Reaksjonene på Widerøe-kuttene er forutsigbare. Her ser vi noen sterke nordnorske reflekser. Alle ser ut til å stå i kø for å kjøpe Widerøes budskap. Hele mandag har ropene på “han Stat” - en gammel kjenning av oss i nord - gjallet høyt i alle kanaler. Forsangere har vært nestleder Bjørnar Skjæran i Arbeiderpartiet og Sandra Borch i Senterpartiet.

I Narvik forlanger ordfører Rune Edvardsen at staten subsidier daglige flyavganger fra Evenes til Bodø. SVs Arne Nævra vil ha mer penger allerede i revidert nasjonalbudsjett. NRK Nordland gjør en formidabel jobb som mikrofonstattiv for Widerøe og slår likegodt fast - for egen regning og uten forbehold- at her er det kun han Stat som kan fikse biffen. Hva det skal gå på bekostning av, sier verken SV eller NRK noe om.

Men han stat i Oslo har nettopp fraskrevet seg ansvaret for kortbanerutene. Han har overlatt de såkalte FOT-rutene i kortbanenettet til de nye regionene, som ble etablert for litt over en måned siden. Nå er det fylkespolitikerne som skal kjøpe tjenester, ikke Samferdselsdepartementet.

Det kan virke som om Widerøe forsøker å presse de nye regionene til å finansiere flere av selskapets ruter. Men det er penger regionene ikke har. Hvis de skal subsidiere enda flere ruter enn staten gjør i dag, blir samferdselsminister Knut Arild Hareide nødt til å betale for det.

Widerøes strategi er å klistre ansvaret på regjeringen. Det er ifølge selskapet de miljørelaterte, fiskale avgiftene som har tatt knekken på lønnsom drift. Gullbeviset skal være ruten mellom Stokmarknes og Bodø, som Widerøe sier har hatt en avgiftsøkning på 73 prosent siden 2012.

Den som skiller seg ut og går mot strømmen er Ap-politikeren Kristina Hansen i Nordkapp. Hun er fylkesråd for samferdsel i Troms og Finnmark, som dekker nesten en fjerdedel av Norges areal og som blir hardt rammet av Widerøes kutt.

Hansen sier Widerøe nå har forverret situasjonen for folk i nord på en dramatisk måte. Hun minner om at Widerøe er en monopolist og nå utnytter sin markedsmakt. Beskjeden til kundene i distriktene kom brått og uten forvarsel eller dialog. Over natta kuttet Widerøe 4000 avganger i året, hele 15 prosent av sine ruter i deler av landet der propellflyene er selve livsnerven. Det er et sjokk for passasjerer der Widerøe er helt enerådende.

Ordfører i Hammerfest, Marianne Sivertsen Næss, sa det godt i nyhetssendingene mandag. Når Widerøe kutter sine avganger om ettermiddagen mellom Tromsø og Hammerfest, da får det store konsekvenser for en industriby der arbeidslivet delvis betjenes av inn og -utpendling.

Widerøe vet selvsagt hva de gjør. Det er selvfølgelig legitimt – men også bekvemt - å skylde på avgifter noen i Oslo har funnet på. Og overskuddene i flyselskapet har uten tvil krympet de siste årene.

Men har Widerøe, en gigant med hele 3000 ansatte, virkelig utforsket potensialet for egne kostnadskutt før man sendte sjokkbølger inn over distrikts-Norge?

Vi skal heller ikke glemme at Widerøe er eid av transportgigantene Torghatten (66 %) og Fjord 1 (34 %), som drifter ferger, busser og hurtigbåter. Torghatten leverte i 2018 et rekordresultat på nesten 700 millioner kroner.

Det beste tiltaket Regjeringen kunne gjøre er kanskje å legge bedre til rette for konkurranse på det kommersielle rutenettet i nord. I det lange løp er konkurranse en garanti for effektiv drift. Men sist noen orket å utfordre Widerøe, svarte selskapet med å dumpe prisene. Dermed ble konkurrenten Fly Viking feid av banen i løpet av få uker.

Kortbanenettet har vært ryggraden i distriktene siden Håkon Kyllingmark var en pioner som samferdselsminister på 1960-tallet. Høyremannen fra Svolvær ruver i historien om norsk distriktspolitikk som samfunnsbygging.

Nå kan livsverket hans falle i grus. I en situasjon der Staten ikke får mer, men mindre å rutte med de neste årene. Flyrutene kan være en forsmak på flere kutt i servicetilbudet der det bor få folk. Dessuten er det jo meningen av avgifter på fly skal redusere etterspørselen.

Dette grønne klima-resonnementet, som brukes mellom Oslo og Bergen, gjelder også mellom Evenes og Bodø.