Slik blir fremtidens Oslo og Akershus

Byene er pekt ut. Småbyene også. I siste runde kom sykkel for fullt i den store utviklingsplanen for Oslo og Akershus. Den gjelder fra NÅ!

Søråsjordet er ett av jordene som ligger tett på Ås sentrum. Debatten om jordet går inn til kjernen i ett av de vanskeligste temaene i regionplanen for Oslo og Akershus, nemlig hvor matjord skal vike for bolig- og næringsutbygging. Her er to studenter avbildet under «Uka» på Ås. Jan T. Espedal

3. jan. 2016 20:50 Sist oppdatert 9. mars 2019

Dette er saken:

Planen som skal styre all boligutbygging og transport i Oslo og Akershus frem mot 2030, er vedtatt.

Med «Regional plan for areal og transport» er det slutt på at kommunene selv får bestemme hvor de vil legge boligfelt, bygge høyhus og hvor mye de skal beskytte syklister og fotgjengere.

Her kan du lese om hvilke følger planen får for din kommune, og hva som er straffen om kommunene ikke følger planen.

I alle kommunene skjerpes kravene til hva innbyggerne i utvalgte tettsteder skal tilbys, av det som i dag er en selvfølge i norske byer.

Én kommune i Akershus vil merke endringene mer enn noen andre.

Oslo og alle 22 kommuner i Akershusmå følge opp

Marsjordren er gitt. Rett før jul vedtok Akershus fylkeskommune og bystyret i Oslo «Regional plan for areal og transport i Oslo og Akershus».

Planen styrer fra nå av all prioritering og planlegging i hele regionen, og er bindende over alt der kommune, fylke eller stat er involvert i transport, boligâ€” og næringsutbygging.

Planen setter standarder for hva slags tilbud alle kommuner skal gi av service, kafeer og andre «bytilbud».

plannett1-OhRqVZPSV_.jpg

Planer som kommunene allerede har vedtatt blir stående. Alle planer som er under behandling og som i fremtiden skal legges, skal endres, og følge føringene fra den nye regionplanen.

Dette skjer om kommunene nekter å følge planen

Følges ikke marsjordren, vil bystyre og fylke sørge for at kommunene ikke får gjennomført sine planer. Da risikerer de full stopp i utbyggingen.

At planen fremstår som rigid har underveis gitt de største protestene. Fylkesordfører Anette M. Solli (H) understreker likevel at det skal brukes skjønn.

Om ikke fylker og kommuner/bydeler blir enige blir det megling, og eventuelt endelig avgjørelse i Kommunalâ€” og moderniseringsdepartementet.

Vet du hvordan din egen hjemkommune har reagert på planen? Her er smakebiter fra samtlige:

