EU:n tuomioistuin on kumonnut päätöksen, johon Sipilän hallitus on nojannut selittäessään, miksei se vie valinnanvapautta EU:n komission ennakkotarkastukseen.

Alivaltiosihteeri Päivi Nergin mukaan tuomio ei käännä hallituksen päätä.

Eurooppaoikeuden professorin mukaan Suomen ratkaisu vaikuttaa entistäkin erikoisemmalta.

Valinnanvapauslakia koskevilta hallituksen oikeudellisilta tulkinnoilta on kaatunut yksi tärkeä perustelu, kun Euroopan unionin tuomioistuin kaksi viikkoa sitten kumosi Slovakian valinnanvapausjärjestelmää koskevan EU:n komission päätöksen.

Suomen hallitus on rakentanut valinnanvapauslain oikeusperusteita keskeiseltä osaltaan juuri Slovakian esimerkkiin, joka nyt on lentänyt kaaressa nurin.

Ytimessä on kiista siitä, pitääkö Suomen viedä soten valinnanvapaus komission ennakkotarkastukseen eli pitäisikö laki notifioida.

Tammikuussa valmistuneessa lakiluonnoksessaan Suomen hallitus nojaa Slovakian sairausvakuutusjärjestelmään selityksenä sille, ettei Suomi vie valinnanvapautta EU:n komission ennakkotarkastukseen. EU:n tuomioistuin on kumonnut komission tekemän Slovakia-päätöksen. Päinvastoin kuin komissio oli päättänyt, tuomioistuin on sitä mieltä, että Slovakian sairausvakuutuksen valinnanvapaus on taloudellista toimintaa ja samalla slovakialainen valtionyritys on kilpailu- ja valtiontukisäännösten piirissä. IL

Ennakkotarkastus pitkittäisi lain käsittelyä ainakin puoli vuotta, mikä lisäisi aikataulupaineita poliittisesti kireässä ilmapiirissä ja vaalikauden lähetessä loppuaan. Tarkastus kuitenkin saattaisi pienentää vahingonkorvausten riskejä, jotka voivat laueta valinnanvapauden alettua vuonna 2021 ja sen jälkeen.

Hallitus on ollut sitä mieltä, että ennakkotarkastusta ei tarvita. Hallituksen mukaan miltei samantapaisessa valinnanvapausasiassa EU:n komissio oli päättänyt, että Slovakian sairausvakuutusjärjestelmä ei ole taloudellista toimintaa vaan solidaarista toimintaa, jota ei koske unionin valtiontukisääntely.

EU:n tuomioistuin tuoreessa tuomiossaan kuitenkin katsoi, että komissio oli tehnyt laittoman päätöksen. Tuomioistuin palautti asian komissiolle uudelleen käsiteltäväksi. Tuomioistuin totesi, että koska Slovakian pakollisista sairausvakuutuksista kilpailee yksityisiä voittoa ja markkinaosuuksia tavoittelevia yrityksiä, on sairausvakuutusten tarjoaminen taloudellista toimintaa ja samoista asiakkaista kilpaileva Slovakian valtionyhtiö on kilpailu- ja valtiontukisäännösten alainen.

Soteuudistuksen valinnanvapaus saattaa olla vielä hankaluuksissa EU-lainsäädännön kanssa. MIKKO VIRTA

Ei käännä päätä

Valtiovarainministeriön alivaltiosihteerin Päivi Nergin mukaan Suomen hallitus on päättänyt tammikuussa, että Suomi ei notifioi valinnanvapauslainsäädäntöä komissiolle.

Tämä päätös pitää, mutta hallitus ottaa entistä tietoisemman riskin, sillä aiemmin Korkein hallinto-oikeus (KHO) oli esittänyt notifiointia.

Euroopan unionin tuomioistuimen Slovakiaa koskeva tuomiokaan ei käännä hallituksen päätä. Päivi Nerg perustelee, miksi:

Valinnanvapauslaki määrittelee Nergin mukaan vain järjestelmän yleisen kehikon - vasta maakuntien päätöksillä määritellään varsinainen toiminta ja rahoitus.

