Jo yli 20 000 suomalaista kantaa mukanaan mobiilisovelluksena tai korttina Vessapassia.

Sillä ohitetaan festareiden vessajono, ja päästään yritysten henkilökuntavessoihin.

Se myös mahdollistaa pääsyn ilmaiseksi maksullisiin vessoihin, jos henkilökunta tietää mikä Vessapassi on, tai jos yritys on ilmoittautunut mukaan vessapaikaksi.

Suolistosairaus juoksuttaa pahimmillaan pytylle kymmeniä kertoja vuorokaudessa. Äkilliset suoliston ja rakon häiriöt eivät anna wc:n etsimiseen aikaa, jonottamisesta puhumattakaan.

Osa yrityksistä, festareista ja kaupungeista on ottanut passin osaksi esteettömyyttä. Tiedot mukana olevista vessapaikoista löytyvät esimerkiksi Crohn ja Colitis -yhdistyksen verkkosivulta (siirryt toiseen palveluun).

Vessapassia voi näyttää missä tahansa paikassa, mutta virallinen Meillä käy Vessapassi -tarra esimerkiksi yrityksen ikkunassa kertoo, että passi on tuttu juttu, ja vessaa tarvitseva voi luottaa, että homma toimii.

- Avaathan vessasi oven, Vessapassin näyttäjän sairaus vaatii nopeaa vessaan pääsyä, toivoo IBD hoitaja Marjo Stenberg. Raila Paavola / Yle

Tunnetuksi tekemistä tarvitaan

Yksittäisiä virallisia vessapaikkoja eli mukaan lähteneitä yrityksiä, on vuoden 2020 alussa noin 250, sanoo Crohn ja Colitis -yhdistyksen toiminnanjohtaja Ulla Suvanto. Hän kertoo, että passi lanseerattiin Suomeen 2012. Sen tunnetuksi tekemistä tarvitaan edelleen.

Vessapassi-tavaramerkin oikeudet omistava Crohn ja Colitis -yhdistys kannustaa aktiivisesti jäseniään rekrytoimaan uusia yrityksiä.

Mukaan lähteminen vaatii yritykseltä tai tapahtumalta vain wc:n, jota vessapassilaiset pääsevät käyttämään. Tilojen ei tarvitse olla esteettömiä.

Kokkolalainen IBD-hoitaja Marjo Stenberg kiittelee vessapassia. Hätä iskee yllättäin ja arvaamatta ja silloin on päästävä nopeasti. Se harmittaa, että omasta maakunnasta löytyy Crohn ja Colitis -yhdistyksen verkkosivujen mukaan vain kolme vessapassin tuntevaa yritystä.

– Joskus olemme työkaverien kanssa suunnitelleet, että jalkautuisimme kaupunkiin kiertämään ja mainostamaan vessapassia, Stenberg sanoo.

Toiminnanjohtaja Ulla Suvanto kertoo, että alueelliset erot vessapassin tuntevien yritysten määrässä johtuvat lähinnä siitä, onko alueella suolistosairaiden yhdistysten vapaaehtoisia jäseniä rekryamassa tai onko tieto levinnyt esimerkiksi paikallismedian kautta.

Sosiaalinen media on lisännyt tietoisuutta ja monet yritykset huomioivat jo passin käyttäjät, vaikka eivät ole ilmoittautuneet virallisiksi Vessapassi-paikoiksi.

Myös jokainen käyttäjä tekee passia omalta osaltaan tunnetuksi.

Vessapassi voi olla joko perinteinen kortti tai kännykkään ladattava sovellus. Raila Paavola / Yle

Festarikävijöiden passikokemukset kartoitettiin

Crohn ja Colitis -yhdistys keräsi vuonna 2019 festarikävijöiltä passinkäyttökokemuksia.

Virallisiksi vessapaikoiksi oli ilmoittautunut 36 festivaalia ja seitsemän erilaista tapahtumaa, esimerkiksi Tuomaan markkinat, partioleiri ja Ed Sheeranin keikat.

Parannettavaa löytyi.

– Joillakin festareilla kaikki työntekijät eivät olleet tietoisia Vessapassista tai miten sen kanssa pitäisi toimia, sanoo Ulla Suvanto.

Yhdistys aikoo käyttää palautteista saatua tietoa tarkemman ohjeistuksen sorvaamiseen 2020 mukaan lähteville festivaaleille.

Pääsääntöisesti yhdistykselle on kantautunut passista kiittävää palautetta. Moni kokee, että se antaa mahdollisuuden liikkua kodin ulkopuolella turvallisin mielin.

Crohn ja Colitis -yhdistyksen jäsenilleen tarjoama mobiilipassi on myös englanninkielinen ja saattaa helpottaa ulkomailla matkustusta.

– Negatiivinen palaute on ollut lähinnä harmistusta siitä, ettei Vessapassia tunneta joka paikassa. Osa myös ujostelee passin käyttöä.

Viralliset vessapaikat tunnistaa mm. tästä merkistä. Yle / Mari Latva-Karjanmaa

Suolistosairaudet kasvussa

Tulehduksellisia suolistosairauksia eli IBD:tä (Inflammatory Bowel Disease) sairastaa jo yli 50 000 suomalaista. Diagnoosin saa vuosittain noin pari tuhatta uutta sairastunutta.

Tyypillisiä oireita ovat ripuli, veriuloste ja vatsakivut.

IBD:n lisäksi myös muut suolistosairaudet, esimerkiksi mikroskooppiset koliitit ja IBS eli ärtyneen suolen oireyhtymä on jatkuvassa kasvussa.

– Suolistosairaus puhkee yleensä 15-35 vuoden iässä. Toinen ilmaantumispiikki on kuusissakymmenissä. Myös sairastuneiden lasten määrä on kasvanut viime vuosina, kertoo Suvanto.

Vessapassi kuuluu Crohn ja Colitis -yhdistyksen lisäksi Gynekologinen potilasjärjestö Korento ry:n, Suomen Suolistosyöpäyhdistys Colores ry:n, Syöpäjärjestöjen ja Suomen sklerodermayhdistyksen jäsenetuihin. Neuroliitossa Vessapassi-etu kuuluu potilasjäsenille.

Selvennetty: Neuroliitossa Vessapassi on vain potilasjäsenille kuuluva etu, ei liiton läheis- tai kannatusjäsenille.

Käytätkö Vessapassia? Onko yrityksesi tai työpaikkasi mukana Vessapassi-verkostossa? Millaisia kokemuksia sinulla on Vessapassista? Aiheesta voi keskustella 10. tammikuuta 2020 kello 22.00 asti.