Fakta Dette er tilbakemeldingene fra kommunene Oslo: Byrådet mener regionplanen har et riktig ambisjonsnivå, og at den gir et godt grunnlag for videre samarbeid mellom Oslo og Akershus. I protokollen påpekes likevel at flere mener det må bli et bedre samsvar mellom omleggingene til mer konsentrert utbygging, og samferdselsprioriteringene. Flere mener det gjøres for lite for å fremme miljøvennlig transport i regionen. Dette gjelder særlig kollektivtransport. Asker: Slutter seg til. Men mener planen i liten grad forplikter transportmyndighetene, og at gjennomføringskraften i planen dermed er begrenset. Bærum: Slutter seg til. Men deler Askers syn på transport. Bærum imøteser at Staten tar et klart ansvar for utbygging og drift av kollektivsystemet i Osloregionen i årene som kommer. Dette gjelder særlig baneløsninger. Enebakk: Gir sin tilslutning, og mener at de har arealer nok til å møte vedtatt befolkningsvekst. Frogn: Slutter seg til mål og undermål. Mener at buss og båt er gode alternativer i tillegg til bane. Stat og fylke må forplikte seg til å øke kapasiteten, både gjennom Oslo og på fjorden. Frogn kommune ser at det kan være nødvendig å vurdere områder i gjeldende kommuneplaner som ikke er i tråd med mål, strategier og retningslinjer i den regionale planen. Det forutsettes at områder i Oslo, slik som Gjersrud-Stensrud, underlegges den samme vurderingen som områder i andre kommuner. Frogn kommune vil påpeke at ny jernbanetunnel gjennom Oslo må prioriteres høyt. Frogn kommune forventer en tydeligere prioritering av Østfoldbanen. Ås: Slutter seg til med flere store forbehold: Vil ikke akseptere målet om at minimum 90 prosent av boligbyggingen i Ås skal skje i Ås sentrum og i grenseområdet mot Ski, men støtter at hovedvekten av vekst kanaliseres til disse områdene. Ås kommune mener at jordvernhensyn må veie tungt også i prioriterte vekstområder. Som et alternativ til utbygging på dyrket mark må det kunne åpnes for utbygging langs akser som kan betjenes av kollektivtilbud. Ås kommunestyre forventer vesentlig økning i antall togavganger til og fra Ås. Nesodden: Slutter seg til hovedtrekkene, men ønsker ikke at kravene til områdeutnyttelse skal styre utbyggingen totalt. Nesodden mener at kommunen har en geografi og topografi som tilsier at den hverken vil eller bør ta en vesentlig del av hovedstadsregionens vekst, som i stedet skal konsentreres rundt større knutepunkt, togstasjoner og Europaveier. Mener at trafikk på fjorden er et underutnyttet potensiale for regionen rundt Oslofjorden. Oppegård: Slutter seg til, og ser planen som et godt verktøy for å håndtere forventet vekst og bidra til en bærekraftig utvikling i regionen. Støtter samtidig innspill fra Follorådet. Forventer en tydeligere prioritering av Østfoldbanen, eventuelt som pendel mye lenger vest enn tilfellet er i dag. Oppegård kommune kan ikke se at en utbygging av Gjersrud-Stensrud uten robust kollektivløsning er i tråd med den regionale planen. Ski: Gir sin tilslutning. Men understreker viktigheten av å tilrettelegge for arbeidsplassintensive virksomheter i sørkorridoren generelt.Vestby: Slutter seg i all hovedsak til uttalelsene fra Follorådet. Vil følge opp utviklingen med offentlig tjenestetilbud og infrastruktur, men mener en raskere vekst enn det som allerede ligger inne vil by på store utfordringer, i tillegg til den planlagte etableringen av godsterminal og jernbane. Aurskog/Høland: Gir sin tilslutning, men påpeker at de er større enn Oslo, Asker og Bærum til sammen, og må få utvikle tettstedene langs kollektivaksene. Sier at bro over Glomma i Fetsund må bygges snarest. Vil se planlegging og arealbruk i Oslo og Akershus som helhet i sammenheng. Hele regionen må bli konkurransedyktig. Fet: Støtter prinsipper i planen, men konstaterer at det er stor motstand lokalt mot tiltak som bygger opp under strategien. Vil bygge opp under Kongsvingerbanen som kollektivakse, og fortette nær stasjonene her. Lørenskog: Gir sin tilslutning. Er klart positiv til planen. Nittedal: Svært positive, og ønsker å være pilotkommune for samarbeidsavtaler. Mener det må satses på Gjøvikbanen for å få økt kapasitet og kvalitet på både kort og lang sikt, herunder tiltak på dagens bane, og fremtidig omlegging i form av ny Nittedalsbane Oslo-Rotnes. Rælingen: Gir sin tilslutning: Men påpeker at intensjonene kolliderer sterkt med Markaloven m uendret markagrense i bynære områder. Skedsmo: For å sikre nødvendig forutsigbarhet og gjennomføringskraft i oppfølgingen av planens mål og strategier, må handlingsprogrammet forutsette at det skal inngås gjensidig forpliktende avtaler mellom de aktuelle forvaltningsnivåer og myndigheter både når det gjelder kommunenes økonomi og samordningen av areal- og transportutvikling.Skedsmo vil, ved siden av en realisering av Romeriksbanen (forlenget A-husbane) som skal ivareta behovet for en sentral kollektivakse i bybåndet, særlig peke på et økende problem med bussframkommelighet på veier inn mot Lillestrøm. Sørum: Slutter seg til. Ber om klart sterkere satsing på infrastrukturtiltak. Som utbygging av dobbeltspor på Kongsvingerbanen i områder med høy vekst. Ny stasjon på Frogner og innfartsparkering er slike eksempler. Hurdal: Det er viktig at den regionale planen ikke blir for rigid, men gir kommunene noe handlingsrom såfremt den regionale planens intensjoner ivaretas. Dette vurderes som sikret i retningslinjen vedrørende vedlikeholdsvekst i grender og allerede etablerte byggeområder. Nannestad: 80/20-fordeling som retningslinje er ikke forenlig med en kommunaløkonomisk bærekraftig gevinstrealisering for gjennomførte investeringer knyttet til sosial og teknisk infrastruktur på Eltonåsen og i Maura på bakgrunn av Stortingets vedtak om etablering av hovedflyplass. Mener også at planen er for rigid, og at den fra fratar kommunene selvråderett. Nannestad har fire tettsteder, Eltonåsen, Maura, Åsgreina og Nannestad, som i dag alle ligger utenfor offisielle flystøysoner. Nes: Støtter hovedgrepene. Men, å legge til rette for at minimum 80 prosent av bolig- og arbeidsplassveksten i kommunen skjer innenfor prioriterte vekstområder er svært krevende, med kommunens mange grender og små lokalmiljøer. Ullensaker: Støtter hovedgrepene. Men mener at kommunalt handlingsrom må beholdes. Er sterkt bekymret for om samferdselsvirkemidlene som skal bygge opp under planen er tilstrekkelige. Eidsvoll: Støtter hovedgrepene. Men mener at det ikke blir riktig å avslutte jernbanelinjen Hovedbanen på Dal. Vil også ha togstopp på Minnesund. Mener også at planen må sikre en langt bedre kobling mellom arealbruk (hvor kommunene er myndighet) og transport/samferdsel (hvor region/stat er myndighetsutøver og disponerer bevilgninger). Eidsvoll sier den ikke kan støtte at regionplanen blir bindene for kommunene. Gjerdrum: Kommunestyret påpeker at vedtatte kommuneplan og områdeplan for Ask sentrum er helt i tråd med intensjonen i forslaget til Regional plan for areal og transport.NB! Dette er bare utdrag fra kommunenes tilbakemelding under høringsrunden våren 2015. Samtlige kommuner har levert langt fyldigere rappporter enn dette. Flere har gitt felles eller overlappende tilbakemeldinger, ev. parallelt med fellesråd som Follorådet og Rådet for Nedre Romerike. Vis mer