Suomen hallitus ei pyörrä päätöstään EU-tuomiostuimen tuomion seurauksena. Valinnanvapauslain notifioiminen komissiolle merkitsi käytännössä lainsäädäntökehikon notifioimista, joka ei määrittele vielä tosiasiallista toimintaa tai maakuntien toimeenpanoa, sanoo alivaltiosihteeri Päivi Nerg. Hänen mukaansa Suomi ei voisi sen vuoksi vastata keskeisiin komission kysymyksiin PASI LIESIMAA

- Valinnanvapauslain notifioiminen merkitsisi siten käytännössä lainsäädäntökehikon notifioimista, joka ei määrittele vielä tosiasiallista toimintaa tai maakuntien toimeenpanoa, joka olisi keskeistä taloudellisen toiminnan luonteen sekä EU-valtiontukitarkastelun osalta.

- Täten ei voitaisi vastata keskeisiin komission kysymyksiin. Näistä syistä lakiesityksen notifioimista ei edelleenkään pidetä perusteltuna, Nerg sanoo.

Suomella korvausriski

Eurooppaoikeuden professori Juha Raitio Helsingin yliopistosta kummeksuu perusteluja. Raition mielestä valinnanvapaus pitää pyöräyttää ennen säätämistään komission kautta.

Slovakia-tapaus on Raitio mukaan osa EU-tuomioistuimen oikeuskäytännön jatkumoa eikä sinänsä mullistava.

- Se kuitenkin on omiaan vain vahvistamaan sitä tulkintaa, että valinnanvapauslaki olisi syytä notifioida komissiolle, kuten KHO on esittänyt. Kysymys siitä, mikä on taloudellista toimintaa markkinoilla, saa Slovakia-tapauksessa selvennystä, joka vahvistaa notifioinnin tarvetta

- KHO:n valinnanvapauslakia koskevan lausunnon sivuuttaminen vaikuttaa entistäkin erikoisemmalta.

KHO olisi halunnut, että hallitus selvittää komissiolta, saavatko maakuntien liikelaitokset mahdollisesti kiellettyä valtiontukea lievemmän verokohtelun vuoksi tai siksi, että liikelaitoksilla on konkurssisuoja. KHO:n mielestä hallituksen olisi pitänyt selvittää myös se, onko maakuntien liikelaitosten palvelutoiminta luonteeltaan taloudellista vai ei-taloudellista eli solidaarista.

Minkä riskin Suomen hallitus ottaa, kun se ei notifioi valinnanvapauslakia?

Jos Suomi on rikkonut EU:n valtiontukisääntöjä, niin komissio voi nostaa asiassa rikkomuskanteen ja EU-tuomioistuin voi todeta rikkomuksen tapahtuneen.

Soten valinnanvapauslain ennakkotarkastus pitkittäisi lain käsittelyä ainakin puoli vuotta, mikä lisäisi aikataulupaineita poliittisesti kireässä ilmapiirissä ja vaalikauden lähetessä loppuaan. Tarkastus kuitenkin saattaisi pienentää vahingonkorvausten riskejä, jotka voivat laueta valinnanvapauden alettua vuonna 2021 ja sen jälkeen. MOSTPHOTOS

- Jos Suomi saisi langettavan tuomion, niin erityinen riski liittyy siihen, että rikkomuksesta vahinkoa kärsineet tahot voivat vaatia valtiolta vahingonkorvausta kärsimästään vahingosta siltä ajalta, jonka EU-oikeuden vastainen olotila on ollut voimassa, Raitio sanoo.

- Kun eletään tilanteessa, jossa KHO on katsonut notifioinnin komissiolle tarpeelliseksi, niin missään tapauksessa ei voida ajatella, että notifioimatta jättäminen olisi riskitöntä.