Norske fysikkprestasjoner er i fritt fall | Liv Sissel Grønmo og Rita Helgesen

Liv Sissel Grønmo skoleforsker, prosjektleder TIMSS Advanced, førsteamanuensis emerita, Universitetet i Oslo

Rita Helgesen Leder i Norsk Lektorlag

26. januar 2020

Færre og færre fordyper seg i fysikk, og særlig jentene velger det bort, skriver kronikkforfatterne. ILLUSTRASJON: Shutterstock / NTB scanpix

Norsk skole har sviktet. Vi har ikke tatt alvoret i situasjonen godt nok inn over oss.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

På 20 år falt norske elever fra verdenstoppen til midt på treet i fysikkfaget. Det dokumenteres i en ny norsk studie. Skal vi løse klima- og miljøproblemene, trenger vi flere fysikktalenter. Men norsk skole har sviktet.

Færre og færre fordyper seg i fysikk, og særlig jentene velger det bort.

«TIMSS Advanced» (Trends in International Mathematics and Science Study) er en internasjonal forskningsundersøkelse om elevers realfagsnivå i videregående skole. I 1995 nærmet Norge seg avansert nivå, der elevene forstår fysiske lover og kan løse abstrakte problemer. Allerede i 2008 var vi under høyt nivå, og i 2015 sank vi videre mot middels nivå, der elevene viser noe grunnleggende kunnskaper.

Norske elevers prestasjoner i fysikk i videregående skole fra 1995 til 2015. Bådeprestasjoneneog andelen (i prosent av årskullet) som velger faget synker. Nedgangen i prestasjoner er omtrent ¾ standardavvik. Samtidig har andelen som velger faget, sunket til 6,5 prosent. Illustrasjon fra boken «20 år med fysikkprestasjoner i fritt fall»

At norske elever har falt fra 581 til 507 skalapoeng på 20 år, er svært dramatisk. Det er mye større enn det såkalte PISA-sjokket, som utløste reformen «Kunnskapsløftet» i 2006.

Hvorfor er nedgangen så markant både i prestasjoner og i andel elever som velger faget? Må vi godta at elevene velger bort fysikk?

Elever stimuleres for lite

Å peke på respekt for elevenes valg er en enkel måte å fraskrive seg ansvaret på. For hva har vi gjort for at flere skal velge fysikk i videregående skole? For å gi elevene best mulig fysikkundervisning?

Er det noen god grunn til at to og tre ganger flere svenske og franske elever velger fysikk enn norske? Eller at under 4 prosent av norske jenter fordyper seg i fysikk når over 11 prosent av jentene gjør det i Sverige, og vel 20 prosent i Frankrike?

Boken 20 år med fysikkprestasjoner i fritt fall peker på flere mulige årsaker. I undersøkelser for grunnskolen kommer fysikk dårligst ut av naturfagene. Elevene stimuleres for lite til å lære og å fordype seg i faget. Men du klarer ikke å gjøre et fag spennende uten god fagkompetanse i bunn.

Les også Datteren vår kunne fått bedre karakter på eksamen i fysikk om hun hadde trillet terning på svarene

Lærere mangler fagkunnskap

Norske lærere har relativt lav fagkompetanse i fysikk. I tillegg har andelen realfagslektorer i videregående skole sunket kraftig de siste tiårene, en varslet utvikling uten nødvendige tiltak.

Norsk etter- og videreutdanning av lærere har få kurs der faginnholdet står sentralt. Det hjelper lite med etterutdanning om spennende måter å diskutere fysikk med elevene på dersom læreren mangler fagkunnskap.

Dette skyldes systemsvikt hos lærerutdannere, forskere og politikere. Vi har ikke tatt alvoret i situasjonen godt nok inn over oss.

Fysikklærere i slutten av videregående skole har høy formell fagutdanning, men tar mindre etter- og videreutdanning enn i andre land. Alle lektorer og lærere trenger etterutdanning basert på forskning på faglig innhold og metoder. Men Norge satser ikke hvor andre land gjør det.

«Det er ikke vits i å søke»

Vår videreutdanning når bare noen få. Kun 9 prosent av lektorene har fått videreutdanning gjennom programmet «Kompetanse for kvalitet».

I Norsk Lektorlags medlemsundersøkelse får syv av ti søknaden nedprioritert av skoleeier. «Det er ikke vits i å søke», sier en typisk skoleeier, «vi kan ikke prioritere deg». Dette får pågå til tross for at skoleeier er lovpålagt å la underviserne fornye og utvide faglig og pedagogisk kunnskap så de har kompetanse på høyde med utviklingen i skolen og samfunnet.

For elever med stort læringspotensial, som kan hjelpe oss å løse klimautfordringene gjennom god realfaglig forskning, er det helt avgjørende å få tilpasset opplæring som gir utfordringer og lærestoff på rett nivå.

Det regjeringsoppnevnte Jøsendal‐utvalget påpekte i 2016 at skolene «allerede opplever det som umulig å gjennomføre tilpasset opplæring for alle elever», og to av ti elever i Norge går på skole der undervisningen hemmes av uegnede eller dårlig kvalifiserte lærere.

Dette understreker behovet for tid og midler til kompetanseutvikling.

Les også Kjernefysikeren ble undervurdert: – Kanskje jeg bare var en blond bimbo?

Hvordan få flere til å velge fysikk?

Vi må få en realfagsstrategi med mer ambisiøse mål.

For 15 år siden var det et uttalt mål på få år å rekruttere like mange realfagslektorer i matematikk og fysikk til videregående opplæring som det ble pensjonert. I neste strategi reduserte man ambisjonene kraftig, til minst 1000 flere grunnskolelærere med basiskompetanse i matematikk og naturfag i barneskolen.

I strategien for 2015–2019 sank ambisjonene videre til at «barnehagelærere og læreres kompetanse i realfag skal forbedres».

Realfagsbarometeret, Utdanningsdirektoratets status på realfagskompetansen i barnehagen og skolen, har utelatt videregående skole. Det må rettes opp.

Norge har også gode tradisjoner for brede samarbeid. De siste 10–15 årene har lærere, foreldre, lærerutdannere, forskere og politikere gått sammen for å styrke norske elevers lesekunnskaper. Det er dokumentert at denne typen bredt samarbeid virker positivt, også på realfag. Skal vi få god effekt, må satsingen gå over tid og skje på alle nivåer, hos alle aktører.

Se til Øst-Europa og Asia

Vi bør også i større grad lære av andre land.

Hvis vi i stedet for hele tiden å sammenligne oss med Norden ser til Øst-Europa og Asia, har de et helt annet nivå på realfag i skolen. Det gjenspeiles når 6 av 10 doktorgrader i Norge i matematikk og naturvitenskap ble avlagt av utenlandske statsborgere i 2018. I teknologi var det 7 av 10.

Samfunnet vårt leter etter gode løsninger for det grønne skiftet, og vi trenger mer arbeidskraft med høy realfaglig kompetanse. Da kan ikke norsk skole fortsette å ignorere elevene med interesse og talent for fysikk!

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter