Automatisk oplæsning

Der er ikke oplæsning af denne artikel, så den oplæses derfor med maskinstemme. Kontakt os gerne på automatiskoplaesning@pol.dk, hvis du hører ord, hvis udtale kan forbedres. Du kan også hjælpe ved at udfylde spørgeskemaet herunder, hvor vi spørger, hvordan du har oplevet den automatiske oplæsning. Spørgeskema om automatisk oplæsning

Fremtidens folkeskolelærere skal have mulighed for at uddanne sig på et universitet.

Det mener Liberal Alliance, som konkret foreslår, at universiteterne skal have lov til at udbyde en femårig læreruddannelse på kandidatniveau.

Partiet lægger op til, at de nuværende professionsuddannelser bevares, og at nye kandidatuddannelser på universiteterne bliver et supplement.

Modellen er inspireret af den reform af journalistuddannelsen, som blev gennemført i 90'erne. Her blev Journalisthøjskolens monopol brudt med to nye journalistuddannelser på RUC og Syddansk Universitet.

Ifølge Henrik Dahl, undervisningsordfører for Liberal Alliance, viser erfaringerne derfra, at flere udbydere kan styrke kvaliteten af uddannelserne.

»Det var meget vellykket, og jeg tror, at tiden er kommet til at se på muligheden for at lave en universitetsbaseret læreruddannelse efter samme opskrift. Man lukker ikke nødvendigvis professionshøjskolerne, men hvis der er et eller to universiteter, der har lyst til at byde ind, skal man gøre det,« siger han.

Ikke højere løn i udsigt

Henrik Dahl regner med, at en universitetsbaseret læreruddannelse både kan være med til at løfte det faglige niveau i folkeskolen og øge interessen for at uddanne sig til lærer. Han forventer desuden, at den vil give lærerne »en anden tilgang« til at efter- og videreuddanne sig selv.

»Universitetsuddannede mennesker går normalt ikke rundt og tænker meget i efteruddannelse, for de har de redskaber, der skal til, for selv at følge med. Det er en kæmpe fordel, at man simpelthen uddanner folk på et universitet, hvor ideen er, at man altid følger med i sit fag,« siger Henrik Dahl.

Liberal Alliance har endnu ikke lagt sig fast på de økonomiske rammer for en ny læreruddannelse. Men Henrik Dahl forestiller sig, at pengene skal findes i de midler, universiteterne i forvejen har.

»Det er ikke hugget i sten, at et universitet til evig tid skal have den samme portefølje. Universitetet lukker hele tiden aktiviteter ned og starter andre op. Der svømmer rigtig mange penge rundt i det her system, så det burde en kreds af partier godt kunne sætte sig ned og finde ud af,« siger undervisningsordføreren, som heller ikke forestiller sig, at en længere læreruddannelse vil medføre højere løn til lærerne.

»Så langt har jeg ikke tænkt i første omgang. Men med pension får man en rimelig god løn som lærer. Så jeg tror da godt, at der er nogen, der kan have lyst.«

Lærerforeningen: Tanken er god, modellen er forkert

Hos Danmarks Lærerforening er man allerede tilhænger af en femårig kandidatuddannelse. Til gengæld er man ikke tilhænger af at have forskellige typer læreruddannelser.

»Danmark er et lille sprogområde, og folkeskolen er en vigtig kulturformidlende institution. Derfor er det vigtigt, at vi har en fælles læreruddannelse,« siger Lærerforeningens formand, Anders Bondo Christensen, som dog er åben over for, at man laver et forsøg med to forskellige læreruddannelser, og at man trækker på erfaringer derfra, næste gang læreruddannelsen skal ændres.

»Det vil vi gerne tale med Liberal Alliance og andre partier om,« siger Anders Bondo Christensen, som understreger, at han - når han taler for en kandidatuddannelse - ikke taler for, at professionen skal akademiseres. Han foreslår derfor, at en kandidatuddannelse udbydes i samarbejde med professionshøjskolerne.

»Det er vigtigt, at man fastholder, at fagene er målrettet det at skulle ud at undervise i folkeskolen. Det skal ikke være som gymnasielærerne, som tager fag og får koblet pædagogik på bagefter,« siger lærerformanden.

S: »Det korte svare er nej«

Hos regeringspartneren Venstre er uddannelses- og forskningsordfører Jakob Engel-Schmidt »positivt indstillet« over for Liberal Alliances forslag.

»Jeg vil gerne diskutere muligheden for at lave en eller flere universitetsuddannelser, som kan uddanne folkeskolelærere,« siger Jakob Engel-Schmidt og understreger, at han endnu ikke kender detaljerne i forslaget.

Socialdemokratiets forsknings- og uddannelsesordfører, Mette Reissmann, afviser Liberal Alliances forslag.

»Det korte svar er nej. Vi åbner ikke engang for det,« lyder det fra ordføreren.

»Læreruddannelsen er en praksisnær uddannelse, som er kendetegnet ved, at man kommer i praktik, modsat hovedparten af universitetsuddannelserne. Læreruddannelse er ikke forskningsbaseret, og det skal den heller ikke være. Vi tror, at vi får de bedst mulige folkeskolelærere ved at styrke den læreruddannelse, vi kender på professionshøjskolerne.«

Mette Reissmann køber ikke argumentet om, at det vil øge prestigen omkring lærerfaget at lave kandidatuddannelser på universitetet.

Hun mener i stedet, at økonomiske besparelser og lave timetal er blandt årsagerne til det faldende antal ansøgere på læreruddannelserne.

»Den eksisterende læreruddannelse har i sådan en grad lidt under, at man har sparret, først under den smalle Venstre-regering, og nu også i den regering, som LA selv er medlem af. Det er en katastrofe,« siger hun.