Få norske studenter gjør en «utdannelsesreise»: Bare tre av ti har foreldre uten universitet eller høyskole

Sindre Narvestad er ikke som flertallet av sine medstudenter: Han kommer fra et hjem der foreldrene ikke har høyere utdannelse.

Sindre Narvestad har bare noen måneder igjen før han går ut med en mastergrad fra NHH. Han har gjort en «utdannelsesreise» sammenlignet med foreldrene. Ørjan Deisz

9. apr. 2017 21:30 Sist oppdatert 11. april 2017

30-åringen holder på med masteroppgaven i det siste semesteret på studiet ved Norges Handelshøyskole (NHH).

Han tror ikke det er mange medstudenter som har foreldre uten høyere utdannelse, slik han selv har.

– At så mange som 73 prosent av studenter har foreldre med bakgrunn fra høyskole eller universitet, stemmer godt med mine egne observasjoner, sier han.

Utdannelse i en særstilling

Mange i Norge har en oppfatning om at det er lett for barn å gjøre det bedre enn sine foreldre når det gjelder jobb, inntekt og utdannelse, påpeker professor Kjell G. Salvanes ved NHH. Det stemmer når det gjelder inntekt:

– Fremdeles har barns sosiale bakgrunn relativt lite å si for deres inntektsutsikter som voksne i Norge, her er den sosiale mobiliteten høy. Men det paradoksale er at det ikke stemmer for utdannelse, sier Salvanes, som er leder for Center for Empirical Labor Economics ved Institutt for samfunnsøkonomi ved NHH.

Han har skrevet en artikkel om inntektsforskjeller, utdannelse og sosial mobilitet i den nye Oppvekstrapporten som nylig ble lansert av Barne,- ungdoms- og familiedirektoratet.

– For utdannelse er mobiliteten forbausende lik den vi ser i andre land, blant annet i USA, et land med stor inntektsulikhet og lav sosial mobilitet, sier han.

Flere tar mindre utdannelse enn foreldrene

Salvanes påpeker at hele 73 prosent av norske studenter på høyskolenivå har foreldre som også har høyskole- eller universitetsbakgrunn (Tallene gjelder begge - og biologiske - foreldre..)

En av fem – 21 prosent – av studentene har foreldre med videregående skole. Og bare seks prosent av studentene har foreldre med bare grunnskole, viser OECD-tall. Det er omtrent det samme som Danmark og USA. Og det skyldes ikke at flere i foreldregenerasjonen har høyere utdannelse i Norge enn i andre land.

Sammenlignet med andre land tar faktisk flere mindre utdannelse enn sine foreldre i Norge, samtidig som færre tar mer utdannelse enn foreldrene, viser OECD-tallene.

Salvanes påpeker at utdannelse er det viktigste hvis ungdom ikke skal falle utenfor i dag; i kompetansesamfunnet er det få jobber for dem som ikke tar høyere utdannelse. Dette slår hardest ut for dem som befinner seg på bunnen.

For mange økonomi- og administrasjonsutdannelser? NHO mener flere av Norges 900 mastergrader bør fjernes

Det tok en stund før Sindre Narvestad fant ut hva han ville utdanne seg til, men nå er han straks ferdig med masterstudiet i økonomi ved NHH. Ørjan Deisz

Forsøkte flere studier

Hver fjerde norske student har foreldre uten høyere utdannelse enn videregående skole. Faren til Sindre Narvestad har videregående skole og moren husmorskole.

– Har foreldrene dine oppmuntret deg til å studere?

– Ikke direkte, men de har alltid støttet meg i det jeg har ønsket å gjøre.

Sindre gikk et par omveier før han fant ut hva som var riktig for ham.

Først prøvde han seg på yrkesfag, både elektro- og tømrerlinjen – men kom til at praktiske fag ikke var det han ville jobbe med. Han begynte på allmennfaglig studieretning, og var innom sivilingeniørstudiet på NTNU i Trondheim før han valgte NHH.

– Jeg har alltid tenkt at det er fint å være økonomisk uavhengig, og økonomyrket gir mange valgmuligheter. Det appellerer til meg at man kan ha ulike jobber uten å være låst til én spesifikk bransje, sier han.

- Foreldres inntekt betyr lite for barnas inntekt som voksne, mens foreldrenes utdannelse i Norge har nesten like stor betydning for barnas utdannelse som i USA, sier Kjell G. Salvanes, professor på NHH. Helge Skodvin

Mangler incentiver for utdannelse

– Hvorfor klarer ikke barn av lavt utdannede foreldre i Norge å gjøre et hopp oppover på utdannelsesstigen?

– Det kan ha flere årsaker, mener Salvanes. – En økonom vil forklare det med at det er for få incentiver til å ta lang utdannelse i Norge.

Det krever stor innsats, og er lønnsomt, men ikke så lønnsomt i form av høy lønn som det er i mange andre land. Der er avkastningen for å studere i fem-seks år mye større.

