ROVDRIFT: Milliardinvesteringer har gått på bekostning av personell og drift i Forsvaret. Nå varsler tillitsvalgte om rovdrift på ansatte.

«Har noen vært så ærlige å fortelle at offiserer slutter fordi de ikke klarer påkjenningene, arbeidspress og forventningene som hviler på deres skuldre», skrev Anders Lekven i siste utgave av Norsk Tidsskrift for Sjøvesen.

Som personellsjef i sjøforsvaret kan han fortelle om en dramatisk situasjon: I sjøforsvaret tar folk doble skift for å kompensere for lav bemanning. I hæren har kjøkkenansatte jobbet overtid hver uke i flere år uten betaling. I luftforsvaret har LO gått til sak på grunn av manglende overtidsbetaling.

Klassekampen har snakket med fagforeninger og tillitsvalgte som jobber med arbeidsforholdene i Forsvaret. De tegner et dystert bilde, hvor den økonomiske situasjonen fører til rovdrift på ansatte.

Går ut over oppdraget

- Alle deler av Forsvaret har blitt underlagt kutt i årsverksrammene. Det går til syvende og sist ut over evnen til å løse oppdraget, og de siste årene har vi sett at situasjonen gjelder alle deler av Forsvaret. Situasjonen blir stadig mer akutt, sier Eivind Solberg, leder i Befalets Fellesorganisasjon.

Samtidig som forsvarsbudsjettet har økt jevnt de siste årene, har det blitt gjennomført kutt i årsverk. Store summer har gått med til modernisering og nytt utstyr, og de ansatte har måtte lide på bekostning av nye investeringer.

- Vi har en personellstruktur i dag som fører til at de ansatte brenner lyset i begge ender. Mange forsvinner ut av Forsvaret og inn i nye jobber, og dette er en selvforsterkende spiral som fører til en større belastning på dem som blir igjen, sier Solberg.

Befalets Fellesorganisasjon har ved flere anledninger varslet om problemene innad i Forsvaret. Solberg forteller at de opplever liten vilje til å gjøre noe med situasjonen.

- Alle mer eller mindre erkjenner problemene, men svært få er villige til å se på løsninger som fungerer. Regjeringen og den politiske ledelsen i Forsvarsdepartementet har ikke tatt problemene på alvor, samtidig som man i Forsvaret har basert seg på rovdrift av enkeltpersoner. Dette er ikke en levedyktig strategi.

Betaler ikke for overtid

I Norsk Tjenestemannslag forsøker man nå å få ryddet opp i en flere år gammel sak om manglende overtidsbetaling for kjøkkenansatte i Forsvaret.

På tross av at tariffavtalen slår fast at kjøkkenpersonellet ikke skal jobbe mer enn 35,5 timer i uka, har de ansatte i flere år jobbet 37,5 timer uten ekstra lønn eller overtidsbetaling.

- Vi har holdt på med denne saken i flere år, og det er fascinerende at det går så lang tid uten at noe skjer. Dette er en alvorlig sak hvor ansatte i staten blir pålagt overtid uten grunnlag i tariffavtale, og i tillegg ikke får betalt for det, sier Guro Vadstein i NTL.

Hun sier situasjonen gjelder i overkant av hundre ansatte. NTL krever nå tilbakebetaling med overtidstillegg for flere år.

- Dette ender opp med store summer, og er langt ifra den eneste saken som gjelder etterbetaling i Forsvaret. Det bunner nok i at Forsvaret er bygget ned på personell - uten at de har fått færre oppgaver, sier Vadstein. Han viser til en liknende sak som nå pågår for personell i Brann- og redningstjenesten i flyforsvaret ved Bodø.

- Også denne saken har pågått i flere år, og her har LO gått inn med juridisk hjelp, sier hun.

Får ikke brukt nye fartøy

Sjøforsvaret er blant dem som har gått gjennom de største moderniseringsprosessene de siste åra. Samtidig som man har brukt milliarder på innkjøp av nye fregatter og missiltorpedobåter, sliter man nå med å få det nye utstyret operativt.

- Det er for store forventninger og for lite personell. Vi er for tynt bemannet på de fleste områder og personellet yter mer enn det som er sunt i lange perioder, sier Anders Lekven.

Han frykter at sjøforsvaret nå har investert i utstyr og teknologi som ikke kan tas i bruk.

- Vi mottar nå nye fartøyer som vi ikke kan bemanne eller utvikle til operative fartøy. Jeg vil anslå at om lag 25 prosent av fartøyene vi har kjøpt, ikke vil bli bemannet. Det var neppe intensjonen fra Stortinget da kjøpet ble vedtatt, sier han.

- Har man ikke tatt høyde for at de dyre investeringene også skal driftes?

- Det kreves mer ressurser idet man mottar nye fartøy. Vi må utvikle ny kompetanse som vi ikke har fra før, og vi har ikke nok midler til den innledende fasen.