PRESIDENTEN: Stortingets rause støtte til partigruppene på Stortinget skal gjennomgås, varsler stortingspresident Tone W. Trøen (H). Foto: Heiko Junge / NTB scanpix

Partiene på Stortinget bevilger penger til seg selv: Har nesten 200 mill. på bok

Partigruppene på Stortinget slipper å betale tilbake det de ikke bruker i løpet av ett år – slik alle andre som får penger fra Stortinget må. Resultat: Nesten 200 millioner kroner på konto da de avla 2018-regnskapene.

Oppdatert 24. juni 2019

Artikkelen er over ett år gammel

Gruppetilskudd, representanttilskudd og opposisjonstilskudd. I fjor fikk de ni stortingsgruppene til sammen 188 millioner kroner.

Pengene skal gå til drift av et politisk og administrativt støtteapparat for stortingsgruppene, samt anskaffelse av varer og tjenester som gruppene finner nødvendig for å ivareta sine funksjoner i Stortinget, ifølge reglene som Stortinget selv vedtok i 2013.

Hovedregelen for penger bevilget av Stortinget i statsbudsjettet, er at ubrukte midler ved årets utgang betales tilbake, ifølge veilederen for statlig budsjettarbeid fra Finansdepartementet. (s. 32)

Men den regelen gjelder ikke for partiene på Stortinget.

Stortingsgruppene til Høyre, Frp og Ap har nå flere titalls millioner kroner i reserver, penger som partiene har valgt å spare i stedet for å bruke på stortingsarbeidet.

Starter gjennomgang

KrF bokførte i 2018 et underskudd på 761 000 kroner, som de måtte dekke av sin oppsparte egenkapital. De åtte andre gruppene gikk i pluss. Partigruppenes samlede overskudd i 2018 var 17,1 millioner kroner.

Stortingspresident Tone Trøen (H) vil ikke svare på om ordningen er for raus. Men i løpet av høsten skal administrasjonen på Stortinget gjennomgå ordningen:

– Presidentskapet satte tidligere i år i gang en gjennomgang av gruppetilskuddet. Den vil bli avsluttet innen utgangen av året, skriver Trøen i en e-post til VG.

Tilskuddet Fra 1. mai 2019 gjelder følgende satser:

Grunntilskudd kr 4 897 378 per år, kr 808 079 per representant.

Grupper i opposisjon, det vil si grupper som ikke er i regjering og har to eller flere representanter, får i tillegg et opposisjonstilskudd på kr 3 060 862 per år. Grupper med én representant får ikke dette tillegget. Støtten utbetales med 1/12-del hver måned.

(Kilde: Stortinget) Vis mer

– Vil Presidentskapet vil foreta seg noe, nå når partienes formuer nærmer seg 200 millioner kroner av skattebetalernes penger?

– I retningslinjene for bruk av gruppetilskudd er det ikke begrensninger i egenkapital. Egenkapital er imidlertid en del av gjennomgangen av tilskuddet som foretas nå, svarer Trøen.

Høyre: 64,1 millioner

Høyres stortingsgruppe hadde 64,1 millioner kroner i bokførte eiendeler ved siste årsskifte. Av dette har partiet plassert 51,8 millioner kroner i fonds som de har overlatt til Arctic Securities å forvalte. Høyre-gruppen fikk 40,4 millioner kroner i gruppetilskudd fra Stortinget i 2018.

RIKEST AV PARTIGRUPPENE: En smørblid leder i Høyres stortingsgruppe, Trond Helleland, avbildet ved en av Stortingets heiser. Foto: Helge Mikalsen, VG

Trond Helleland, Høyres parlamentariske leder, overlot til sekretariatsleder Christina Wist å svare for økonomien i stortingsgruppen:

– En stor del av formuen skyldes gode år med høy avkastning i markedet, sier Wist til VG.

– Men ordningen er vel åpenbart for raus når dere kan spare 4,5 millioner kroner av tilskuddet?

– Ordningen tillater at man har en buffer så man slipper å gå til masseoppsigelser etter et valgnederlag. Men vi mener det er greit at man nå ser over nivået på tilskuddene og hvordan pengene disponeres, sier Wist.