Dette sier planen

Lørenskog, Nesodden, Bærum, Gjerdrum og alle de andre kommunene skal se hvor stor befolkningsveksten blir, og sørge for nok boligutbygging.

Samt plass til næringsutbygging.

Lokaltog og T-banen skal utgjøre ryggraden i transportsystemet. Rutebusser og matebusser skal tilpasses banetilbudet, i praksis over alt.

Utbygging skal i prinsippet skje i gangavstand til banestasjoner eller langs busstraseer der bussene går ofte.

Aller mest skal bygges, og i høyden, rundt det som kalles bybåndet, området mellom Oslo og Asker, Lillestrøm og Ski. Men både regionbyer og lokale byer for øvrig skal få sentrumspreg.

Allerede i dag bor 75 prosent av befolkningen i Oslo og Akershus langs bybåndet. Likevel beskrives potensialet for fortetting som stort.

Aftenposten har skrevet at Lillestrøm kan bli like stort som dagens Drammen. Det er ikke like populært hos alle i stasjonsbyen.

Når skal planen innføres?

Den nye regionplanen trådte i kraft umiddelbart da vedtakene ble gjort. Men gjennom alle forberedelsene som er gjort fra 2012, inkludert flere møter med lokalpolitikere, tok de fleste kommunene hensyn til den nye regionplanen da de våren 2015 la nye kommuneplaner.

