Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Undersøkelsen er utført av meningsmålingsinstituttet Ipsos for Dagbladet .

Deltakerne er spurt om de er villige til å begrense norsk oljevirksomhet for å begrense utslipp.

Den største gruppen, 44 prosent av de spurte, svarer «ja» på spørsmålet, 42 prosent svarer «nei», mens 15 prosent har huket av for «vet ikke».

- Noe helt nytt

- Det er fantastisk, er den spontane reaksjonen fra den norske Greenpeacelederen Truls Gulowsen.

- Alvoret i dobbeltrollen Norge har som miljøbevisst nasjon og oljestat, begynner å sive inn hos stadig flere. Dette har vært en rolle vi har forsøkt å skape forståelse for i langt tid, men det har vært veldig vanskelig. Den norske oljeproduksjonen har vært frakoblet klima i mange år. At vi nå får en større andel som er enig i at vi må begrense oljevirksomheten av hensyn til klima, er veldig positivt, sier Gulowsen, som mener dette her noe helt nytt.

- At argumentet om at vi må begrense oljevirksomheten av hensyn til klima har fått så sterk resonans, er noe nytt. Det er en ny forståelsesbølge som sprer seg, mener han.

LA DEN LIGGE: Flertallet av de spurte i Dagbladets undersøkelse svarer at de vil la deler av oljen ligge for å spare klimaet. Foto: Jan-Morten Bjørnbakk / NTB scanpix Vis mer

Også Ingrid Skjoldvær, leder i Natur og Ungdom, er gledelig overrasket over resultatet. Hun befinner seg akkurat nå i Lofoten, hvor 400 ungdom fra miljøorganisasjonen er sammen for å mobilisere til kamp for et fortsatt oljefritt Lofoten, Vesterålen og Senja.

- Det viser at folks meninger er mer progressive enn politikernes klimapolitikk. Det lover godt for den omstillingen vi er nødt til å gå gjennom at det norske folk er villige til å ta en del av det ansvaret på hjemmebane, sier hun.

Kvinner vipper flertallet

Undersøkelsen viser at kvinner er mer villig til å la olja bli liggende enn menn.

52 prosent av de spurte kvinnene er villige til å begrense norsk oljevirksomhet, mot 36 prosent av mennene.

Bare 29 prosent av kvinnene svarer «nei» på spørsmålet, mens den tilsvarnde andelen hos menn er på 54 prosent.

Viljen til å prioritere miljøet før oljen, er derimot relativt jevnt fordelt utover hele landet med unntak av Sørvestlandet. Det er bare i denne landsdelen at andelen som ikke er villige til å begrense oljeaktiviteten er den største.

Også aldersmessig er generasjonene ganske samstemt. Bare i aldersgruppen 40-59 år, er det flere som svarer nei, enn ja på spørsmålet.

- Norge er delt

Klimapolitikk-forsker Espen Moe er litt mer nøktern til resultatet i undersøkelsen, enn miljøaktivistene.

- Det er helt klart godt nytt for miljøbevegelsen. Men selv om 44 prosent er for, er det fortsatt 42 prosent som ikke vil redusere oljeutvinningen. Det du også kan si, er at det er ingen tvil om at Norge står med en fot i to leirer, påpeker han.

- Det er vanskelig å si om dette representerer noe nytt i og med at vi ikke har en tilsvarende undersøkelse å sammenliknet med. Ut fra annen forskning og undersøkelser er mitt inntrykk likevel at nordmenn ønsker å gjøre mer for miljøet. Det virker å være et uforløst potensial og en vilje til å gjøre en god del. Resultatet i denne undersøkelsen, kan være en refleksjon på dette. Hva som skjer i det øyeblikket det eventuelt blir mer realisme, er ikke godt å vite. Vi vet av erfaring for finanskrisen og andre kriser at når en risikerer dyrere lån og arbeidsledighet, prioriter folk egen økonomi, sier Moe.

- PRODUKSJONEN VIL FLYTTE: Tommy Hansen i Norsk olje og gass tror ikke den samlede produksjonen av olje og gass går ned om Norge begerenser sin produksjon. Vis mer

- Hentes opp av andre

Direktør i Norsk olje og gass, Tommy Hansen, mener spørsmålet i undersøkelsen forutsetter at hvis vi slutter å produsere olje og gass i Norge, går den samlede produksjonen i verden ned.

- Det tror vi ikke vil skje, vi tror den i stedet vil bli produsert et annet sted. Dette er fordi vi ennå ikke har nådd toppen av etterspørselen, sier han til Dagbladet. Ifølge Hansen produserer Norge olje og gass på en måte som gir lavere utslipp og bedre sikkerhet enn de fleste andre land.

- Det gjør at en for eksempel kan erstatte kull i Storbritannia med norsk gass som gir vesentlig lavere CO -utslipp, sier han.