Ja'et til til den nye EU-forfatning var markant, selv om mange spaniere valgte at blive hjemme ved gårsdagens folke-afstemning

Mikkel Larsen

skriver fra Spanien

Den midaldrende lærer Angel Chica ser sig misfornøjet rundt i det store, halvtomme valglokale i Pacífico-kvarteret i det sydlige Madrid. End ikke det lune vejr i den spanske hovedstad har kunnet få folk til at lægge vejen forbi valgstedet for at afgive deres stemme, da spanierne i går som de første i EU stemte om den nye forfatningstraktat.

– Andre gange har der været køer helt ud på gaden på dette tidspunkt, men i dag er her stort set ingen, som du kan se. Det er den laveste deltagelse, vi har haft til noget valg overhovedet, vil jeg tro, siger Angel Chica, der

er udpeget som valgkontrollør af det forenede venstrefløjsparti, IU.

Trods gentagne opfordringer fra de politiske partier i dagene op til valget, svigtede størstedelen af de spanske vælgerne deres aftale med stemmeurnerne. Men det forventede spanske ja til EU-forfatningen var ikke på noget tidspunkt i fare. De foreløbige prognoser i aftes tydede på, at op mod 80 procent af vælgerne stemte ja til forfatningen.

Så flot blev stemmeprocenten ikke. En talsmand for regeringen sagde umiddelbart inden, valglokalerne lukkede, at man skønnede, at stemmeandelen ville blive mindst 40 procent. Selv om spanierne dermed ikke hævede sig over det europæiske gennemsnit for EU-valg, som er på 41 procent, og "viste vejen for Europa", sådan som regeringsleder José Luis Rodríguez Zapatero havde håbet, var regeringen alligevel tilfreds med resultatet.

Uden for valglokalet i Pacífico står Isabel Fiestas Garcia, der selv lige har stemt.

– For mig at se er det en stor fejl at blive hjemme. Når vi bliver spurgt om noget, så er det vigtigt, at vi svarer. Også selv om vi vælger at svare ved at stemme blankt, siger den unge læge, der bemærker, at hun er født i 1975 sammen med demokratiet.

Længere siden er det ikke, at diktatoren Franco døde efter 35 år ved magten.

– Det er jeg meget bevidst om, men spanierne har åbenbart glemt det hurtigt. Vi tager demokratiet for givet, og det er det ikke, siger Isabel Fiestas Garcia.

Hun frygter, at den forholdsvis lave stemmeprocent de kommende dage vil blive vendt og drejet og brugt i

politisk øjemed ligesom i valgkampen. Det får hun nok ret i. Tolkningerne vil blive mange og modsatrettede, og det vil fyge gennem luften med beskyldninger. Regeringen har således de seneste dage udtalt, at en stemmeprocent på omkring 40 procent vil give den rum til at manøvrere uden problemer, selv om det er mindre end oprindelig håbet.

Det konservative oppositionsparti har til gengæld sagt, at alt under 50 procent vil være en fiasko og en underkendelse af regeringens Europa-baserede udenrigspolitik.

Ifølge Francisco Aldecoa, dekan ved fakultetet for statskundskab og sociologi ved Complutense-universitetet i Madrid, får de konservative dog selv et forklaringsproblem over for deres europæiske partnere. Partiet har talt med "dobbelt tunge" og politiseret valgkampen og har blandt andet undladt at kritisere den katolske kirkes udtalelse om, at en sofa-stemme er lige så gyldig

som en afgiven stemme,

mener han.

Valgkontrolløren Angel Chica er egentlig ikke forundret over, at så mange valgte at blive væk. Efter hans mening har der ikke har været tid nok til at forklare forfatningen for vælgerne. Han havde dog helst set, at lidt flere var mødt frem, så resultatet i alle tilfælde kunne anses som befolkningens ønske.

udland@kristeligt-dagblad.dk

leder på www.kristeligt.dagblad.dk