Dette er byene og småbyene

Her skal 80-90 prosent av all vekst legges til utpekte vekstområder â€” med gangavstand til knutepunktene:

Asker

Sandvika

Jessheim

Lillestrøm

Ski

Ås

Disse stedene, som kalles regionbyer, får størst byutvikling. Her skal innbyggerne gis et tilbud som i prinsippet gjør at de ikke trenger å dra andre steder, for å bo, handle og leve.

Sandvika sentrum. Tom A. Kolstad

I hver kommune for øvrig pekes det ut minst ett tettsted som også skal gis sentrumspreg, og gi et bylignende tilbud:

Fakta Disse stedene blir lokale byer Asker: HeggedalBærum: FornebuGjerdrum: AskNes: ÅrnesNannestad: Nannestad sentrumAurskog/Høland: BjørkelangenSørum: Sørumsand og FrognerUllensaker: Kløfta og RåholtNittedal: Nittedal sentrumLørenskog: Lørenskog sentrumHurdal: Hurdal sentrumFet: FetsundRælingen: FjerdingbyHurdal: Hurdal sentrumEidsvoll: Eidsvoll sentrum pluss Eidsvoll verk (pluss Råholt, som strekker seg inn i Ullensaker)Vestby: Vestby sentrumNesodden: NesoddtangenEnebakk: Flateby og Ytre EnebakkOppegård: KolbotnVestby: Vestby sentrumFrogn: DrøbakHeggedal, Vestby, Sørumsand, Nittedal og Eidsvoll skal prioriteres spesielt, sammen med Fornebu, Lørenskog og Kolbotn Vis mer

I prinsippet skal boliger bygges innenfor én km fra nærmeste sentrale kollektivknutepunkt, to km i regionbyene. Arbeidsplasser skal helst legges mindre enn 600 meter fra et kollektivknutepunkt.

Innfartsparkeringer har støtte langt fra Oslo, men bør nedprioriteres til fordel for høyhus ved knutepunktene nærmere byen.

«Byene» er vinnerne â€” pengestrømmen vil gå hit

Det er regionbyene og de lokale byene som ifølge Solli vil dra det meste av midlene som skal stilles til rådighet.

Lillestrøm har fått en kolossal vekst ikke minst takket være kollektivutbygging. Svært mange som bor i eller nær Lillestrøm sentrum bruker kortere tid til jobb i Oslo enn mange som bor i hovedstaden. Monica Strømdahl

Ikke minst til utbygging av skinnebasert kollektivtransport. Også fremkommelighet for buss mot Oslo sentrum blir prioritert høyest her.

Å være en vinner på befolkningsvekst er imidlertid ikke ensbetydende med å være en vinner økonomisk. Snarere tvert imot, viste en rapport du kan lese om her.

Sykkel kom for fullt i siste runde

Også i denne planen står det at all vekst i persontrafikk skal tas med kollektiv, sykkel og gange. I aller siste runde ble sykkel tatt mer på alvor, ifølge fylkesordfører Solli.

Det skal derfor tilrettelegges for sykkel. Innenfor bybåndet betyr det at det skal være trygt å sykle til nærmeste banestasjon eller skole. Sykkelavstanden man legger seg på er to km.

Det skal bli tryggere for syklister - ikke bare de i kondomdress, og ikke bare i Oslo sentrum. Langs E18 inn mot Oslo på vestsiden er sykkelveien blitt svært fin allerede. Astrid Løken

Det skal også komme sammenhengende traseer for et regionalt sykkelnett med høyere standard, adskilt fra fotgjengere.

Et hav av innsigelser

Ikke bare har kommunene, men også fellesråd for Øvre og Nedre Romerike, og for Follo, og en lang rekke instanser innenfor jernbane, veivesen, handelsstand og miljøbevegelse, dessuten historielag, politiske partier, LO, NHO og Virke presentert innsigelser.

