Pernille Vermund ved Nye Borgerliges årsmøde 2018 i Vejle. Foto: Claus Fisker / Ritzau Scanpix

ANALYSE: Nye Borgerlige satser alt på et udlændingevalg. Men da Pernille Vermund stiftede partiet, var retorikken noget mere forsonlig.

Første gang danskerne hørte om et nyt borgerligt parti, stiftet af den tidligere konservative politiker Pernille Vermund, var i avisen Berlingske i slutningen af september 2015. Det var få uger efter, at hundredevis af flygtninge og migranter vandrede ad danske motorveje og (endnu engang) katapulterede udlændingepolitikken allerøverst på dagsordenen blandt politikerne på Christiansborg - og blandt de danske vælgere.

Men i Berlingskes interview med Pernille Vermund og medstifter Peter Seier Christensen får man ikke indtrykket af, at det nye parti vil noget markant anderledes, når det kommer til udlændingepolitikken, end de partier, der allerede sidder i Folketinget.

Man efterlades heller ikke med det indtryk, at udlændingepolitikken i det hele taget er det altafgørende emne for partiet, og at alle andre politiske kampe er sekundære.

Tværtimod er Pernille Vermunds og Peter Seier Christensens udtalelser om udlændingepolitikken ganske moderate og meget lidt opsigtsvækkende.

I artiklen forklarer Pernille Vermund, at partiet, der først senere lagde sig fast på navnet Nye Borgerlige, definerer sig selv som liggende ”langt hen ad vejen op ad LA” på den økonomiske politik og værdipolitisk ”tæt på DF”.

Det fremgår af artiklen, at partiet ønsker, at Danmark skal tage imod FN-kvoteflygtninge (hvilket Danmark ikke gør i dag). Grænsekontrollen skal ikke være permanent, men blot ”periodevis”, mener partiet. Det beskrives også, hvordan det nye parti mener, at ”Danmark i princippet skal være åbent for indvandring” – dog med den tilføjelse, at ”indvandrere skal sorteres efter kundskaber og oprindelsesland.”

Pernille Vermund udtaler, at ”vestlig indvandring er et plus for dansk økonomi. Der er omvendt nogle ikke-vestlige lande, der skaber udfordringer. Men kommer der en ingeniør fra Somalia og en virksomhed mangler lige netop ham, så bør man have det med i overvejelserne.”

Peter Seier Christensen bliver i interviewet direkte spurgt: ”Opfatter du dig selv som indvandrerkritisk?”

Han svarer:

- Jeg mener, vi skal være åbne over for omverdenen. Selvfølgelig skal vi have indvandrere, men vi kan bare ikke tage store mængder, som vi ved erfaringsmæssigt vil give os problemer.

Man efterlades ikke med det indtryk, at udlændingepolitikken i det hele taget er det altafgørende emne for partiet

- Forbrydelse mod det danske folk

I dag - tre år senere - er situationen på mange måder en anden. Antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, er på det laveste niveau i ni år. Sidste år søgte blot 3500 personer asyl i Danmark – modsat 21.316 personer i 2015.

Alligevel er retorikken hos frontfigurerne i Nye Borgerlige i dag en helt anden på udlændingeområdet.

Mit forsigtige bud vil være, at Pernille Vermund vil svare væsentligt mere klart og bekræftende, hvis hun nu bliver spurgt, om hun ”opfatter sig selv som indvandringskritisk”.

Pernille Vermund forspilder i dag ingen muligheder for at lange voldsomt ud efter de borgerlige partier på Christiansborg, inklusive Dansk Folkeparti, for at have svigtet massivt i forhold til indvandringen. Hun har opstillet tre ufravigelige krav på udlændingeområdet og har meldt sig klar til at vælte en borgerlig statsminister, der ikke accepterer dem fuldstændigt.

I sin tale på partiets årsmøde lørdag slog Vermund fast, at ”det er tid til at sætte politikerne stolen for døren.”

- De kriminelle blandt indvandrerne voldtager, truer, udøver vold og trækker et spor af ofre efter sig, mens de vandrer ind og ud af danske retssale, fængsler og socialkontorer, lød det fra talerstolen.

- Det er en forbrydelse mod det danske folk, at politikerne lader det fortsætte. De kender tallene. De kender konsekvenserne af migrationen fra de muslimske lande. De beskytter ikke befolkningen. De lader det ske.

Særligt hård er Pernille Vermund nu i sin kritik af DF-formand Kristian Thulesen Dahl:

- Lars Løkke Rasmussen og Kristian Thulesen Dahl kan vælge, om de vil gøre det (imødekomme Nye Borgerliges ufravigelige krav, red.) nu og redde Danmark, eller om de vil overlade ansvaret til kommende generationer og gå over i historien som de to ledere i blå blok, der svigtede danskerne ikke én gang, men igen og igen, sagde partilederen.

Der er således skruet markant op for retorikken på udlændingepolitikken i forhold til, da partiet blev dannet. Til gengæld er Pernille Vermund og partifællerne mere forsonlige, når det eksempelvis kommer til den økonomiske politik. Her er partiet til at forhandle med. Her bliver der ikke stillet ultimative krav, siger Vermund.

Nye Borgerlige satser alt på et udlændingevalg. På at den uforsonlige retorik på netop dét område kan få partiet over spærregrænsen på to procent. Analysen i partiets top er, at der er en efterspørgsel blandt en del af landets vælgere efter lige præcis dét budskab. Og fra baglandet på årsmødet i Vejle lød der taktfast bifald hver gang partiformanden talte om "politikernes svigt" og Nye Borgerliges ufravigelige krav.

Spørgsmålet er, om Pernille Vermunds retorik - og politik - igen bliver mere kompromissøgende, når valget er ovre.