Jo koulussa opetetaan, että vuodessa on 365 päivää ja 52 viikkoa. Välillä viikkoja on kuitenkin yksi enemmän, kuten esimerkiksi tänä vuonna.

Vuorokausien lukumäärää ei saa millään jaetuksi tasan 52 viikon kanssa. Siksi kalenterivuodessa on välillä yksi ylimääräinen viikko.

– Välillä siinä vain käy niin, että ne viikot eivät riitä, vaan avuksi on otettava yksi ylimääräinen viikko, sanoo erikoissuunnittelija Asko Palviainen Helsingin yliopiston almanakkatoimistosta.

Edellisen kerran 53 viikkoa oli vuodessa 2009. Kuka sellaista enää muistaa? Asko Palviainen

53. viikko tulee kalenterivuoteen 5-6 vuoden välein. Ilmiö ei siis ole kovinkaan harvinainen, mutta ihmiset eivät tunnu muistavan sen olemassaoloa. Joka kerta joku yllättyy, kun kalenterista löytyy viikko numero 53.

– Edellisen kerran 53 viikkoa oli vuodessa 2009. Kuka sellaista enää muistaa? kysyy Palviainen.

Loppuvuoden päivät sijoittuvat oikeille viikoille kaavan mukaan

Loppuvuoden päivät sijoittuvat välillä viikolle 53 ja välillä viikolle yksi.

– Esimerkiksi jos uudenvuodenpäivä osuu maanantaille, niin voi hyvin helposti päätellä, että kyseinen viikko on numero yksi. Mutta jos uudenvuodenpäivä osuukin keskelle viikkoa, niin sitten tilanne onkin hiukan toisentyyppinen. Silloin aletaan katsomaan siitä viikosta, että kuinka monta päivää niistä kuuluu vanhaan vuoteen ja kuinka monta päivää kuuluu uuteen alkavaan vuoteen. Viikkonumero tulee sen mukaan, kumman kuukauden päiviä on enemmän, Palviainen selvittää.

Alkavan vuoden ensimmäinen torstai on aina viikolla yksi. Asko Palviainen

Siis jos vanhan vuoden päiviä on neljä tai enemmän, saa viikko järjestysnumeronsa vanhan vuoden mukaan eli on joko 52 tai 53. Jos viikossa on enemmän uuden, alkavan vuoden päiviä, niin viikon numeroksi tulee yksi.

– Tänä vuonna vuoden viimeinen päivä on torstai. Kyseisellä viikolla vanhan vuoden päiviä on siis neljä eli se numeroidaan vanhan vuoden jatkoksi, viikoksi 53, kertoo Palviainen.

Hän vinkkaa vielä, että vuoden ensimmäinen viikko löytyy aina kalenterista helposti yhden muistisäännön avulla.

– Alkavan vuoden ensimmäinen torstai on aina viikolla yksi, Palviainen paljastaa edelliseltä almanakkapäälliköltä saamansa nyrkkisäännön.

"Ylimääräisestä viikosta" tulee kyselyitä

Asko Palviainen kertoo, että joka kerta kun vuosikalenterissa on viikko 53, niin almanakkatoimistoon tulee asiasta kyselyjä.

– Kysymyksiä tulee siitä pitkin vuotta, mutta kyselyt lisääntyvät vielä vuodenvaihteen lähestyessä.

Kalenteri on ihmisille sellainen turva, joka pysyy muuttumattomana. Sitten kun siellä kuitenkin tapahtuu muutoksia, niin ihmiset ovat hyvin nopeasti ihmettelemässä tilannetta. Asko Palviainen

Palviainen sanoo, että ihmiset ovat kaiken kaikkiaan aika hitaita omaksumaan kalentereihin tulevia muutoksia.

– Esimerkiksi kesäkuussa tuli kyselyjä, että mistä alkaen juhannus on ollut siirrettynä viikonloppuun. Ja siitähän on kulunut jo kuusikymmentä vuotta, mutta silti siitä vain kysytään! Palviainen päivittelee.

Toinen vakioaihe on mätäkuu.

– Siitä tulee kyselyjä joka vuosi, vaikkei sitä ole ollut kalentereissa kymmeneen vuoteen.

Palviainen kuitenkin ymmärtää, että muutokset herättävät ihmisissä hämmennystä.

– Kalenteri on ihmisille sellainen turva, joka pysyy muuttumattomana. Sitten kun siellä kuitenkin tapahtuu muutoksia, niin ihmiset ovat hyvin nopeasti ihmettelemässä tilannetta.

Asko Palviainen vakuuttaa, että almanakkatoimistossa kyllä tiedetään, mitä kalenteriin tulee painaa millekin sivulle.

– On sellainen arabialainen sanontakin, että 'Virhe almanakassa on yhtä suuri synti kuin pyhän miehen murha'.