Protestene handler om at den store planen fremstår som for rigid, at kommunene fratas makt, og at prinsippene for boligutbygging passer dårligere for landkommuner enn kommunene som ligger nærmest Oslo.

Deler av innsigelsene er besvart i det store plandokumentet, men mange saker må løses underveis.

Her er protestene sterkest

Størst skepsis er det i landkommuner som Aurskog/Høland. Kommunen er større enn Oslo, Asker og Bærum til sammen, men har bare 15.000 innbyggere. De sogner til fire tettsteder. Å peke ut ett blir unaturlig, sier kommunen.

Flere kommuner har ikke ønsket å prioritere innen utbygging i det hele tatt. De mener de har nok av plass. Ifølge Solli får disse nå en stor jobb å gjøre.

Mener Bærum allerede gjør en god jobb

Tidligere byrådsleder i Oslo, Stian Berger Røsland (H), er en av flere hovedstadspolitikere som har kritisert Bærum for ikke å følge opp prinsippene i planen.

Bærum kritiseres generelt for å ville beholde mye av bygdepreget, og spesielt for ikke å bygge tettere langs den nyåpnede og påkostede Kolsåsbanen. Også Sandvika har for mye villabebyggelse tett på sentrum, mener kritikere.

Studer disse bildene fra Sandvika og Kolsås. De er symboler på omleggingen alle kommunene i Akershus nå står foran, med nærhet til sin bygdebakgrunn, og det som venter, en utvikling mot mer bybebyggelse. Her fra Kolsås, der Kolsåsbanen går hitenfor P-skiltet. Kritikere mener Bærum må bygge mye tettere her, Bærum selv vil bygge mer andre steder. Tom A. Kolstad

Røslands partikollega Solli peker imidlertid nettopp på Bærum, Asker og Oppegård, og andre kommuner som allerede har stor vekst, som steder som allerede gjør en god jobb.Det fortettes enormt i Sandvika, og det skal fortettes mer på Fornebu. På Kolsåsbanen er det gjerne bare ståplasser igjen før Bekkestua, sier Solli, som selv pendler med banen.

Likevel kan nettopp kollektivtrøbbel stanse gigantutbygging i Bærum, har vi skrevet i Aftenposten tidligere.

Hva med Oslo?

I Oslo pekes spesielt Hovinbyen som et område med stort potensiale.

De første tegningene av Hovinbyen i Oslo viser hvor langt det er igjen til den tette byens boform. Illustrasjon: Aspelin Ramm

I september beskrev Karianne Bjellås Gilje, Aftenposten-kommentator for arkitektur og byutvikling, Hovinbyens potensiale. Hun skrev om menneskevennlige bygater, bærekraftige kvalitetsboliger og gjenbruk av industribygg.

Gjersrud-Stensrud, området mot Follo, levnes derimot liten troverdighet, i regionplanens dokumenter. Noen har sett for seg en bydel med 30.000 innbyggere her. Til det ligger området for langt unna, og har for dårlig kollektivtilgang selv med forlenget T-bane, heter det i dokumentene. Gjersrud-Stensrud, området mot Follo, levnes derimot liten troverdighet, i regionplanens dokumenter. Noen har sett for seg en bydel med 30.000 innbyggere her. Til det ligger området for langt unna, og har for dårlig kollektivtilgang selv med forlenget T-bane, heter det i dokumentene.

Denne kommunen vil endre seg mest â€” og protesterer kraftig

Ås har i dag det desidert minste sentrum av stedene som er pekt ut som regionbyer. Ås skal bli regionby takket være Universitetet.

I kommuneplanen fra i vår la Ås seg på kollisjonskurs med regionplanens regler. Mye på grunn av at noe av kommunens beste matjord ligger tett på sentrum.

Lille Ås skal bli regionby. Kommunen, som er i voldsom vekst, står midt i endringen fra tradisjonell stasjonsby til moderne småby. Jan T. Espedal

Ifølge fylkesordfører Solli har man forståelse for flere av disse argumentene, og det går mot at kommunen inntil videre får bygge på steder som ligger lenger unna sentrum, men i sykkelavstand til Ås jernbanestasjon.Litt pikant er det at Ellen Grepperud, som har vært det viktigste ansiktet utad for forarbeidene til regionplanen, når den nå foreligger er tilbake som planâ€” og utviklingssjef i nettopp Ås.

