Trods advarsler fra den danske statsminister har den grønlandske regering besluttet at gå direkte i gang med at lave et udkast til en forfatning for et selvstændigt Grønland, som skal ligge færdig i 2021.

Det fremgår af det nye kommissorium for den såkaldte Forfatningskommission, som blev nedsat i 2017, men nu har fået nye ordrer.

Dengang var det meningen at kommissionen skulle udarbejde en forfatning i to tempi: En del skulle gælde, imens Grønland er i Rigsfællesskabet, og en del skulle først gælde, når Grønland bliver en nationalstat.

Selvstændigheds-forfatning Frem til juni 2021 skal kommissionen, som udpeges politisk, forholde sig til de mange spørgsmål, en forfatning skal besvare.

Det gælder for eksempel, hvad det offcielle sprog skal være, hvem der defineres som grønlændere, hvordan minoriteter beskyttes, og hvilken styreform Grønland skal have.

Kommissionen kan også forholde sig til, om nationalstaten Grønland skal være associeret med en anden stat, for eksempel Danmark - det såkaldte "free association"-begreb.

Undervejs i arbejdet skal kommissionen "søge at nå ud til alle byer og bygder" og inddrage befolkningen i sine overvejelser.

Når kommissionens anbefaling ligger klar, oversendes den til det grønlandske landsting, Inatsisartut. Efter debat her er det planen, at den skal til folkeafstemning, omend det endnu ikke står klart hvornår.

Men nu er første del, som de grønlandske politikere forestillede sig skulle supplere det danske riges grundlov, blevet droppet.

I stedet har Forfatningskommissionen fået besked på kun at koncentrere sig om en grundlov, som skal træde i kraft, når Grønland en dag i fremtiden bliver selvstændigt.

- Forfatningens formål er at blive det demokratisk vedtagne lovgrundlag for en selvstændig suveræn grønlandsk stat, lyder Forfatningskommissionens opgave.

Vil have folkeafstemning om forfatning

Af en ledsagende pressemeddelelse fra minister for finanser, Vittus Qujaukitsoq, som arbejdet hører under, fremgår det, at der efterfølgende skal afholdes en folkeafstemning om forfatningen.

- Efter færdiggørelsen vil udkastet danne grundlag for en folkelig debat, som blandt andet en folkeafstemning, lyder det i pressemeddelelsen.

Det er ikke lykkedes at få en kommentar fra Vittus Qujaukitsoq om folkeafstemningsplanerne.

Vittus Qujaukitsoq Den grønlandske naalakkersuisoq - minister - for finanser, Vittus Qujaukitsoq, er valgt ind for partiet Nunatta Qitornai. Det arbejder aktivt for at frigøre Grønland fra Danmark.

Tidligere var Qujaukitsoq blandt andet udenrigsminister for regeringspartiet Siumut. Han blev dog fyret efter et antal sager, hvor han førte sin egen udenrigspolitik imod partiformanden Kim Kielsens linje.

Dråben var, da han indklagede Danmark til tre forskellige FN-organer for at svigte sit ansvar for oprydning efter USA's militære anlæg. Men da han tabte et formandsopgør i Siumut, stiftede han Nunatta Qitornai, og blev valgt til det grønlandske landsting, Inatsisartut, ved valget i 2018.

Da koalitionsforhandlinger endte med, at han blev minister, søgte han orlov og overgav parlamentspladsen til tidligere Siumut-landstyreformand Aleqa Hammond, som havde fået 171 stemmer.

Men chef i i departementets afdeling for selvstændighed, Natuk Lund Olsen, bekræfter, at en afstemning er på dagsordenen.

Hvornår er endnu uklart - forfatningskommissionen forventes at komme med en anbefaling til køreplan. I sidste ende er det det grønlandske landsting, Inatsisartut, som skal beslutte, hvad der skal ske med forfatningen.

Løkke: Vedtagelse er udmeldelse af Rigsfællesskabet

Det kan resultere i store spændinger internt i Rigsfællesskabet, hvis flertallet af grønlænderne godkender forfatningsudkastet,.

I maj 2017 advarede statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) under en forespørgselsdebat om, at en demokratisk vedtagelse af en selvstændighedsforfatning ville blive betragtet som en de-facto udmeldelse af Rigsfællesskabet.

Også selvom forfatningen først skal træde i kraft på et ukendt tidspunkt i fremtiden, hvor Grønland økonomisk kan stå på egne ben.

- Det er klart, at en sådan afstemning om selvstændighed med udskudt ikrafttræden i givet fald ville sætte gang i en proces, der skal finde sted mellem regeringen og landsstyret om gennemførelse af Grønlands selvstændighed, sagde han.

Vil medføre udfasning af bloktilskud

Lars Løkke Rasmussen understregede, at det blandt andet ville indebære en afvikling af bloktilskuddet og for eksempel det danske forsvars tilstedeværelse i Grønland.

Udtrædelsesforhandlingerne vil også skulle behandle spørgsmålet om "statsborgerforhold for personer, som bliver berørt af Grønlands selvstændighed", sagde han.

Kort sagt en dansk-grønlandsk miniudgave af brexit.

- I det lys er temaet for en eventuel folkeafstemning i Grønland naturligvis helt centralt, og jeg går ud fra, at der vil være en dialog mellem regeringen og naalakkersuisut, inden et forslag i givet fald sendes til afstemning, lød det fra statsministeren i 2017.

Grønland fattes penge Grønlands økonomi har de seneste år været i vækst på grund af gode fiskepriser, men et milliardgab mellem indtægter og udgifter venter inden for de næste tiår.

Danmark gav i 2018 Grønland 3,8 milliarder kroner i bloktilskud, hvilket udgør mere end halvdelen af alle landets indtægter.

Der er ikke udsigt til at erstatte indtægterne fra bloktilskudet i den nærmeste fremtid.

Ikke mindst fordi forhåbningerne om et råstofeventyr hidtil er blevet skuffet. Der er ikke længere aktiv olieefterforskning, og kun enkelte små mineprojekter er i gang.

Han henviste til tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussens (S) politik, da Færøerne i 2001 lagde op til folkeafstemning samme år om gradvis løsrivelse frem til en selvstændighedsafstemning i 2012.

Her fastslog Nyrup at folkeafstemningen ville medføre en udfasning af bloktilskudet over fire år. De færøske politikere droppede efterfølgende ideen.

- Dengang anså regeringen den første afstemning, Færøerne ville lave, for at være en de-facto-afstemning om selvstændighed, selvom der først skulle stemmes endeligt om selvstændighed 10 år senere, sagde Lars Løkke Rasmussen.