Espoolaisessa bioreaktorissa pöhisee munanmakuista avaruuskiljua – suomalainen proteiini-innovaatio nappasi maailman suurimman design-palkinnon

Teknologiajohtaja Juha-Pekka Pitkänen esittelee Solar Foodsin valmistamaa, hiilidioksidiin ja päästöttömään sähköön perustuvaa proteiinia. LEHTIKUVA / MIKKO STIG

STT

Suomalainen startup-yritys kehittää espoolaisessa laboratoriossa uutta ruokaproteiinia. <Company>Solar Foods</Company> ja Teknologian tutkimuskeskus VTT ovat kehittäneet ja luoneet hiilidioksidiin ja päästöttömään sähköön perustuvaa proteiinia, jonka kauppanimi on Solein.

Kaksi vuotta sitten perustetun Solar Foodsin toimitusjohtaja Pasi Vainikka luonnehtii menetelmää kotiviinin teon jalostuneemmaksi muodoksi.

Kemian tunnilla opittu fermentaatio- eli käymisprosessi vaatii sokeria, vettä ja hiivaa. Solar Foodsin nesteessä lilluva yksisoluinen pieneliö ei kuitenkaan syö sokeria vaan hiilidioksidi- ja vetykuplia, joita saadaan ilmasta ja vedestä sähkön avulla.

Vainikka on tekniikan tohtori Åbo Akademista. Hänen edellinen työpaikkansa oli VTT vuoteen 2017 asti. VTT kuuluu työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan.

Solar Foodsin teknologiajohtajana toimii Juha-Pekka Pitkänen, jota Vainikka luonnehtii bioprosessitekniikan guruksi.

<story-element type="paragraph"> Sähköstä öljyä, ei öljystä sähköä

Hiilen uudelleenkäyttöön pohjautuvassa taloudessa on kyse siitä, että fossiilinen hiili jätetään maahan ja maanpäällinen – eli ilmaan, teollisuuspäästöihin ja kasveihin sitoutunut – hiili kiertää sitoutuneena erilaisiin tuotteisiin. Päästöttömän sähkön avulla hiilidioksidista voidaan tuottaa myös polttoaineita, kemikaaleja ja materiaaleja.

VTT:n tutkimusprofessori Juha Lehtonen sanoo, että hiilen uusiotalouden tuotteet tulevat kuluttajille ensimmäiseksi ruokana sekä vaikkapa lenkkitossun pohjissa käytettävinä materiaaleina.

– Silloin on jo kyse brändäyksestä ja markkinoinnista. Hiilen uusiotalous voi tuottaa esimerkiksi erilaisia muoveja ja muita perinteisiä petrokemian alan jalosteita ilman, että uutta raakaöljyä tarvitsee pumpata ylös maan uumenista, Lehtonen sanoo.

Lehtosen mukaan poliittinen tahto ja yritysten kiinnostus hiilen uusiotalouteen on vahvistumassa. Euroopan unionissa uusiutuvilla energialähteillä on keskeinen asema komission pitkän aikavälin toimintasuunnitelmassa.

Solar Foods sai viime vuoden sijoituskierroksella kahden miljoonan euron startup-rahoituksen. Pasi Vainikka tyytyy toteamaan, että yritys kertoo syksyn aikana tarkemmin kasvustaan, tehdassuunnitelmistaan ja tulevaisuuden rahoituskuvioistaan.

Kaupallisessa mittakaavassa tuotannon pitäisi olla vuonna 2021.

– Kauppoihin tuote tulee suunnilleen samalla hinnalla kuin vastaavat ruoat. Olemme puhuneet viiden-kuuden euron kilohinnasta sataprosenttiselle proteiinille, Vainikka sanoo.

<story-element type="paragraph"> Ruokaa ilman maataloutta

Menetelmän uusi hienous ja strateginen ero aikaisempaan on Vainikan mukaan se, miten muutaman mikrometrin kokoista elävää organismia pystytään kasvattamaan ja sen satoa korjaamaan. Proteiinin tuotannossa olennaista on myös sen kytkeytyminen irti maataloudesta.

