Professorer vil have fagfolk ind i affaldsbestyrelserne i stedet for politikere, der kaprer posterne som en del af det politiske forhandlingsspil.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Kommunalpolitikere udpeger i udstrakt grad sig selv til at stå i spidsen for kommunale selskaber i stedet for at hyre professionelle bestyrelsesmedlemmer.



På affaldsområdet er 85 pct. af bestyrelsesposterne besat af kommunalpolitikere, der tilsammen scorer over 8 mio. kr. om året på bestyrelsesarbejdet. Det viser en kortlægning af affaldsbestyrelserne, som Jyllands-Posten og Finans har foretaget.

Professorer kritiserer, at bestyrelsesposterne ofte går til lokalpolitikere i forbindelse med en politisk kabale i stedet for professionelle erhvervsfolk med bedre kvalifikationer til at sikre de laveste priser.

»Det er en uskik, når fordelingen af bestyrelsesposter bliver en del af den politiske konstituering i kommunerne, hvor formandsposterne i de kommunale selskaber er attraktive. Det er oftest til ugunst for forbrugerne,« siger Per Nikolaj Bukh, professor på Aalborg Universitet.

De bedst lønnede bestyrelsesformænd i affaldsselskaberne får 150.000-200.000 kr. om året. Blandt dem er en værtshusejer, en tidligere kasernemester, en tømrermester og en salgschef ved en natklubvirksomhed.

Sådan har vi gjort Finans og Jyllands-Posten har kortlagt bestyrelserne i 41 kommunalt ejede affaldsselskaber, som er medlemmer hos Dansk Affaldsforening.



Blandt Dansk Affadldsdorenings medlemmer har vi frasorterede de selskaber, som ikke har en selvstændig bestyrelser samt det færøske selskab IRF.



De kommunale affaldsselskaber omfatter både selskaber, der er ejet af flere forskellige kommuner (§60-selskaber), og forsyningsselskaber i enkelte kommuner, hvor affald indgår sammen med bl.a. vand og varme.

Flere formænd påpeger, at de føler sig fuldt ud kompetente, men en professor tvivler.

»Deres baggrund illustrerer, at kommunalpolitikerne ikke bliver valgt til bestyrelserne på grund af deres faglige kompetencer,« siger Flemming Poulfelt, professor ved CBS.

Dansk Erhvervs chefkonsulent, Lisbeth Hagelund, påpeger, at affaldsselskaberne er hvile i sig selv-selskaber, hvor alle omkostningerne dækkes af forbrugerne.

»Der er ikke de store krav til effektivitet, så hvis du ikke har de rette kompetencer til at sikre en effektiv drift, så kommer borgerne til at betale for meget,« siger hun.

KL går efter sommerferien i gang med at uddanne kommunalpolitikere i bestyrelsesarbejde. I Dansk Affaldsforening, der repræsenterer affaldsselskaberne, har man også sat fokus på bestyrelserne, men formand Mads Jakobsen er træt af kritikken af politikerne.

»Kommunalbestyrelsesmedlemmer har en mangfoldighed af kompetencer, og det kigger man jo også på, når man konstituerer sig i kommunerne. Men selvfølgelig er der også en politisk kabale, der skal gå op. Det er jeg helt med på,« siger Mads Jakobsen, der er kommunalpolitiker og tidligere borgmester i Struer.