Etter at Åpen Folkekirke slo knockout på Nominasjonskomiteens liste under årets Kirkevalg, ulmer det i konservative miljøet i Kristen-Norge.

– Jeg tenker nok dette primært er folkekirkens svakhet, særlig når det er slik at alle medlemmer faktisk kan være med å avgjøre kirkens teologiske profil, sier informasjonsleder i Norsk Luthersk Misjonssamband (NLM), Espen Ottosen.

LES OGSÅ: Flertall i Kirkemøtet for å vie homofile

Opplever frustrasjon

Ottosen tror flertallet av de som er aktive kirkegjengere ikke deler synet på homofilt ekteskap, og dermed vil oppleve de nye ekteskapsreglene som en form for mindretallstyranni.

– Ja, jeg mener det alltid har vært en spenning mellom den store medlemsmassen, som kanskje særlig er opptatt av kirken som seremonimester, og den mindre menighetskjernen som jevnlig støtter opp om gudstjenester og aktiviteter, svarer Ottosen.

– Hvilke konsekvenser ser du for deg nå – vil mange forlate kirken?

– Jeg er usikker, men jeg tror på mye spenning i kirken fremover, og jeg tror en del vil melde seg ut i frustrasjon. En del av disse er aktive kirkegjengere slik at det vil synes i statistikken for gudstjenestebesøk.

LES OGSÅ: Fleirtal mot likekjønna ekteskap

Kirkevalget 2015 ble en milepæl i Den norske kirke etter at et klart flertall av delegatene til Kirkemøtet er for vielse av homofile par. Foto: Gunnar Sandvik/NRK

– Sorterer et A- og B-lag

Leder av Åpen Folkekirke, Sturla Stålsett, reagerer på at velgere skal rangeres ut ifra hva og hvordan de tror.

– Som borgere og kirkemedlemmer er vi likestilt. Å hevde noe annet er en ganske ekskluderende og elitistisk tankegang. Alle har samme rett til å delta, sier Stålsett, og legger til:

Som borgere og kirkemedlemmer er vi likestilt. Å hevde noe annet er en ganske ekskluderende og elitistisk tankegang Sturla Stålsett, leder av Åpen Folkekirke

– Det er noen som svært gjerne vil sortere mellom det de mener er et A- og B-lag blant kirkemedlemmene, mener Sturla Stålsett. Foto: Junge, Heiko / NTB scanpix

– Det er noen som gjerne vil sortere mellom det de mener er et A- og B-lag blant kirkemedlemmene. Det mener jeg er grunnleggende i strid med evangeliets vesen og kirkens selvforståelse, sier Sturla Stålsett.

LES OGSÅ: Aarebrot slakter Kirkevalget

– Gjøre seg fortjent til å stemme

– Hva tenker du om uttalelsen at velgere som ikke regner seg som kristne bør la være å stemme med den hensikt å endre kirkens teologi?

– Det er et helt galt syn på hva kirken og demokratiet er. Da er vi tilbake til en diskusjon vi hadde ved forrige århundre; at man skal gjøre seg fortjent til stemmeretten. Det blir nesten som å kreve at bare de som har fast arbeid, en bestemt inntekt, en interesse eller kompetanse skal få stemme, mener Stålsett.

– Tror slaget er tapt

Han mener det er en kortslutning å rangere kirkegjengere.

– Å hevde at feil folk kommer innom for å stemme, er en helt urimelig slutning. Kirken brukes på ulikt vis. Enten man går på gudstjeneste, konsert, dåp, bryllup eller gravferd, er dette legitime deler av folkekirkens liv.

I NLM tror man slaget om retten til vielse av homofile i kirken, er tapt.

– Hva som skjer om ti-femten år er det vanskelig å spå om. Kanskje vil det bli større og større forskjeller innad i kirken mellom lokale menigheter og ulike bispedømmer, sier Espen Ottosen.