Vainikka alustaa, että aikaisemmin ihminen on syönyt sellaista, mitä hän on pystynyt näkemään, pitämään sormiensa välissä, haistamaan ja maistamaan.

– Jos olisi yksittäisiä mikrobeja ruvennut noukkimaan, niin noutajahan siinä olisi tullut. Väitämme, että olemme ensimmäinen firma, joka tuo markkinoille ruokaa ilman maataloutta, Vainikka sanoo.

Vainikan mukaan lettutaikinassa Solein-valmiste maistuu vähän kananmunalta.

Solar Foods on tehnyt Euroopan avaruusjärjestö ESA:n kanssa yhteistyötä, joka liittyy Mars-matkoihin. Vainikan mukaan 40 litran bioreaktori pystyy tuottamaan kuusihenkisen miehistön proteiinit. Hän sanoo, että avaruusharjoitus on äärimmäinen skenaario kiertotaloudesta: kaikki, mikä ammutaan avaruuslentäjien mukana taivaalle, on osa suljettua järjestelmää.

– Maassa on alueita, joissa vesi on tiukalla. Tavallaan ne vertautuvat avaruusaluksiin.

<story-element type="paragraph"> Tesla-auton latauksellisen verran sähköä

Solar Foods tuottaa tällä hetkellä kilon Solein-proteiinia päivässä, kertoo Vainikka.

Leijonanosa siitä menee uuselintarviketesteihin, joissa selvitetään ruoan tietoja ja ominaisuuksia, kuten sen kuitupitoisuutta, aminohappoja ja allergisoivuutta.

Kilon erän tuotantoon kuluu sähköä 50 kilowattituntia eli suunnilleen saman verran kuin Tesla-sähköauton akkuihin mahtuu.

Vainikka ei kerro tarkemmin, mistä mikrobista on kysymys ja mistä se on peräisin.

– Villistä, puhtaasta luonnosta. Suomalaisesta maaperästä, Vainikka pyörittelee.

Hänen mukaansa valmiste on vegaanista. Ominaisuuksiltaan Solein muistuttaa soijaa ja kuivattuja leviä.

Valmiissa tuotteessa proteiinia on noin 65 prosenttia. Hiilihydraatteja on 20–25 ja rasvoja 5–10 prosenttia.

– Jokaisessa elävässä oliossa on myös epäorgaanisia aineita. Soleinissa on tusinan verran muita elintärkeitä alkuaineita pieninä määrinä, kuten NPK-kasviravinteista tuttuja typpeä, fosforia ja kaliumia, Vainikka sanoo.

Vainikan mukaan tuotannon hiilidioksidipäästöt ovat sadasosa lihantuotannosta ja kasveihin verrattuna kymmenesosa. Ympäristönäkökulmien lisäksi yksisoluisen mikrobin viljely on tehokasta.

– Jos verrataan vaikka jänikseen, sillä on kulunut energiaa luiden, korvien ja karvojen kasvattamiseen ennen kuin sitä voi syödä, Vainikka sanoo.

<story-element type="paragraph"> Solar Foodsille 100

000 euron palkinto

Solar Foodsin Solein-proteiinivalmiste on saanut Tanskan valtion tukeman 100 000 euron Index Award -designpalkinnon. Kahden vuoden välein jaettava palkinto on maailman suurin oman alansa palkinto.

Palkinnon 500 000 euron kokonaispalkintosumma jaetaan viiden kategorian kesken.

– Rakastamme sitä, että he käyttävät luonnollisia prosesseja ja osoittavat, ettei proteiinin tuotannon tarvitse kuormittaa ympäristöämme, palkintoraati kommentoi Solar Foodsin valintaa Index Awardin tiedotteessa.

Palkinto myönnetään vaikuttavimmasta, ihmisten elämää parantavasta ja ympäristövaikutuksiltaan merkittävästä ratkaisusta.

Palkitut yritykset ovat pyrkineet ratkaisemaan muun muassa tasa-arvoon, ruuantuotantoon ja muovisaasteeseen liittyviä maailmanlaajuisia ongelmia. Aiemmin palkinnon on saanut muun muassa Elon Muskin sähköautoyritys <Company>Teslan</Company> Roadster-auto.