Staten er ikke med - det er planens store svakhet

Størst er kritikken likevel mot at staten ikke er en del av regionplanen. Hvor bindende er den da?, spør mange kommuner.

Også fylkesordfører Solli erkjenner at dette er en reell svakhet. Hun sier det ikke lot seg gjøre å få med staten, tross forsøk gjennom flere år. Staten er likevel nødt til å ta planen på alvor, sier Solli.

Samferdsel gir størst skepsis - vil sende regningen til staten

Mange av kommunene, spesielt i Follo og lenger nord på Romerike enn Lillestrøm, frykter at satsingen på samferdsel ikke kommer til å stå i forhold til befolkningsveksten som kommer. At det ikke kommer penger nok.

Flere kommuner vil stille som betingelse at staten bidrar med nok penger til å bygge ut A-husbane med forlengelse, og legger til rette for at bussene skal komme frem i trafikken, for at planen kan gjennomføres.

Å investerere i samferdsel i Oslo og Akershus gir imidlertid store nettogevinster. Man får mer enn det dobbelt igjen, viste en rapport som kom like før jul.

Blir matjord mer eller mindre beskyttet?

Jordene i Akershus utgjør en svært stor andel av all jord som kan brukes til produksjon av hvete, i Norge. Prinsippet i regionplanen er at vekst skal gå foran vern, i områder der det skal bli mer tettbebyggelse.

På den annen side skal annen matjord, som ligger utenfor disse områdene, få et langt sterkere vern enn i dag.

Nettopp matjord vil uansett gå igjen i mange, mange debatter når regionplanen nå skal realiseres.

Derfor er Frp imot planen

Frp er partiet som sterkest har gått imot regionplanen, selv om partiet støtter prinsippene. Her er de viktigste ankepunktene:

Det er brukt alt for liten tid på konsekvensene av planen.

Det burde vært større satsing på matebusser og innfartsparkeringer.

Det må bli flere bussruter mot knutepunktene.

«Hardmark» bør velges foran matjord, som prinsipp.

Prisene på boligene som ligger nær knutepunkter, kulturtilbud, sykkelveier, idrett, parker og handel vil bli så høye at mange ikke får råd. De som flytter hit blir da eldre, som kan selge villaer.

Det bør være større rom for tilpasninger for kommuner som ikke passer inn i urbaniseringsplanene.

Regionplanen burde være starten på en prosess, ikke konklusjonen, slik også Arkitektur- og designhøgskolen anbefaler.

Slik forsvarer sjefen over alle sjefer den store planen

â€” Jeg ser det ikke som noe problem at eldre flytter til sentraene. Da er det andre som vil overta eneboligen. Pensjonister er også gode kafegjester, sier fylkesordfører Solli.

Anette M. Solli er fylkesordfører i Akershus. CF Wesenberg/Kolonihaven

â€” Flere kommuner spør hvor bindene denne planen egentlig er, det gis rom for «lokale tilpasninger»? - Den er kjempebindende! Ikke juridisk, men likevel. Innsigelser fra fylkeskommune og bystyre er et veldig effektivt verktøy for å få kommunene til å skjerpe seg.

- Hvorfor heter det da gjerne «forventer» og «bør», og ikke «skal», i dokumentet?

â€” Denne planen er mye strengere enn tidligere, men den må gi rom for skjønn. Hadde det stått «skal» ville jordene nær sentrum i Ås bli bygget ut lenge før det egentlig er nødvendig, sier Solli.

