Lisbeth Holk Meier mistede sin bror i en arbejdsulykke, men fordi de valgte at slukke respiratoren, fik de ingen erstatning. Helt grotesk, mener Lisbeth

En helt almindelig arbejdsdag i december 2012 udviklede sig fatalt for Jens Christian Poulsen.

Den 52-årige lagerarbejder var i gang med at gøre status på stearinlys-fabrikken Diana Lys Hald A/S i Højslev ved Skive, da han faldt ned faldt flere meter ned på et betongulv fra en reol.

Det skriver Fagbladet 3F, der netop har lavet en opgørelse over de brancher, der er hårdest ramt af dødsulykker på arbejdet.

Her er Jens Christian Poulsens branche, industri, på andenpladsen med 92 dødsulykker mellem 2004 og 2015.

Jens Christian Poulsens lillesøster, Lisbeth Holk Meier, fik beskeden om den alvorlige ulykke kort før jul i 2012. Her blev hun bedt om hurtigst muligt at tage til Aarhus Universitetshospital, hvor broren lå.

På ulykkeligvis var han kommet så slemt til skade, at familien besluttede at slukke for respiratoren.

- Lægerne fortalte, at hans hoved reelt var blevet revet af halsen ved ulykken. Han havde fået kraniebrud et alvorligt kraniebrud, brækket ryggen tre steder ødelagt milten og slået hoften og leveren.

Artiklen fortsætter under billedet

Jens Christian Poulsen mistede i december 2012 livet efter en tragisk dødsulykke. Foto: Privat

- Alt hvad lægerne gav ham fossede bare ud igen, så vi var ikke i tvivl om, at det var den rigtige beslutning at slukke for respiratoren. Sådan ville min bror også gerne have haft det, hvis han selv kunne bestemme, siger Lisbeth Holk Meier til Ekstra Bladet.

Svinsk!

Men hun var ikke klar over, at den beslutning også betød, at de måtte vinke farvel til erstatningen.

Også selv om Jens Christian Poulsen ligesom alle andre danskere arbejdere har en arbejdsskadeforsikring. Den lovpligtige forsikring dækker medarbejderne, hvis de kommer ud for en ulykke på jobbet.

Ifølge Lisbeth Holk Meier var de ikke klar over, at hendes brors død ville betyde, at de han mistede retten til sin erstatning.

- Det handler på ingen måde om penge, men det giver ingen mening, at alle virksomheder og firmaer med et CVR-nummer ifølge loven skal have en arbejdsskadeforsikring, hvis den ikke giver erstatning, når der sker en dødsulykke. Jeg er rystet, og jeg synes, at det er en svinsk behandling af min bror, siger Lisbeth Holk Meier til Ekstra Bladet.

Fakta: Sådan er reglerne ved arbejdsulykker * Alle arbejdsgivere skal ifølge loven have en arbejdsskadeforsikring. Den lovpligtige forsikring dækker medarbejderne, hvis de kommer ud for en ulykke på jobbet. * Ved en arbejdsulykke kan der udbetales erstatning for méngrad og tab af erhvervsevne. Méngraden og tab af erhvervsevne vurderes af Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, der tidligere hed Arbejdsskadestyrelsen. * Når en medarbejder dør på jobbet, skal det inden for 48 timer meddeles til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, der har en døgnåben akut-telefon. * Ved en dødsulykke kan der udbetales et overgangsbeløb, der typisk dækker udgifter til advokat og begravelse. * Desuden kan den afdødes ægtefælle, samlever eller børn få udbetalt forsørgertabs-erstatning via Arbejdsmarkedets Erhvervssikring. Det forudsætter, at den afdøde var forsørger. Forsørgertabs-erstatningen beror på en konkret vurdering og den eller de efterladtes økonomiske situation. * Derudover kan der udbetales en særlig godtgørelse, hvis dødsulykken er sket forsætligt eller skyldes grov uagtsomhed. * Hvis den afdøde ikke efterlader sig en ægtefælle, samlever eller børn og ikke forsørgede nogen, vil der ikke blive udbetalt erstatning som følge af dødsfaldet. Lavet af Fagbladet 3F

Ifølge reglerne får Jens Christian Poulsen ingen erstatning, fordi han ikke efterlader sig en ægtefælle, samlever eller børn og ikke forsørgede nogen.

Artiklen fortsætter under billedet

Foto: Jens Bach / Fagbladet 3F

- Hvis vi ikke havde slukket for respiratoren, så kunne han have ligget hjernedød i årevis , og så havde der været udbetalt en arbejdsskadeerstatning til ham. Nu har vi valgt at slukke, men hvorfor er der så en forsikring?, siger Lisbeth Holk Meier til Ekstra Bladet.

Frustrationer

Ifølge reglerne skal det inden for 48 timer meddeles til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, når en person er død på arbejdet. Men midt i chokket fik familien ikke tænkt på den formalitet.

Derudover fortæller Lisbeth Holk Meier, at en journalist måtte oplyse dem om, hvad der var sket i sagen.

- Jeg troede egentlig at sagen var lukket, indtil jeg talte med en journalist, der fortalte mig, at den blot var henlagt. Men nu har vi haft en advokat til at se på det, og der var ikke noget at komme efter. Det har været et meget frustrerende forløb, siger Lisbeth Holk Meier.

18. juni 2013 indstiller Arbejdstilsynet til politiet, at der rejses retlig tiltale mod Jens Christian Poulsens arbejdsgiver, da der ikke var truffet effektive foranstaltninger mod nedstyrtning

Artiklen fortsætter under billedet

Foto: Jens Bach / Fagbladet 3F

Men få måneder efter opgiver politiet sagen, fordi de ikke mener, at der er tilstrækkelig bevis for, at der er sket en overtrædelse af arbejdsmiljøloven.

Intet at komme efter

Ifølge tilsynschef Rikke Aagaard, Arbejdstilsynet Tilsynscenter Nord, har der ikke været noget at komme efter. Det skriver hun i en e-mail til Fagbladet 3F:

- Ud fra en vurdering af sagens faktiske omstændigheder er vi enige i politiets vurdering af, at der ikke kan føres tilstrækkeligt bevis for, at der er sket en overtrædelse af Arbejdsmiljøloven. På den baggrund er straffesagen henlagt.

Fagbladet 3F har også talt med direktør for Diana Lys Hald A/S, Jørgen Olesen, der oplyser, at det er ude af hans hænder.

- Jeg har meget lidt forståelse for, at Arbejdstilsynet indstillede til politiet, at vi skulle have en bøde. Fordi vi netop havde indskærpet, at ingen medarbejdere skulle kravle eller færdes på reolerne. Jeg ved ikke, hvad Jens Christian lavede deroppe, men jeg mener, at vi var uden skyld i den tragiske ulykke.

- Jeg kan forstå godt, at familien synes, at det er mærkeligt. Havde Jens Christian haft kone og børn, havde der været en erstatning. Og havde han levet, havde han fået en erstatning. Men jeg kan som arbejdsgiver hverken gøre fra eller til. Det er ikke mig, der har lavet loven og reglerne, siger Jørgen Olesen til fagbladet 3F.