Frp: 53 millioner

Stortingsgruppen til Frp har spart opp nesten 53 millioner kroner i eiendeler. Gruppetilskuddet i fjor var 26 millioner kroner.

– For den summen kunne dere slette flere bomstasjoner, parlamentarisk leder Hans Andreas Limi?

– Det hadde vi ikke fått lov til, fordi det er veldig strenge regler for pengebruken. De kan heller ikke brukes til valgkamp eller politisk reklame. Det er viktig for oss å ha en buffer, et dårlig valg vil påvirke økonomien til stortingsgruppen svært negativt, sier Limi.

– Men når det er sagt, er vi helt med på diskusjonen om tilskuddene til stortingsgruppene, Vi er også beredt til å diskutere nivået på tilskuddene, legger han til.

Ap: 41,3 millioner

Ap er størst av stortingsgruppene, men ikke rikest. Partiet har 41,3 millioner kroner i eiendeler og 34,4 millioner i egenkapital, Ap-gruppen fikk 46,2 millioner fra Stortinget i fjor.

Ap-leder Jonas Gahr Støre har sendt VGs spørsmål videre til sekretariatsleder Snorre Wikstrøm. Han er ikke enig i at ordningen er for gavmild til partiene:

– Den egenkapitalen vi har er etter min mening ikke mer enn en virksomhet på vår størrelse bør ha. Vi har 43 ansatte som vi har ansvaret for, og dette er en støtteordning som kan endre seg dramatisk ved valg. Etter 2017-valget nedbemannet vi 11 stillinger, som vi gjerne skulle beholdt, sier han på vegne av Aps stortingsgruppe.

– Men det var vel aldri meningen at ordningen skulle dekke noe mer enn årets utgifter til drift av stortingsgruppene?

– Ansvarlige virksomheter bygger opp en buffer. Vi har bygget opp egenkapital gjennom tiår for å ha en kapital tilsvarende ett års lønnsbudsjett i reserve, sier Wikstrøm.

Dette er «sum eiendeler» i de øvrige partigruppene:

Senterpartiet har 10,1 millioner kroner. SV har 8,7 millioner. Venstre har 8,3 millioner. KrF har 7,9 millioner. Rødt har 2,5 millioner, og MDG har 1,8 millioner kroner i formue.

Eiendeler er bokført beløp ved årsskiftet, inkludert kortsiktig gjeld.

LITE PENGER: Leder Tone Coucheron i Pensjonistpartiet får naturlig nok ikke noe gruppestøtte i Stortinget, ettersom hun sitter utenfor. Partiet har heller ingen private bidragsytere – som flere av de store partiene har. Foto: Pensjonistpartiet

Hakeslipp

Pensjonistpartiet, som har stilt med lister til flere stortingsvalg, reagerer på den rause pengestøtten til de partiene som har kommet seg inn på Stortinget.

– Jeg fikk helt hakeslepp over de enorme pengesummene som partigruppene sitter på. Det er klart at den enorme forskjellen sammenlignet med vår økonomiske situasjon gjør avstanden enorm mellom stortingspartiene og oss som sitter utenfor. Vi er storfornøyd dersom vi klarer å bygge opp 100.000 kroner på bok, sier partileder Tone Coucheron i Pensjonistpartiet til VG.

Hun advarer mot en utvikling der de etablerte partiene på Stortinget «trekker stigen opp etter seg» ved å sikre seg en så stor økonomisk avstand ned til partiene utenfor.

Bjørnar Moxnes i partiet Rødt sitter på Stortinget og nyter godt av gruppestøtten. Han er likevel enig med Coucheron og Pensjonistpartiet.

– Det blir stor avstand ned til de partiene som ikke er valgt inn på Tinget. Derfor ønsker vi å senke sperregrensen til to prosent. Men det er tydelig at støtteordningen til partigruppene trenger å gjennomgås når så mange partier får mer i støtte enn de behøver, sier Moxnes til VG.

Rettet:

I en tidligere versjon av artikkelen skrev vi «egenkapital» der det riktige er «sum eiendeler». Dette gjelder for Arbeiderpartiet og Sp, KrF, Venstre, Rødt og MDG.

Artikkelen ble endret klokken 21.40 den 24. juni 2019.

Publisert: 24.06.19 kl. 20:34 Oppdatert: 24.06.19 kl. 22:20