Skandalen om hvidvask i milliardklassen gennem Danske Banks filial i Estland får nu Bagmandspolitiet til at åbne en strafferetlig efterforskning af banken.

Det oplyser Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK), som populært kaldes Bagmandspolitiet, i en pressemeddelelse mandag eftermiddag.

Og det er et »meget alvorligt skridt«. Det siger Jakob Dedenroth Barnhoft, der er juridisk rådgiver og ekspert i hvidvaskloven.

»Med Bagmandspolitiets indblanding gør man det nu til en strafferetlig efterforskning. Man undersøger altså, om der er nogle personer, man kan stille til ansvar og straffe for hvidvasken,« siger han og kalder efterforskningen for enestående.

»Før har det været Finanstilsynet, der i sager om hvidvask er kommet med bødeforlæg. Men nu, når Bagmandspolitiet går ind, så er det jo for at rejse en egentlig sigtelse, hvis de mener, at der er grundlag for det. Det er jo det mest alvorlige instrument i vores retssamfund, der i sidste ende kan bruges til at sætte nogen i fængsel,« siger Jakob Dedenroth Barnhoft.

Han bakkes op af Lars Krull, der er seniorrådgiver på Institut for Økonomi og Ledelse ved Aalborg Universitet, og som kalder Bagmandspolitiets efterforskning mod Danske Bank for historisk.

»Man har ikke før set bagmandspolitiet åbne en efterforskning om hvidvask mod en større dansk bank,« siger han.

Endnu ingen sanktioner

Berlingske har siden marts 2017 afdækket, hvordan der gennem Danske Banks estiske filial, som banken overtog i 2006, er blevet hvidvasket for milliarder af kroner.

Først kunne Berlingske afsløre, at der var blevet hvidvasket for mindst 25 milliarder.

Men siden har avisen kunnet afsløre, at omfanget ser ud til at være endnu større, og at 53 milliarder kroner er strømmet gennem den estiske filial og ud på det åbne hvide marked. Milliarderne stammer formentlig fra kriminalitet i blandt andet Rusland.

Efterfølgende har Danske Bank selv iværksat en undersøgelse, og også estiske myndigheder har åbnet en efterforskning af skandalen. Finanstilsynet har desuden kritiseret den øverste danske ledelse i Danske Bank for i årevis at have overhørt advarslerne om hvidvask.

Men kritikken har endnu ikke ført til sanktioner mod Danske Bank – og det selv om den første anmeldelse om hvidvask i bankens filial allerede rullede ind i 2013.

I pressemeddelelsen udtaler statsadvokat Morten Niels Jakobsen fra Bagmandspolitiet, at man har »fulgt sagen tæt gennem længere tid«, og at myndigheden »nu er nået så langt«, at de kan bekræfte, at de har åbnet en efterforskning med henblik på at undersøge, om man i Danmark kan rejse straffesag mod Danske Bank for overtrædelse af hvidvaskloven.

»Sagen har længe været meget højt prioriteret internt,« siger Morten Niels Jakobsen i pressemeddelsen, hvor han også oplyser, at bagmandspolitiet har modtaget flere politianmeldelser i sagen rettet mod Danske Bank, og at det allerede har indhentet »meget omfattende efterforskningsmateriale«.

Morten Niels Jakobsen uddyber over for Information, at det konkret er Danske Banks ansvar, som Bagmandspolitiet efterforsker.

»Udfordringen med hvidvask er, at der er nogle forskellige vigtige samfundsspillere – som for eksempel en bank – som er medium for, at udbyttet for kriminelle handlinger kommer over i den åbne, hvide økonomi. Og derfor er der nogle regler om, at man som finansiel virksomhed er forpligtet til at følge med i, hvad ens kunder laver. Det kan man ikke bare lukke øjnene for. Og vi undersøger så, om de regler er overtrådt. Hvis de er det, kan det føre til en bødestraf.«

– Kan man også forestille sig, at det kan ende med fængselsstraf til aktører i Danske Bank?

»Det er der teoretisk set mulighed for efter paragraf 78, stk. 2 i hvidvaskloven.«

Hvorfor først nu?

Jakob Dedenroth Barnhoft undrer sig over, hvorfor Bagmandspolitiet først nu åbner en efterforskning, eftersom sagen har rullet i medierne i over et år.

»Hvad vil det sige, at de først nu går i gang med at efterforske sagen? Journalister på Berlingske har været hurtigere på aftrækkeren, og det ser ud til, at man ikke arbejder helt i samme tempo hos Bagmandspolitiet som på aviserne. Det undrer mig i den grad, at medierne skal være på forkant af myndighederne,« siger han.

Men det er ikke, fordi man har siddet på hænderne hos Bagmandspolitiet, siger Morten Niels Jakobsen.

»Vi har fulgt sagen meget længe, for det er en alvorlig sag, der rejser nogle alvorlige spørgsmål, som er vigtige at få afdækket. Når vi så nu går ud og siger, at vi har åbnet en efterforskning, er det, fordi vi nu har et meget omfattende efterforskningsmateriale, som vi nu skal belyse.«