Suomalaiset ostivat viime vuonna aiempaa enemmän vaatteita ja kenkiä. Kauppiaille myyntieuroja kertyi kuitenkin edellisvuotta vähemmän.

– Oli se kyllä yllätys. Eletään suhdannehuippua ja työllisyys on parantunut, mutta silti muotikaupan arvo putosi, hämmästelee toimitusjohtaja Veli-Matti Kankaanpää Muoti- ja urheilukauppa TMA:sta.

TMA:n jäsenistö edustaa 76 prosenttia muoti- ja urheilukaupasta.

Vaatteiden, kenkien ja tekstiilien myyntimäärät kasvoivat viime vuonna kokonaisuudessaan pari prosenttia. Euromääräinen myynti puolestaan laski noin prosentin. Tuoteryhmien välillä oli isojakin eroja. Esimerkiksi lasten vaatteita ostettiin selvästi edellisvuotta enemmän, mutta halvemmalla.

Yle Uutisgrafiikka

Kankaanpää pitää syynä kehitykseen suomalaisten heikohkoa ostovoimaa. Vaatehankinnoista myös tingitään tiukan paikan tullen herkästi.

– Suomalainen työtätekevä kansa ostaa sen verran ja sen hintaista mihin on varaa niin verkkokaupasta kuin kivijalkakaupastakin, toimitusjohtaja Kankaanpää arvioi.

Myynnin arvoa on painanut alaspäin myös koventunut hintakilpailu. Verkkokaupan puristuksessa alekampanjoista on tullut arkipäivää.

– Muotikaupasta on tullut kampanjapainotteista. Varmasti keskihinnat ovat tulleet alemmas verkkokaupan takia, sanoo Stockmannin ostopälliikkö Niko Pesonen.

Kärjistäen näyttäisi kuitenkin siltä, että suomalainen ostaa enemmän ja halvalla laadusta ja ekologisuudesta tinkien.

Vaaterekkien äärellä ajatusta ei kuitenkaan noin vain hyväksytä.

– Valtakunnallisesti se voi näin näyttäytyä. Kokemukseni mukaan meidän asiakkaamme ovat trenditietoisia ja myös valmiita laadusta vähän enemmän maksamaan, sanoo Stockmannin ostopäällikkö Pesonen.

Pesonen myös korostaa, että esimerkiksi kestävästi tuotetuista materiaaleista ja kierrätysmateriaaleista valmistettujen tuotteiden osuus on heillä kasvussa.

– Asiakkaat etsivät ja hakevat niistä paljon tietoa. Niissä on ehdottomasti tulevaisuus, Pesonen sanoo.

Susanne Laakso Yle

Myös Stockmannilla asioinutta Susanne Laaksoa myyntitilasto ihmetyttää.

– Ihan yllätyin, koska nyt on trendikästä ettei osta hirveästi vaatteita ja käyttää käytettyä.

Laakso sanoo itse harkitsevansa hankintojaan huolella.

– Mietin kun ostan, että tuleeko varmasti käyttöön.

Muotialan isossa kuvassa vastuullisuus ja ekologisuus eivät silti näy tuotteiden myynnissä.

– Somekeskustelu ja kampanjat eivät näy myyntitilastoissa. Osta harvoin ja laatua -kampanjointi on jäänyt jäänyt pienten piirien ryhtiliikkeeksi, Kankaanpää sanoo.

Hän varoo kuitenkin vetämästä myyntitilastosta liian jyrkkiä päätelmiä.

– Suomalainen kuluttaja käyttäytyy itseasiassa hyvinkin ekologisesti. Törsäämiseen suomalainen ei ole oikeastaan koskaan syyllistynyt, eikä tee sitä nytkään. Hän ostaa sen mitä tarvitsee, käyttää elinkaaren päähän ja vie vielä kierrätykseenkin, jos vaate on ehjä, jonkun toisen käytettäväksi, TMA:n toimitusjohtaja Kankaanpää sanoo.

Nuukuus näkyy myös siinä, että vaatteisiin ja kenkiin käytetty rahamäärä on laskenut itseasiassa jo vuosikausia.

Yle Uutisgrafiikka

Takkeja, mekkoja tai kenkiä on toki saattanut tarttua mukaan aiempaa enemmän vähän vahingossakin eli heräteostoksina ruuanhakureissulla.

Kaupan liiton viime vuotisen selvityksen mukaan suomalaisten eniten käyttämien vaatetuskauppojen kärjessä ovat nimittäin Prismat ja K-Citymarketit. Viiden kärkeen mahtuvat myös Hennes&Mauritz, Tokmanni ja verkkokauppa Zalando.

– Ihmiset ostavat nykyään enemmän samalla kauppareissulla. Ostaminen on haluttu tehdä mahdollisimman helpoksi, koska se kilpaileva verkkokauppa on auki 24 tuntia eikä tarvitse edes kotisohvalta poistua, TMA:n toimitusjohtaja Kankaanpää sanoo.

Lue myös: Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään