Tällä kertaa toimittaja Eskinder Negaa ei kidutettu vankilassa. Kansainvälinen painostus ja julkisuus auttoivat.

ADDIS ABEBA Oletko täällä tapaamassa Eskinder Negaa, kysyy ranskanperunoita aaltopeltihökkelin edessä kaupitteleva mies. Eskinder on hyvä tyyppi, vieressä seisovat miehet myhäilevät.

Naapurit eivät unohtaneet sananvapaussankariaan, vaikka häntä ei näkynyt vuosiin.

Samassa viereen pysähtyy auto, josta leveästi hymyilevä toimittaja Eskinder Nega harppaa ulos – lippalakki päässään, kuten aina.

Melkein seitsemän vankilavuoden jälkeen vapaus maistuu hyvältä, vaikka Eskinder ei ole vielä edes päässyt näkemään perhettään, joka on muuttanut Yhdysvaltoihin.

Kuljemme rautaportista muurilla suojattuun pihaan, jonka ympärillä Eskinder ja hänen sukulaisensa asuvat hyvin vaatimattomissa taloissa.

Kuistia koristavat vihreät, keltaiset ja punaiset ilmapallot, Etiopian lipun värit. Ilmapalloilla juhlistettiin Eskinderin, ehkä maan tunnetuimman poliittisen vangin, vapautumista vankilasta kolme viikkoa aikaisemmin.

– En ole sankari, olen vain tehnyt velvollisuuteni, Eskinder sanoo.

Eskinder Nega siunaa anoppinsa tuoman leivän ja jakaa siitä ystävilleen. Mika Mäkeläinen / Yle

Sananvapauden esitaistelijaksi hän päätyi siksi, että vaati Etiopiaan aitoa demokratiaa – ja joutui maksamaan vakaumuksestaan kovan hinnan.

Tavatessamme Eskinder ei kuitenkaan ole katkera vaan suunnittelee innolla tulevaisuuttaan.

Kumpikaan meistä ei tiedä, että pian hänet vangitaan uudelleen.

Lähes seitsemän vuotta sitten Eskinder Nega kirjoitti artikkelin arabikeväästä ja pohti kansannousun mahdollisuutta Etiopiassa. Aamulla hän oli saattamassa poikaansa kouluun. Silloin Eskinder pidätettiin.

– Poikani itki valtoimenaan. Hän oli viisivuotias, Eskinder kertoo.

Kului lähes seitsemän vuotta ennen kuin isä ja poika pääsivät puhumaan toisilleen seuraavan kerran, edes puhelimitse.

Poika on lyhyen elämänsä aikana joutunut kärsimään vanhempiensa tavoin. Hän jopa syntyi vankilassa, koska Eskinderin vaimokin oli tuolloin vankilassa.

Eskinder tietää ulkopuolisten ihmettelevän, miten moinen voi olla edes mahdollista.

– Tämä on Afrikka. Jos täällä on toisinajattelija, kuten minä, päätyy syytteeseen terrorismista, Eskinder kertoo.

Eskinder tuomittiin 18 vuodeksi vankeuteen, koska hänen väitettiin kuuluvan Ginbot 7 -nimiseen ryhmään, jota Etiopian hallitus pitää terroristiryhmänä. Eskinderin mielestä todisteita ei ollut.

Eskinder Nega asuu köyhällä Intoton alueella Addis Abeban pohjoisosassa. Mika Mäkeläinen / Yle

Ginbot 7 on maanpaossa elävien oppositioaktivistien ryhmä, joka sanoo vaativansa Etiopiaan demokratiaa rauhanomaisin keinoin.

– Olen sitoutunut lujasti väkivallattomuuteen. Uskon yhä väkivallattomuuteen ilman mitään ehtoja. Sen pitäisi olla Etiopian tie – riippumatta sen hinnasta ja sen vaatimista uhrauksista, Eskinder sanoo.

– Totuudella ei ollut väliä. Vain sillä oli väliä, mitä hallitus halusi. Ja hallitus halusi tuomita minut terrorismista, Eskinder sanoo.

Vielä juuri ennen vapautumistaan helmikuussa Eskinder yritettiin saada tunnustamaan, että hän olisi Ginbot 7 -ryhmän jäsen. Eskinder kieltäytyi ja hänet palautettiin selliinsä. Viikkoa myöhemmin hänet kuitenkin päästettiin vapaaksi, yhdessä satojen muiden mielipidevankien kanssa.

Ihmisoikeuksien ja sananvapauden suhteen satamiljoonainen Etiopia on maailman häntäpäässä. Vetoamalla poikkeustilaan viranomaiset ovat rajoittaneet netin käyttöä ja hajottaneet mielenilmaukset väkivaltaisesti.

Eskinder luonnehtii Etiopian sananvapautta ”olemattomaksi”. Esimerkiksi Toimittajat ilman rajoja -järjestön listauksessa (siirryt toiseen palveluun) Etiopia on 180:n maan joukossa sijalla 150.

Maata hallitsee puolueliitto EPRDF eli ”Etiopian kansan vallankumouksellinen demokraattinen rintama”. Kuten nimestä voi päätellä, EPRDF syntyi sissiliikkeenä, joka kaatoi sotilashallituksen ja on hallinnut maata vuodesta 1991 lähtien.

Puolueliittoon kuuluu neljä muodollisesti erillistä, eri etnisiä ryhmiä edustavaa puoluetta. Niillä on hallussaan parlamentin kaikki paikat. Todellinen oppositio on jätetty täysin päätöksenteon ulkopuolelle.

EPRDF:ää johti pitkään Suomessa opiskellut Hailemariam Desalegn, mutta hän erosi puheenjohtajan ja samalla maan pääministerin virasta helmikuussa.

Vuosia jatkuneesta poliittisesta väkivallasta huolimatta Etiopia on silti suhteellisen vakaa maa verrattuna naapureihinsa – joita ovat muun muassa sisällissodan repimät Etelä-Sudan ja Somalia.

Siksi Etiopia on Afrikan sarven alueella länsimaiden suosikkeja. Yli kolmannes sen tuloista on kehitysapua.

Yle/ Uutisgrafiikka

Etiopiassa on viime vuosina ollut tuhansia poliittisia vankeja. Alkuvuodesta merkittävä osa vangeista kuitenkin vapautettiin, heidän joukossaan toimittaja Eskinder Nega.

Eskinder uskoo, että kansainvälinen painostus (siirryt toiseen palveluun) vaikutti ratkaisevasti vapauttamiseen, mutta apua tuli myös etiopialaisilta.

– Kansa vaati meidän vapauttamistamme. Ihmisiä kuoli, jotta meidät vapautettaisiin. EPRDF ei olisi halunnut päästää meitä, eikä kyse ollut mistään EPRDF:n mielenmuutoksesta, vaan kyse oli julkisesta paineesta, Eskinder arvioi.

Eskinder kiittää ulkomaisia sananvapausjärjestöjä siitä, että hänen tapaustaan pidettiin esillä. Eskinder uskoo, että se vaikutti myös hänen kohteluunsa vankeudessa.

Tärkeintä oli, että häntä ei tällä kertaa kidutettu – aiemmin kyllä.

Eskinder oli vankilassa jo kahdeksatta kertaa.

– Minua lyötiin, potkittiin ja kiusattiin sanallisesti. Kaikkea sitä. Olen kokenut pahinta, mitä Afrikassa voidaan ihmiselle tehdä, Eskinder sanoo.

Eskinder ei silti jaa tuoreimman vankilatuomionsa aikaisesta kohtelusta kehuja.

– Lopulta minulle ei annettu kynää eikä paperia, enkä saanut lukea tai kirjoittaa. Pahinta oli kuitenkin se, että minulta kiellettiin Raamattu, Eskinder sanoo.

Vankilassa riitti aikaa, ja aluksi Eskinder sai käyttää sitä myös lukemiseen. Eskinderin mukaan juuri Raamatun lukeminen antoi hänelle vankeusaikana eniten voimaa.

Etiopiassa toivotaan, että uuden pääministerin aikana sananvapaustilanne paranisi. Mika Mäkeläinen / Yle

Eskinder Negan myönteisyys on hämmentävää. Lähes seitsemän vuotta vankilassa viettänyt toimittaja ei ole katkera vangitsijoilleen, sillä hän haluaa katsoa tulevaisuuteen. Ja tulevaisuudessa Eskinder näkee demokraattisen Etiopian.

