Jan Arild Oset (29) fra Jevnaker vil så gjerne komme seg ut av ledighetsstatistikken i Norge, men blir stoppet av NAVs regelverk.

– Det skal lønne seg å jobbe.

Slik lyder regjeringens mantra.

Men det gjelder ikke for 29 år gamle Jan Arild Oset fra Jevnaker i Oppland. I våres fikk den arbeidsledige familiefaren tilbud om arbeidspraksis i en Kiwi-butikk på Roa.

– Jeg vil ut i jobb fordi jeg vil ha en fremtid, sier Oset.

Da perioden var over, ble 29-åringen tilbudt en helgejobb i butikken. I tillegg blir han benyttet som ringevikar slik at sjefen kan ta kontakt når det er behov.

– Jan Arild er en veldig stabil arbeidstaker som møter opp når han skal, og han gjør oppgavene sine på en god måte, sier butikksjef Stian Møllerop.

Stoppes av regelverket

Etter å ha blitt deltidsansatt på Kiwi, var Jan Arild fast bestemt på å takke ja til mange vakter og på den måten bevise at han fortjener en fast stilling. Ved siden av deltidslønna på Kiwi, får Oset utbetalt dagpenger fra NAV.

Og det er her problemene begynner.

29-åringen hadde en jobb før han ble arbeidsledig, men her jobbet han få timer i uka. Når NAV skal beregne hvor mye han kan jobbe i sin nye jobb på Kiwi, og samtidig motta dagpenger, tar de utgangspunkt i hvor mye han arbeidet i sin tidligere jobb.

70.000 arbeidsledige går på dagpenger i Norge i dag. Målet for de aller fleste er å komme ut i arbeidslivet igjen. Får en tilbud om jobb, kan du takke ja til dette mot å oppgi det på meldekort til NAV.

Du kan jobbe halvparten av det du har jobbet før du ble arbeidsledig og få dagpenger for resten av dagene. Men jobber du en time for mye i løpet av en 14-dagersperiode, mister du alle dagpengene i denne perioden, også for de dagene du ikke har jobbet.

For folk som jobbet redusert stilling før de ble arbeidsledig blir antall timer de kan jobbe tilsvarende redusert.

Enkelt forklart: Hvis Oset jobber mer enn 10 timer i måneden, tar NAV alle dagpengene fra ham.

Lønner seg å sitte hjemme

Dermed får han et kjempeproblem. Oset kan velge å jobbe mer enn 10 timer i måneden og miste dagpengene fra NAV, men da er han avhengig av å få mange nok vakter på Kiwi til at tapet kompenseres.

– Jeg har en ti prosents stilling på Kiwi, men for å dekke opp for inntektstapet fra dagpengene, er jeg avhengig av å få vakter som tilsvarer minst 50 prosent jobb.

– Jeg vet aldri hvor mange vakter jeg får, og dermed kan jeg havne i en situasjon der jeg jobber 11 timer på Kiwi, mister støtten fra NAV og blir sittende igjen med et par tusen kroner utbetalt, sier Oset.

Dermed lønner det seg ofte å takke nei til arbeid og heller motta dagpenger, selv om han aller helst har lyst til å jobbe.

– Det gir ikke en god motivasjon. Jeg føler at jeg jobber til ingen nytte, sier Oset.

Får store konsekvenser

For Jan Arild Oset er konsekvensene av NAVs regelverk store.

Sammen med kona og sønnen leier de underetasjen i en enebolig på Jevnaker. Drømmen er å få en jobb og kjøpe sin egen bolig, men det lar seg ikke gjøre uten økte inntekter.

– Jeg ønsker også at sønnen min skal gå i barnehage på fulltid. Nå er han der på 50 prosents basis for at vi skal spare penger, forteller Oset.

NAV: – Vi kan ikke gjøre noe

Direktør i NAV Forvaltning, Ellen Chr. Christiansen, forstår frustrasjonen.

– Han får en konsekvens som jeg skjønner at er vanskelig å akseptere.

– Hva kan dere gjøre med det?

– Vi har et regelverk som i denne sammenheng ikke åpner for skjønn. I denne saken har vi brukt regelverket slik det er utformet, og da er dette dessverre resultatet, sier hun.

Christiansen forteller at NAVs datasystemer ikke åpner for å finne ut hvor mange av landets dagpenge-mottakere som rammes så hardt av det firkantede regelverket, men hun sier det er sjeldent at noen har jobbet så lite i sin tidligere jobb som Oset gjorde før han ble arbeidsledig.

Hauglie: – Forstår frustrasjonen

Arbeidsminister Anniken Hauglie (H) innrømmer at det ikke lønner seg å jobbe i Jan Arild Osets situasjon.

– Jeg skjønner Jan Arild veldig godt. Her forsøker han å jobbe og bidra, og så blir han møtt på denne måten. Da er det ikke vanskelig å forstå frustrasjonen.

– Når man ønsker å jobbe, så skal det også lønne seg å jobbe, fastslår hun.

Men problemene Jan Arild Oset møter, bør ikke komme som noen overraskelse på arbeidsministeren.

Fikk varslerbrev – vurderer lovendring

I november i fjor mottok Arbeidsdepartementet en e-post fra en NAV-ansatt som varslet om regelverket som skaper problemer for mange av landets mottakere av dagpenger.

«Mange vegrer seg for å ta små stillinger og korte oppdrag av frykt for at dette skal skape kluss i videre utbetalinger fra NAV», heter det i brevet.

– Hvordan følger dere opp brevet?

– Nå kjenner ikke jeg til detaljene i brevet, men jeg har satt i gang et arbeid for å se på dette. Vi vil se på om avkortningsreglene bør utformes på en annen måte som gjør at de ikke slår så urimelig ut, sier Anniken Hauglie.