Metsä on ollut keskeinen osa kokemäkeläisen Ilari Alarukan elämää lapsuudesta asti.

Mummolan reissuihin kuuluivat retket Alarukan isoisän omistamaan metsään. Mies muistaa, miltä maistuivat ketunleipä ja metsämansikat ja miten rakennetaan kaarnaveneitä.

Vuosia myöhemmin Alarukan lapsuudesta tutut koivikot tulivat korjuukuntoon.

– Silloin ajattelin, että näistä puista voisi rakentaa jotain pysyvämpää kiitokseksi isoisälle. Siten koivuista jäisi itsellekin muistoja.

Pyöränrungot koivuviilusta

Ilari Alaruka perusti neljän muun ystävänsä kanssa yrityksen nimeltä Wood Innovations Finland Oy. Yritys ryhtyi valmistamaan polkupyörää, jonka runkomateriaalina toimii nuoren miehen omasta metsästä kaadettu koivu.

Pyörän muita osia jouduttiin metsästämään ympäri maailmaa.

– Yrityksen perustaminen oli helppoa. Pyörän standardiosien löytäminen vaati paljon jalkatyötä ja matkustelua.

Muutaman vuoden kehittelytyön jälkeen ensimmäiset sata Wiilubikeä tulivat myyntiin eilen. Kiinnostuneita ostajia voisivat Alarukan mielestä olla esimerkiksi ulkomailla asuvat suomalaiset.

– Haluamme korostaa suomalaisen metsän arvoa. Tämä pyörä muistuttaa omista juurista. Yksi uusi vientituote salmiakin ja ruisleivän rinnalle, Alaruka naurahtaa.

Ilari Alaruka. Carolus Manninen / Yle

Puu vaimentaa iskuja

Kokemäkeläisen yrityksen tarkoitus ei ollut rakentaa teknisesti maailman parasta pyörää. Kaupunkiajoon tarkoitettua pyörää koeajaneet ovat Alarukan mukaan kehuneet tasaista ajotuntumaa.

– Puulla on kyky vaimentaa iskuja. Teräsrungossa tärähdykset säteilevät suoraan pyörän sarviin.

Rakennusmateriaalina puu osoittautui haasteelliseksi. Rungon kiertojäykkyyden varmistaminen aiheutti aluksi ongelmia. Samalla yritys huomasi, miten yksilöllisiä puupyörät ovat.

– Jokainen puu on omanlaisensa. Se tekee jokaisesta pyörästä uniikin, luonnon oman taideteoksen.

Carolus Manninen / Yle

Brändituotteita maaseudulta

Wood Innovations Finland sai pyörän valmistukseen EU-tukea Satakunnassa toimivalta kehittäjäyhdistykseltä Leader Karhuseudulta.

Ilari Alaruka korostaa, että tukia voitaisiin hyödyntää enemmän maaseudulla tapahtuvaan brändien kehitykseen.

– Rahoja ei aina pitäisi käyttää sikalan laajennukseen tai muuhun vastaavaan. Maaseutua voi tehdä tutuksi myös tekemällä jotain toisenlaista.