palveluun).

Satelliittikuvista nähdään, että tänä vuonna Amazonin sademetsää on tuhottu 7 747 neliökilometriä, eli noin Rovaniemen kaupungin pinta-alaa vastaava määrä. Alencarin mukaan todellinen ala on noin 30 prosenttia suurempi, joten tämä vuosi on ollut Amazonian sademetsän toiseksi pahin. Eniten metsää hakattiin ja poltettiin vuonna 2008.