Topograf Anders Skoglund var den som oppdaget den nye øya på Nordaustlandet på Svalbard. Han jobber ved Norsk Polarinstitutt i Tromsø der de produserer kartdata over Svalbard. På satellittbilder tatt i sommer så han at det man trodde var en halvøy, etter alt å dømme er en øy.

Kommer fram når breene krymper

– På de nye bildene åpenbarte det seg en blå stripe av hav der breen har trukket seg tilbake, sier han til NRK.

Satellittbildet viser at det er åpen sjø mellom Gimlebreen og den nye øya. Foto: Norsk Polarinstitutt

Skoglund sier at det ikke er uvanlig at det dukker opp små holmer og skjær når de mange breene på Svalbard trekker seg tilbake.

– Men denne er uvanlig stor, 10 kvadratkilometer, det er halve Tromsøya.

Det tidligste bildet man har fra området er fra 1938 og da var deler av øya dekket av Gimlebreen. Nyere bilder viser tydelig hvordan isen krymper, mens mer og mer av stein og jord kommer fram.

Flyfoto fra 1969 fram til 2010 viser at breen har krympet. Foto: Norsk Polarinstitutt

Smelting nær sjøvann

– Isbreene på Svalbard har trukket seg mye tilbake de siste årene. Ikke minst gjelder det de breene som går ut i sjøen, de trekker seg fortere tilbake enn de som ligger på land, sier Skoglunds kollega, isbreforsker Geir Moholdt.

Breforsker Geir Moholdt sier det trolig kommer fram flere nye øyer etter hvert som isbreene trekker seg tilbake. Foto: Norsk Polarinstitutt

Han forklarer at det er fordi disse isbreene får smelting fra sjøvannet i tillegg til den som skjer gjennom lufta og temperaturen.

– De trekker seg gjerne noen titalls meter tilbake i året, og på ett enkelt år kan det bli så mye som hundre meter eller mer, sier Moholdt.

Ny øy, nytt navn

Bragernes er altså ikke et nes, men en øy og dermed er det aktuelt å gi nyoppdagelsen et nytt navn. Kartograf Oddveig Øien Ørvoll leder navnekomiteen ved Polarinstituttet.

– Det naturlige er at det blir et navn med noe med Brage, kanskje Bragerøya eller Bragernesøya, sier hun til NRK.

Nå er det de fem medlemmene i komiteen som avgjør det nye navnet. De møtets to ganger i året, så noen «dåp» blir det ikke helt med det første.

Regner med flere nye øyer

De ansatte ved Norsk Polarinstitutt har lenge holdt øye med Brageneset, helt sørvest på Nordaustlandet. Geir Moholdt sier dette neppe blir den siste nye øya som vil dukke opp ved øygruppa.

– De fleste av dem vil nok være små. Den største som vil komme er ved Sørkapp Land, helt sør på Spitsbergen. Men det er ti eller kanskje 100 år fram i tid.

Her viser radarmålinger at isbreen går under havoverflata. Hvis den forsvinner, vil vi få en ny fjord fra Hornsund gjennom Spitsbergen, og dermed en ny øy helt i sør.