Mange andre planer, ikke minst for samferdsel, er eller blir laget i tilknytning til den store regionplanen. Her er en oversikt over noen viktige:

Fakta De andre planene for Oslo og Akershus Det utredes og planlegges i stor stil for Oslo og Akershus, ikke minst rundt samferdsel. Her er en oversikt over noen utredninger som enten nylig er lagt frem eller som er under arbeid, og som i større eller mindre grad henger sammen med «Regional plan for areal og transport i Oslo og Akershus.»Regional plan for handel, service og senterstruktur i AkershusHva: Planen skal inneholde retningslinjer for lokalisering av handel og service. Planen skal være i tråd med regional plan, og samordnes med Oslos kommunedelplan for handel og service.Ansvar: Akershus fylkeskommuneStatus: Ferdig 2015Du kan lese rapporten her.Regional plan for innovasjon og nyskaping i Oslo og Akershus fram mot 2025Hva: Samarbeid for å utnytte regionens vekst og utløse innovasjonspotensial. Innsatsområder er utvikling av innovasjonsplattform, klynge- og nettverksutvikling, entreprenørskap og vekstbedrifter, leverandørutvikling og tjenesteinnovasjon, finansiering i en tidlig fase, og kommersialisering av forskningsresultater.Ansvar: Akershus fylkeskommune og Oslo kommuneMed: Innovasjon Norge, Norges Forskningsråd, Siva m.fl.Status: Vedtatt sommer 2015Du kan lese rapporten om forslaget her. Konseptvalgutredning for kapasitet gjennom Oslo (KVU Oslo-navet)Hva: Skal belyse hva slags kollektivt transporttilbud som må utvikles for at veksten i persontransport skal skje med kollektivtransport, sykkel og gange. Det skal spesielt utredes behov for ny jernbane- og T-banetunnel under Oslo sentrum.Ansvar: JernbaneverketMed: Statens vegvesen og RuterStatus: Ferdig 2015Du kan lese hele rapporten her. Regional vannforvaltningsplan for vannregion GlommaHva: Planen skal inneholde retningslinjer for forvaltning av vannressursene og hvordan disse skal hensyntas gjennom den samordnete areal- og transportutviklingen.Ansvar: Fylkeskommunene i regionen, inkl. Oslo kommune og AkershusfylkeskommuneStatus: Pågående, skal gjelde 2016-2021 Konseptvalgutredning for kollektivtransport mellom øvre del av Groruddalen og Lørenskog med perspektiver mot SkedsmoHva: Anbefaling av fremtidige alternativer for kollektivtransportløsning, på bakgrunn av fylkesutvalgets vedtak av 16.09.2013 om utredning og planlegging av Ahusbane.Ansvar: Ruter på oppdrag av Akershus fylkeskommuneMed: Statens vegvesen Region øst og Oslo, Skedsmo og Lørenskog kommunerStatus: Ferdig sommer 2015Du kan lese rapporten her. Utredning av kapasitetsøkende tiltak på Hovedbanen mellom Lillestrøm og EidsvollHva: Utredning av hvordan kapasiteten på banen kan utvikles i samsvar med forventninger om trafikk i 2023-perspektiv. Utredningen er særlig begrunnet i behovet for å bedre krysningsmulighetene mellom gods- og persontog og behov for anlegg for drift og hensetting. Det skal også vurderes løsninger for å ivareta ønske om persontog på strekningen Dal-Eidsvoll.Ansvar: JernbaneverketStatus: Rapport om behov, mål og krav er under ferdigstillelse. Regionalt kjøp av lokaltogtjenesterHva: Oslo kommune og Akershus fylkeskommune ønsker et større ansvar for lokaltogtrafikken, og ønsker at bestilleransvaret for lokale togtjenester, og bevilgningen på statsbudsjettet som følger med dette, overføres til fylkeskommunene.Ansvar: Oslo kommune og Akershus fylkeskommuneMed: SamferdselsdepartementetStatus: Pågående Regionalt grunnlag for parkeringspolitikkHva: Grunnlag for samarbeid i delregionene om tilpasning til lokale og regionale forhold og for kommunenes parkeringspolitikk.Ansvar: Akershus fylkeskommuneMed: Delregionene og kommunene i AkershusStatus: Igangsatt 2014 Vis mer

Er du interessert i byutvikling, finner du andre innfallsvinkler her:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding