Kyselyn perusteella suomalaiset ovat ihmisiä, joille perhe on paljon tärkeämpi kuin työ.

Kyselyn perusteella suomalaiset ovat ihmisiä, joille perhe on paljon tärkeämpi kuin työ. Matti Myller / Yle

Väestöliiton kyselyn perusteella suomalaiset torjuvat perhevapaiden uudistamisen, ainakin jos se tarkoittaa vapaiden lyhentämistä tai vanhempien kiintiöitä.

Syksyn suuria uutisia on ollut, että Suomen väkiluku uhkaa kääntyä laskuun ja lapsia syntyy vuosi vuodelta vähemmän, mutta tuoreessa raportissa (siirryt toiseen palveluun) syyttävä sormi osoittaakin uuteen suuntaan.

Väestöliiton julkaisemassa Perhebarometrissa todetaan, että viime vuosien laskeneisiin syntyvyyslukuihin on epäilemättä heijastunut "perhevapaakeskustelun syyllistävä sävy", jossa syyllisyyttä on saanut tuntea "lasten synnyttämisestä ja hoitamisesta kotona".

Syntyvyyden laskusta huolestuneet puoluejohtajat ja työmarkkinajärjestöt ovat antaneet laajalti tukensa perhevapaiden uudistamiselle ensi hallituskaudella, mutta suomalaisten näkemys asiasta onkin Väestöliiton perhebarometrin perusteella toinen.

Raportin mukaan suomalaiset torjuvat perhevapaiden uudistamisen, ainakin jos se tarkoittaa vapaiden lyhentämistä. Vastaajat olivat lähes yksimielisiä siitä, että perheiden pitää voida päättää itse kumpi vanhemmista käyttää vanhempain- ja hoitovapaat ennen kuin lapsi täyttää kolme vuotta, eikä mitään kiintiöitä haluta.

Tutkimukseen vastanneista valtaosa arvosteli viimeaikaista perhepolitiikkaa. 80 prosenttia perheellisistä naisista ja 70 prosenttia miehistä oli sitä mieltä, että perheiden kahtiajako hyvä- ja huono-osaisiin on voimistunut. Huoli rahattomista lapsiperheistä ja pelko köyhyyteen joutumisesta on saattanut raportin mukaan vaikuttaa myös syntyvyyden laskuun. Tosin käsitys kahtiajaosta oli sama jo edellisen hallituksen aikana.

Perhebarometri 2018: 2020-luvun perhepolitiikkaa -raportin tekijä on Väestöliiton tutkimusprofessori Osmo Kontula. Hän kirjoittaa, että "poliittisten puolueiden ja työmarkkinajärjestöjen tavoitteet ovat aika tavalla irtautuneet perheiden intresseistä".

Keväällä tehtyyn kyselyyn vastasi runsaat 2500 20–59-vuotiasta suomalaista.

Päivähoito-oikeuden rajaukselle yllättävää tukea

Köyhien lapsiperheiden tukeminen nousi kärkeen, kun vastaajilta kysyttiin, mikä on tällä hetkellä kaikkein tärkein tapa jolla perheiden hyvinvointia pitäisi edistää.

Yllättävää on sen sijaan se, että jyrkästikin arvosteltu päivähoito-oikeuden rajaaminen kuitenkin kelpaa valtaosalle vastaajista. Päivähoito-oikeuden rajaamisen on arvosteltu jakavan perheet eri kasteihin, kun työttömien lapset jäävät vain puolipäivähoitoon.

Naisista 60 prosenttia ja miehistä 56 prosenttia kannatti nykyisenlaista subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaamista. Vain joka viides oli aiemman kaltaisen päivähoidon kannalla.

Kyselyn perusteella perheiden päällimmäiseksi toiveiksi nousivat nykyistä joustavampi työaika ja helpompi osa-aikatyön yhdistäminen lastenhoitoon.

Toiveena oli, että perhevapaita voisi pitää osa-aikaisena ja useammassa jaksossa, ja vapaat jaksottuisivat perheiden tarpeiden mukaisesti pätkissä useille vuosille.

Se tarkoittaisi, että vanhemmat olisivat vuorotellen välillä töissä ja välillä vapaalla. Vapaat jaksottuisivat esimerkiksi lapsen kouluikään asti, niitä voisi kerätä säästöön ja sijoitella vaikkapa tietyille viikonpäiville.

Raportti arvostelee, että nykyinen perhetukimalli huomioi huonosti muita kuin kokopäivätyöstä synnyttämään lähteviä, päätoimiseen työsuhteeseen heti vanhempainvapaan jälkeen palaavia vanhempia. Myös tästä löytyy syy syntyvyyden laskuun, sillä raportin mukaan "jäykkä järjestelmä ei ole erityisemmin innostanut tekemään lapsia".

Osmo Kontulan mukaan tukien jaksottaminen perheiden haluamalla tavalla olisi vain poliittisesta halusta kiinni, sillä se ei maksaisi mitään. Pidemmälle ajalle voisi tällöin jaksottaa alle 3-vuotiaiden kotihoidontukea tai vanhempainvapaita, joiden ajalta maksetaan 70 % aiemmista tuloista päivärahana.

Suomalaisille perhe paljon tärkeämpi kuin työ

Kontula huomauttaa, että Ruotsissa perhevapaita saa käyttää jaksottaisesti ja osa-aikaisesti jopa siihen asti, kun lapsi on 12 vuotta, toisin kuin Suomessa.

– Siellä perheet voivat itse päättää, milloin on tarpeellinen ja sopiva aika. Suurin osa käytetään kuitenkin ennen kuin lapsi täyttää neljä vuotta.

Kyselyyn vastanneista suuri osa toivoi, että kotihoidontukea voisi saada lapsen kouluun menoon asti.

Kyselyn perusteella suomalaiset ovat ihmisiä, joille perhe on paljon tärkeämpi kuin työ. Kontula kummastelee, että "tämä fakta on jostakin syystä lähes ohitettu perhevapaista käydyssä julkisessa keskustelussa".

Perheen keskeisyyteen verrattuna huomattavasti harvemmat vastaajat olivat sitä mieltä, että suurin osa heidän elämäntavoitteistaan liittyy työhön. Näin vastasivat myös ne, jotka eivät eläneet lapsiperheissä.

Mikä suomalaisessa perhepolitiikassa ei toimi ja mitä pitäisi tehdä? Keskustele aiheesta.