Eskinderin esikuvana on Etelä-Afrikka, kahdestakin syystä. Afrikan kansalliskongressi ANC ajoi lopulta kansanvaltaa neuvottelemalla eikä taistelemalla, ja ratkaisevan sysäyksen antoi ulkomaiden kova painostus sekä pakotteet.

– Se oli ennakkotapaus ja esikuva, jota meidän pitäisi seurata. Sama toimisi myös Etiopiassa. Hallitus on erittäin riippuvainen ulkomaisesta avusta ja kauppasuhteista, Eskinder sanoo.

Eskinderin mielestä johtopäätös on selvä. Suomen ja muiden Pohjoismaiden pitäisi lopettaa kehitysapunsa Etiopialle ja suunnata se niille Afrikan maille, jotka ovat demokraattisia.

– Skandinavian mailla ihmisoikeuksien pitäisi olla keskeistä ulkopolitiikassa, Eskinder sanoo.

– Hyvästä käytöksestä pitää palkita ja huonosta käytöksestä rangaista. Tämä on ihan perustava periaate ei vain politiikassa ja ulkopolitiikassa, vaan elämässä muutenkin, hän jatkaa.

Eskinderin mielestä Suomi ja muut maat pönkittävät Etiopian ”tyranniaa” jatkamalla kehitysapuaan.

– Pakotteiden avulla voimme pakottaa hallituksen neuvottelemaan rauhanomaisesta muutoksesta, ja juuri sitä maa tarvitsee, Eskinder sanoo.

Eskinderin mielestä länsimaiden kannattaisi kiinnostua Etiopian demokratisoitumisesta jo ihan oman etunsakin takia. Hän varoittaa, että jos demokratiaan ei päästä neuvottelemalla, ja paine räjähtää, Euroopan porteille saapuu Etiopiasta valtava pakolaistulva.

Useita opposition sanomalehtiä on suljettu. Mika Mäkeläinen / Yle

Maaliskuussa Etiopiassa vieraillut ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Anne-Mari Virolainen ei niele Eskinder Negan arvostelua. Virolaisen mielestä Suomen kehitysavulla ei legitimoida Etiopian yksinvaltaista hallitusta.

-Joku voi nähdä sen niin, mutta minä en näe sitä niin. Mielestäni tässä on tärkeätä se, että meillä säilyy koko ajan vuoropuhelu näiden ihmisten kanssa, Virolainen kertoi Ylen haastattelussa Addis Abebassa.

Virolaisen mielestä Suomi noudattaa ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatteita sekä puhuu niistä myös Etiopiassa.

– Näitä kysymyksiä me olemme nostaneet esiin kaikissa tapaamisissa. Se on oikeastaan ainoa tapa; että nostetaan kissa pöydälle, Virolainen sanoo.

Miten Etiopia on vastannut? Virolaisen mukaan he ovat kuvanneet omaa poliittista prosessiaan.

Eskinderin mielestä länsimaiden harjoittama vuoropuhelu on jo osoittautunut umpikujaksi.

– Länsi on jatkanut tätä 27 vuotta, ja mikä on muuttunut? Ei mikään. Meillä on edelleen autoritaarinen hallitus, Eskinder sanoo.

Kun ilta on pimentynyt, jätän Eskinder Negalle hyvästit. Hän etsii sisältä syötävää, siunaa leivän ja jakaa sitä ystävilleen. Kuulumisia on vaihdettava monen kanssa ja monen vuoden edestä.

Palattuani Suomeen Eskinder pidätetään uudestaan. Hän välitti vankilasta julkisuuteen viestin, jonka mukaan 200 vankia oli ahdettu 40 neliömetrin huoneeseen.

Tällä kertaa Eskinderin pidätys kesti kaksi viikkoa. Soitin hänelle kun hänet oli vapautettu.

– Olosuhteet olivat täysin epäinhimilliset. Meillä ei ollut tilaa syödä eikä nukkua. Olot olivat niin vaikeat kuin vain voi kuvitella, Eskinder kertoo.

Nyt Eskinder odottaa vapaalla jalalla syytteiden nostamista. Hän ei tiedä, mistä häntä syytetään, milloin hänet halutaan oikeuteen, vai luovutaanko syytteistä.

Sekä Eskinderin että Etiopian sananvapauden tulevaisuus on hyvin epävarma.

Lue myös: Yle tapasi Afrikan uudet kiinalaiset omistajat – "Etiopiasta voi tulla maailman tehdas"