Læser man lovens tekst, står det ikke klart. Studerer man i stedet bemærkningerne til loven om Forsvarets Efterretningstjeneste (FE), viser det sig, at den giver mulighed for at tappe rådata i Danmark og videregive dem til udenlandske samarbejdspartnere som eksempelvis den amerikanske efterretningstjeneste NSA. Det vurderede en række jurister over for Information torsdag.

Men loven lever ikke op til den klarhed, man kan forvente af en lov, der giver vide beføjelser til FE, siger Jens Elo Rytter, der er professor i forfatningsret ved Juridisk Fakultet, Københavns Universitet.

»Man skal kunne nærlæse disse temmeligt tekniske gennemgange i lovens bemærkninger for at forstå det. Selv i det øjeblik kræver det en vis analyse. Vi andre er jo først blevet opmærksomme på det hen ad vejen ved en meget grundig læsning,« siger Jens Elo Rytter.

Hvis muligheden for at udlevere rådata bliver brugt i vidt omfang, er det betænkeligt, mener Jens Elo Rytter.

»Retstilstanden kan blive en helt anden end det, der fremgår af lovens ordlyd,« siger han.

Bør fremgå eksplicit

En række ordførere erkender da også, at de ikke var opmærksomme på, hvilke beføjelser FE fik i forbindelse med loven, der blev vedtaget sidste år.

Jeg husker ikke på noget tidspunkt, at det var et tema i debatten. Kan man frit tappe fra en motorvej af informationer, er der jo reelt ikke tale om nogen form for retsbeskyttelse.

- Villum Christiensen

»Jeg husker ikke på noget tidspunkt, at det var et tema i debatten. Kan man frit tappe fra en motorvej af informationer, er der jo reelt ikke tale om nogen form for retsbeskyttelse,« siger LA’s Villum Christensen. Som forsvarsordfører behandlede han FE-loven, som partiet stemte for.

»Da adgangen næsten kan ses som en blankocheck i forbindelse med fortolkningen af bestemmelserne, ville det have været mere redeligt, at det eksplicit var fremgået af lovmaterialet,« fortsætter han.

Det samme mener retsordfører Pernille Skipper, der behandlede loven for Enhedslisten, som var det eneste parti, der stemte imod loven.

»Selvfølgelig burde det fremgå mere eksplicit, hvilke hjemler man giver FE. Dels fordi jeg nok ikke er den eneste ordfører, der ikke har været opmærksom på det her, og allerede der er det problematisk. Dels fordi det er så vigtigt for borgernes retssikkerhed, at man ved at læse loven kan gennemskue, hvilke kompetencer en myndighed har over for danske borgeres personfølsomme oplysninger. Hvis man ikke kan det, er der ikke tilstrækkelig gennemsigtighed,« siger hun.

Beskeden debat

Gennemgår man Folketingets behandling af lovforslaget i foråret 2013, får man ikke indtryk af, at der har været megen debat om loven, som fremadrettet skulle regulere Forsvarets Efterretningstjeneste.

Selvfølgelig burde det fremgå mere eksplicit, hvilke hjemler man giver FE. Dels fordi jeg nok ikke er den eneste ordfører, der ikke har været opmærksom på det her, og allerede der er det problematisk.

- Pernille Skipper

Under lovbehandlingen blev der kun stillet fire spørgsmål, alle af Enhedslisten og alle omhandlende kontrollen med FE. Samtidig var det kun ved førstebehandlingen, at partiernes ordførere på Folketingets talerstol kom med bemærkninger til lovforslaget. Hverken ved anden- eller tredjebehandlingen ønskede nogen af ordførerne at udtale sig, og forslaget blev derefter vedtaget af alle partier på nær Enhedslisten den 30. maj.

Når der ikke blev stillet flere end fire spørgsmål til lovforslaget, og der ikke var megen debat i folketingssalen, kan det hænge sammen med lovforslagets kompleksitet.

Loven er ifølge Jens Elo Rytter en illustration af, at lovområder, der er så komplekse, kan være svære for Folketinget at overskue. Og det gør ikke arbejdet for politikerne nemmere, når det kun er i uklare formuleringer i lovbemærkningerne, at eksempelvis FE’s beføjelser beskrives, siger han.

»Man kunne med fordel have fremhævet, hvilke konsekvenser lovbemærkningerne har i forhold til selve lovens tekst,« siger Jens Elo Rytter.

Hvem var ordfører?

Information har spurgt Socialdemokraternes daværende forsvarsordfører Bjarne Laustsen om det, at loven giver FE hjemmel til at tappe og videregive rådata til samarbejdspartnere som f.eks. NSA, var noget, han var opmærksom på, da loven blev vedtaget.

Jeg husker ikke alle de der forskellige vendinger, der var om det ene og det andet og det tredje.

- Bjarne Laustsen

»Det må jeg sige, at det var det for så vidt. Det er igen det her med, at når man giver sådanne tilladelser og muligheder, så regner man jo med, at det bliver håndteret i respekt for hinandens efterretningssystemer. Sagen er jo den, at vi ikke kan sige så meget om det. Men for at sådan noget kan fungere, så skal man kunne udveksle oplysninger imellem hinanden, hvis vi skal imødegå terrorisme og de folk, der altid vil være et skridt foran på nogle områder.«

– LA og Enhedslisten var ikke opmærksomme på denne her hjemmel. Men du var opmærksom på det, siger du. Hvordan blev du det – nærstuderede du bemærkningerne?

»Vi havde jo en række møder. Nu kan jeg dårligt nok huske, at det var mig, der var ordfører. Var det ikke retsordførerne, der havde loven?«

– Nej, det var forsvarsordførerne (med undtagelse af EL, red.).

»Nå, okay. Men vi havde en række møder i det forberedende arbejde, og jeg husker ikke alle de der forskellige vendinger, der var om det ene og det andet og det tredje. Men både at det var en modernisering af loven i forhold til nye tider og i forhold til, hvad det var for nogle ting, man oplevede, man havde behov for at få ændret. Udviklingen i en globaliseret verden ændrer sig jo hele tiden. Dem, der vil os noget ondt, finder også på nye metoder.«

– Juristerne og ordførerne var ikke opmærksomme på det. Hvordan blev du opmærksom på, at man har givet FE lov til at tappe rådata og videregive dem til eksempelvis NSA, som juristerne vurderer?

»Helt generelt var det sådan, at vi havde en opfattelse af, at der var nogle ting, der kunne ske. Jeg har ikke siddet og nærlæst med snuden nede i alle paragraffer og bemærkninger. Netop det forhold, at man er nødt til at udveksle oplysninger – som jeg vurderer det i dag, var det nogle af de ting, der lå i det. Hvordan skulle man ellers gøre det?« siger Bjarne Laustsen.

Zenia Stampe, der er forsvarsordfører for Radikale Venstre, er sygemeldt og har derfor ikke haft mulighed for at udtale sig.

Information har spurgt forsvarsminister Nicolai Wammen (S), om han finder, at loven er skrevet på en måde, så det har været overskueligt og let tilgængeligt for ordførerne at forstå rækkevidden af den. I et skriftligt svar udtaler ministeren:

»Det fremgår af bemærkningerne til FE-loven, at ’FE løser sin opgave ved at indsamle, indhente, bearbejde og analysere alle former for kilder. Dette sker fra tjenestens installationer i ind- og udlandet og via samarbejde med andre landes sikkerheds- og efterretningstjenester’. Jeg mener derfor, at det i forbindelse med lovbehandlingen klart er tilkendegivet, hvilke beføjelser FE har efter nugældende lov.«