© NASA / Scanpix Miljøvernminister Sveinung Rotevatn mener Norges bruk av penger til å hindre avskoging i Brasil har vært en stor suksess. Kartet viser skogbranner i uken mellom 15. og 22. august 2019.

Norge har betalt Brasil for å ikke hugge ned regnskog. Nå frykter ekspertene at regnskogen kan kollapse.

Brasil er den største mottakeren av norske bistandsmidler, og Norge har betalt landet over åtte milliarder kroner for å ikke hugge ned så mye regnskog som de egentlig ønsker.

Les også: Norge har brukt 280 milliarder på bistand - mer enn 52.000 kroner for hver eneste innbygger

Satsingen var en suksess helt frem til økonomien i landet snudde. I fjor fikk Brasil en ny regjering som mener det er en god idé å brenne ned regnskog for å skaffe til veie nye jordbruksarealer.

Dette førte til en eksplosiv økning i avskogingen i Amazonas, og de fleste regner med at det vil bli mye verre i år. Ekspertene frykter at hele regnskogen er nær ved å kunne kollapse.

Les også: Her går Norges prestisjeprosjekt og åtte milliarder kroner opp i røyk

Den nye regjeringen i Brasil har ikke gjort noen forsøk på å sminke det som skjer. Miljøministeren i landet mener det ikke er noen grunn til å mene at Amazonasfondet har vært med på å redusere avskogingen det siste tiåret.

President Bolsonaro ba rett ut Norge om å ta pengene sine og reise et annet sted.

Regjeringen: Samarbeidet har vært en stor suksess



Det er Miljødepartementet og Sveinung Rotevatn (V) som er ansvarlig for regnskogsatsingen. De har stanset utbetalingene til Brasil som følge av den endrede politikken, og tror ikke de vil bli utbetalt for de neste årene heller.

De er likevel dypt uenig med brasilianske myndigheter om at pengene som Norge har gitt har vært bortkastet. I en redegjørelse til Nettavisen beskriver de prosjektet som «en stor suksess».

- Hvordan kan statsråden være fornøyd med et tiårs arbeid, og omtale det som en suksess, når samarbeidspartneren mener det er penger ut av vinduet - og ekspertene mener man står på randen av at hele regnskogen kollapser?

- Mellom 2004 og 2012 så vi en redusert avskoging i Brasil som sparte atmosfæren for nesten fire milliarder tonn CO2, noe som tilsvarer 70 ganger Norges årlige utslipp. Dette er et av de viktigste klimatiltakene verden har sett, og var et resultat av hva Brasil selv har fått til gjennom strenge reguleringer og håndheving. Norge har bidratt til dette gjennom vårt samarbeid med Brasil, sier klima- og miljøminister Sveinung Rotevatn (V) til Nettavisen.

Til tross for denne utslippsbesparselsen, er det ingenting av dette som bokføres i norske klimabudsjett. Pengene blir derfor bevilget over bistandsbudsjettet.

© Leveres av Nettavisen KUTTENE FØR NORGE: Brasil reduserte avskogningen betydelig før Norge kom med milliardstøtten. De siste årene har avskogingen faktisk økt, samtidig som Norge har betalt milliarder.Foto: Regjeringen.no()

- Brasil prøver å så tvil

- Penger fra Norge har blant annet gått til å bevare urfolksområder, verneområder og til å effektivt slå ned på avskoging. Brasils nåværende regjering virker mest interessert i å åpne Amazonas for ny næringsvirksomhet, og prøver nå å så tvil om tiltak som har vært svært effektive, sier Rotevatn.

Han er likevel klar på at situasjonen i Brasil nå er veldig langt fra ideell:

- Jeg deler selvsagt Regnskogsfondet og andre sin uro for det som nå skjer i Amazonas. Jeg er urolig for at vi kan nærme oss et vippepunkt for hele skogbassenget. Dette er alvorlig, derfor bruker vi nå omfattende ressurser på å støtte andre aktører i regionen som faktisk ønsker å redusere avskogingen, både i Brasil, men også i andre Amazonasland som Colombia og Peru. Dersom brasilianske myndigheter igjen fatter interesse for å redusere avskogingen, er vi fortsatt interesserte i å samarbeide om dette, sier Rotevatn.

© Leveres av Nettavisen Statsminister Erna Solberg (H) på besøk i regnskogen i Amazonas på grensen til Brasil. Foto: (NTB scanpix)

Kan ikke garantere at noen vil reversere prosessen

- Utenifra er det vanskelig å se at det er noen annen effekt av regnskogpengene enn at man i beste fall har utsatt problemet med avskoging med noen år?

- Dette er en misforståelse. At fire milliarder tonn CO2 ikke er sluppet ut i atmosfæren er massivt og gjør det enklere å nå de globale klimamålene. Vi ser også at investeringer som tidligere er gjort, nå er med på å bremse reverseringen i Brasil, sier Rotevatn.

- I mange miljøsaker som handler om å ta vare på viktig natur, som regnskogen, er det dessverre slik at man ikke kan garantere seg mot at noen i framtiden ønsker å reversere prosessen. Men dette er ikke et argument for å slutte å jobbe for å redde natur. Situasjonen i Brasil er i dag alvorlig, men den hadde vært mye verre om vi aldri hadde hatt innsatsen fra Brasil og det internasjonale samfunnet for å redde regnskogen, sier Rotevatn.

Mener at ikke all innsatsen er bortkastet selv om skogen brennes

I en skriftlig redegjørelse fra departementet skriver de til Nettavisen:

«Det er i dag en langt bedre oversikt over hva som skjer i hvilke deler av Amazonas, hvor avskogingen finner sted, hva arealene benyttes til etter at skogen er borte, hvilke krefter som bidrar til utviklingen vi ser i dag. Satsingen har også bidratt til å styrke urfolksgrupper og sivilsamfunnsorganisasjoner i Brasil.

Resultatene fra Amazonasfondets virksomhet har bidratt til beskyttelse av verneområder, registrering av landrettigheter og eiendomsforhold og bygging av kapasitet hos miljøpolitiet i Brasil til å kunne slå ned på ulovlig avskoging. Dette er tiltak som kan bidra til å bremse avskogingen, og som kan dras veksler på for å redusere avskogingen i Amazonas igjen.»

Har du fått med deg denne? - De kommer til å putte ham på et hjem