Salvanes forklarer det med en «sammenpresset lønnsstruktur» i Norge. Den første hovedavtalen mellom LO og Norsk Arbeidsgiverforening ble inngått i 1935, og var et grunnlag for sentrale lønnsforhandlinger. Resultatet ble en kortere lønnsstige. Dermed ble det lettere å klatre samtidig som lønnsulikheten ble redusert. Det var særlig en sterk økning i inntekt for dem som var født mellom 1930-tallet og opp til 1950-tallet.

– Vi ligger også etter andre land når det gjelder andelen som tar mastergrader, selv om mange påstår at det nå tas for mange av dem, sier Salvanes, som er svært uenig i det standpunktet.

– Ser at foreldrene gjør det bra likevel

NHH-studenten Narvestad er enig i det Salvanes sier om at lønnsforskjellene ikke er så store at det frister ungdom til å ta høyere utdannelse.

– Jeg tror det er riktig at investering i tid og penger til studier i mange år ikke nødvendigvis gir en veldig høy avkastning for den enkelte. Ungdom ser at foreldre som ikke har høyere utdannelse gjør det bra likevel, og har et godt liv med alt de trenger. Da blir de ikke veldig stimulert til å ta bachelor- eller mastergrad selv. Men dét blir en ulempe for samfunnet som trenger folk med høy kompetanse i fremtiden, sier han.

Som så mange NHH-utdannede har ikke Sindre hatt problemer med å få seg jobb: den er allerede i boks, i konsulentfirmaet BearingPoint på Tjuvholmen. Snart skal bergenseren gjøre Oslo-gutt av seg.

Les også: Barna havner ofte karrièremessig i foreldrenes fotspor

Fortsatt lav ulikhet i inntekt

Andre forskere i Oppvekstrapporten til Bufdir advarer mot at inntektsulikheten har en økende tendens i Norge, og påpeker at det gir grobunn for fattigdom.

Men Salvanes mener vi er «i himmelen» sammenlignet med andre OECD-land: Vi har den lavest målte ulikheten på inntekt i dag. Norge er i dag samtidig et land med høy sosial mobilitet der barns sosiale bakgrunn har relativt lite å si for deres inntektsutsikter, samen med Danmark og Sverige.

- Er det verdt prisen å få høyere inntektsulikhet i samfunnet hvis vi skal motivere ungdom til å ta høyere utdannelse?

– Det vil være en avveining. Men hvis det kreves mer og mer kompetanse i fremtidens samfunn, har vi opplagt et problem med for lite incentiver, mener han.

Mari Trommald har mer fokus på at de fleste kommer seg gjennom grunnskole og videregående enn at flere skal gjøre «utdannelsesreise.» Tor Stenersen

Fakta Utdannelse og sosial bakgrunn Sosial bakgrunn utgjør store forskjeller i hvordan det går med oss i utdannelsessystemet, samtidig som det generelle utdannelsesnivået i befolkningen stadig stiger. Barn av foreldre med grunnskole som høyeste utdannelse har i gjennomsnitt 12 grunnskolepoeng mindre enn barn av høyt utdannede foreldre. Hele 80 prosent av guttene på yrkesfag med lavt utdannede foreldre fullfører ikke videregående opplæring på normert tid. Det blir stadig flere studenter ved universiteter og høgskoler, men bare 40 prosent av studentene med lavt utdannede foreldre har fullført en grad etter ti år. Kilde: Samfunnsspeilet, SSB Vis mer

Trommald: - Viktigst at ungdom får en jobb

Direktøren i Bufdir, Mari Trommald, er på sin side mer opptatt av at flest mulig kommer seg gjennom grunn- og videregående skole, og dermed får en utdannelse som kvalifiserer til et konkret yrke.

– Det kommer i økende grad til å bli behov for utdannelse for å få jobb, om ikke nødvendigvis på mastergradsnivå. I et fattigdomsperspektiv er det viktigst å forhindre at mangel på utdannelse får flere til å falle utenfor arbeidslivet.

Tidligere forskning, blant annet ved Høgskolen i Oslo og Akershus, viser at skolereformen Kunnskapsløftet ikke har ført til mindre sosiale forskjeller i læringsutbyttet mellom elevgruppene. De er omtrent like store som før reformen ble innført, og går heller i retning av at elevenes bakgrunn og kjønn har fått mer å si.

– Det er sammenheng mellom skoleresultater og sosial bakgrunn allerede fra femte trinn, det viser våre analyser av resultater av de nasjonale prøvene, sier forsker Anders Bakken ved HiOA. Han er derfor ikke overrasket over at forskjellene femdeles holder seg innenfor høyere utdannelse.

- Selv om det er flere som tar høyere utdannelse i dag, vil nok disse forskjellene i sosiale bakgrunnsfaktorer vedvare og henge med hele veien i utdannelsesløpet, sier han.

For noen er det ikke frivillig å gjøre det bedre enn foreldrene: Norsk-pakistanske barn presses til å bli leger eller advokater