Nå kan norske myndigheter utvise asylsøkere som lyver

Fingeravtrykket avslører dem. 50 prosent flere asylsøkere fikk avvist sin søknad i Norge i 2013, fordi de allerede hadde søkt asyl i andre europeiske land. Nå skjerper justisminister Anders Anundsen (Frp) reglene.

50 prosent flere asylssøkere fikk i 2013 ikke «realitetsbehandlet» sin asylsøknad. Årsaken er at de allerede hadde søkt asyl eller fått opphold i andre europeiske land. Politiets utlendingsenhet

8. jan. 2014 15:49 Sist oppdatert 7. mars 2014

Fra 1. januar 2014 skal utlendingsmyndighetene kunne utvise asylsøkere som lyver eller holder tilbake opplysninger om at de har søkt asyl i andre land før de kom til Norge.

— Opphør av forskriften vil føre til at det blir grunnlag for å utvise en større personkrets enn i dag, nemlig også personer der eneste grunnlag for utvisning er at personen har nektet for å ha søkt beskyttelse, søkt visum eller avgitt fingeravtrykk i et annet land, sier Anundsen til Aftenposten.

Dermed vil langt flere utlendinger kunne utvises fra Norge. De vil også kunne straffes hardere dersom de bryter innreiseforbudet og vender tilbake til Norge.

Aldri før har så mange fått permanent opphold i Norge som nå.

Opphever Stoltenberg-regel

I mai 2012 bestemte Stoltenberg-regjeringen at politiet og Utlendingsdirektoratet (UDI) ikke lenger skulle kunne utvise asylsøkere utelukkende på grunnlag av at de ble tatt for å ha løyet om at de allerede hadde søkt asyl i andre europeiske land.

Eksperter ved Nasjonalt ID-senter sjekker ID-papirene til en asylsøker. Fingeravtrykk avslører at langt flere prøver å søke asyl i flere europeiske land. Espedal Jan Tomas

Hensikten i 2012 var å spare UDI, politiet og domstoler for arbeidet med å behandle utvisningssaker. De frigjorte ressursene skulle i stedet brukes på raskere saksbehandling og uttransportering i Dublin-saker. Nå griper justisministeren inn og opphever instruksen til Stoltenberg-regjeringen, med umiddelbar virkning fra 1. januar 2014.

Kraftig vekst i asylshopping

Bak beslutningen til justisminister Anders Anundsen ligger følgende utvikling det siste året:

Ferske tall Aftenposten har fått fra Utlendingsdirektoratet viser at 2590 asylsøkere fikk avslag i Norge etter Dublin-reglene frem til desember 2013.

Dette er en økning på om lag 50 prosent fra 2012.

De fleste hadde tidligere søkt asyl i Italia, Sverige, Hellas og Sveits.

I snitt tok det 58 dager å saksbehandle disse sakene i 2013, syv dager mer enn året før.

Les også:

Les også Asylveksten neste år blir mye større enn ventet

Les også 1,1 millioner utlendinger ikke ID-sjekket

Avslørt av fingeravtrykk

Hovedårsaken er at langt flere blir avslørt av sine egne fingeravtrykk i EUs asyldatabase Eurodac.

Dermed er det lettere for politiet å finne ut om en asylsøker i Norge allerede har søkt asyl eller fått opphold og beskyttelse i et annet land.

Den økonomiske krisen i Sør-Europa har ført til at langt flere utlendinger som har flyktet til Europa, reiser nordover og søker asyl. Samtidig sliter land som Italia og Hellas med den enorme strømmen av flyktninger. De klager over at de fattigste landene i EU må betale det meste av prisen for å håndtere flyktningestrømmen til Europa:

Dublin-reglene innebærer at Norge, etter utlendingslovens paragraf 32, kan nekte å realitetsbehandle asylsøkere som har reist til Norge fra et annet land hvor han eller hun ikke var forfulgt eller allerede hadde søkt asyl.

Les også:

Les også Slik håndterer Europa strømmen av asylsøkere

Lyttet til advarsler fra politiet

Politiets utlendingsenhet (PU) har tidligere vært meget kritisk til at asylsøkere som gir uriktige opplysninger, ikke skal kunne utvises.

— Det er sannsynlig at manglende reaksjoner fra norske myndigheter på å gi uriktige opplysninger er godt kjent for søkere, noe som kan bidra til at flere unnlater å fortelle om søknader og registreringer i andre land, advarte PU allerede i mai 2013.

— Manglende utvisning for slike alvorlige brudd på utlendingsloven er uheldig, mente politiet, som nå blir hørt av den nye justisministeren.

Søkte asyl i syv land før Norge

Aftenposten har tidligere avslørt at politiet ved hjelp av Eurodac oppdaget 29 asylsøkere som hadde søkt asyl i minst syv forskjellig land i Europa da de kom til Norge:

afp000649779.jpg Politiets Utlendingsenhet

Hos Politiets utlendingsenhet i Christian Kroghs gate i Oslo tar politiet fingeravtrykk av alle asylsøkere som kommer til Norge. Hvis UDI og politiet er i tvil om identiteten, kan de sjekke fingeravtrykkene opp mot EU-databasen Eurodac.Dette ga oppsiktsvekkende resultater første halvår 2013:

I 3252 av 4350 tilfeller som UDI og politiet sjekket, dukket de samme fingeravtrykkene opp i databasene til politiet i andre europeiske land.

Les også:

Les også Søkte asyl i Norge og syv andre land

— Påvirker ikke asylsøkerne

Norsk Organisasjon for Asylsøkere (NOAS) tror en skjerpet utvisningspraksis vil ha svært lite å si.

— Jeg tror det er få asylsøkere som bryr seg om at Regjeringen gjør en slik endring. En asylsøker som bor på gaten i Athen eller Roma uten penger, mat og husly gjør nok helt andre vurderinger når han eller hun vurderer om de skal velge å reise nordover, sier juridisk rådgiver i NOAS André Møkkelgjerd.

— Situasjonen ved Europas yttergrenser i land som Hellas ogItalia, er godt kjent. For å komme til Norge, må de fleste ha reist gjennomandre europeiske land. De fleste asylsøkere må innom flere andre land for åkomme til Norge. I Hellas er det reelt sett ikke mulig å søke asyl. I fjor fikknull prosent av syriske asylsøkere opphold i Hellas, mens 93 prosent fikkopphold i Sverige. Da er det helt naturlig at flere prøver å komme til Norge.

Fakta Eurodac Et dataregister for fingeravtrykk, opprettet av EU for å undersøke asylsøkere og fastslå i hvilket land deres asylsøknader skal behandles.Omfatter alle land i EU, samt Norge, Sveits og Island.Alle asylsøkere over 15 år må avgi fingeravtrykk, som deretter sendes elektronisk til Europakommisjonen.I løpet av ett år (2009) ble det lagret 236.000 fingeravtrykk til asylssøkere og omlag 120.000 fingeravtrykk til personer som pågripes for ulovlig opphold i et av medlemslandene. Vis mer