25-åringen tilsto og ble dømt for voldtekt - likevel mener retten han hadde et «berettiget håp» om sex

25-åringen innrømmet å ha tvunget kvinnen til sex med makt. Men Vesterålen tingrett var likevel opptatt av fornærmedes oppførsel, påkledning og kallenavn på nettet.

Kvinnen var tydelig merket etter voldtekten. Bilder av kvinnens blåmerker ble lagt frem i rettssaken. Men fornærmede mener dommen i Vesterålen tingrett handler mer om hva hun gjorde før voldtekten, enn tiltaltes handlinger. Privat

2. nov. 2016 18:59 Sist oppdatert 2. november 2016

Voldtekten fant sted en søndag i september i fjor. 25-åringen, som også tidligere er dømt for voldtekt, tilsto og innrømmet i retten å ha brukt makt mot kvinnen.

Han ble i slutten av forrige uke dømt for voldtekt, og kvinnen ble tilkjent 150.000 kroner i oppreisning.

Men i dommen blir kvinnens oppførsel trukket frem som et formildende element. Etter en detaljert omtale av fornærmedes adferd slår dommen fast at «tiltalte hadde berettiget håp om at det kunne bli sex mellom dem».

– På grensen til uetisk, sier statsadvokat Erik Thronæs til Bladet Vesterålen, som først omtalte saken.

– I dommen legges det vekt på mine handlinger, ikke overgriperens, sier kvinnen til Aftenposten.

– Jeg blir fremstilt som den store, stygge ulven som ledet an, mens det er utelatt masse viktig informasjon. Det er horribelt at han skal få strafferabatt fordi man mener han hadde et berettiget håp om sex. Dette har ingenting med overgrepet å gjøre. Om man er venner, kjærester eller gift – du skal likevel kunne si nei.

Hun føler seg uthengt og mener store deler av hennes forklaring er utelatt og at detaljer er blitt feil i dommen.

– Det står riktignok at han stoppet da han innså at dette var noe jeg ikke ønsket. Men det står ikke noe om hvor lang tid han brukte på å forstå det. Det står ikke at jeg etterpå var full av blåmerker. Det er ikke beskrevet hva han gjorde dagen i forveien, hvor mye jeg dyttet ham unna, forteller hun.

Les Aftenpostens artikkelserie om voldtekt: 1 prosent av voldtektene ender med fellende dom

«Hadde grunn til å forvente sex»

Det er i forbindelse med straffeutmålingen Vesterålen tingrett legger vekt på «fornærmedes forhold»: At kvinnen hadde et seksuelt ladet tullenavn på nettet, at de delte nakenbilder på mobil, at hun inviterte tiltalte med hjem, var lettkledd og at de hadde hatt frivillig sex dagen før voldtekten.

Retten skriver blant annet: «Han hadde grunn til å forvente sex når han kom på besøk til henne. Hun hadde både fredag og lørdag satt seg i sofaen sammen med tiltale iført truse og en topp.».

I og med at tiltalte hadde tilstått, bruker retten liten plass på å drøfte skyldspørsmålet, men under drøftingen av straffeutmålingen skriver retten om fornærmede:

«Hun hadde ved flere anledninger sendt nakenbilder av seg til tiltalte. Sex hadde vært tema mellom dem. Hun hadde invitert tiltalte hjem.».

Dette er ikke en rettsstat verdig. Den tiden hvor man beskriver hva fornærmede hadde på seg, at overgriper ble med hjem og så videre, er forbi. Bistandsadvokat Trude Marie Wold

- Tråkker på noen som ligger nede

– Dette er ikke en rettsstat verdig. Den tiden hvor man beskriver hva fornærmede hadde på seg, at overgriper ble med hjem og så videre, er forbi. Det er det kommet klare signaler fra lovgiverne om, sier en opprørt bistandsadvokat, Trude Marie Wold.

Hun mener beskrivelsene er unødvendige og kan føre til at færre ofre tør å anmelde overgrep.

– Dette er å tråkke på noen som ligger nede. Hva slags signal gir dette til andre voldtektsofre? En voldtektsdom er allmentpreventivt viktig, og slike holdninger kan få store konsekvenser, sier Wold.

Statsadvokat Erik Thronæs reagerer på dommen i voldtekssaken. Her fotografert i retten i en annen sak i 2004. Jan-Morten Bjørnbakk / SCANPIX

Statsadvokaten: – Unødvendig

Aktor i saken, statsadvokat Erik Thronæs reagerer også på beskrivelsene i dommen.

– Dette oppleves som krenkende for fornærmede. Men også jeg reagerer på dommen. Som et ledd i begrunnelsen har retten omtalt kallenavnet og handlinger til fornærmede, og i tillegg lagt vekt på at partene hadde frivillig seksuell kontakt natten før. Det er slått fast og klart at enhver form for seksuell kontakt skal være frivillig. Jeg mener det var helt unødvendige formuleringer. Dette var hverken avgjørende for skyldspørsmålet eller straffespørsmålet, sier Thronæs til Aftenposten.

Statsadvokaten har ennå ikke avgjort om dommen vil bli anket. Under rettssaken la Thronæs ned påstand om tre år og tre måneders fengsel. Retten konkluderte med tre års fengsel.

Det ble sett bort fra at tiltalte tidligere var dømt for voldtekt fordi han da var kun 17 år. Derimot mener man omstendighetene og fornærmedes handlinger er formildende.

Vil renskrives i ny dom

Fornærmede håper statsadvokaten anker saken til lagmannsretten, selv om en ny rettssak vil bli en påkjenning.

– Tenker du at du kunne gjort ting annerledes?

– Siden han hadde innrømmet voldtekten, tenkte jeg ikke noe på det. Men så kom dommen. Det var som at «greit, han har gjort det, men du kan takke deg selv fordi du satt foran ham i sofaen i bare pyjamasen, at dere delte seng.» Og fordi jeg sendte et nakenbilde på Snapchat – selv om det var han som sendte bilder først – så var det vær så god! sier hun.

Vil klage på dommen

Hvis statsadvokaten ikke anker, vil kvinnen klage tingrettsdommen inn for Tilsynsutvalget for dommere.

Statsadvokat Erik Thronæs mener dommen kan klages inn for brudd på de etiske prinsippene for dommeradferd.

– Det finnes et eget punkt om at dommeren i utformingen av de rettslige avgjørelsene skal vise tilbørlig respekt overfor de involverte i saken, sier Thronæs, og viser til paragraf 7 i Etiske prinsipper for dommeradferd.

– Kunne forklart bedre

25-åringens forsvarer, Stian Auglend ønsker ikke å kommentere domspremissene og rettens formuleringer.

– Det må retten stå inne for. Men domsresultatet mener jeg er korrekt. Straffen for en normal voldtektssituasjon er 4 år, og Høyesterett har ved flere anledninger gitt ca. 1 års strafferabatt for en uforbeholden tilståelse, som vi hadde i denne saken, sier advokaten.

– Vurderte dere å prosedere på fornærmedes handlinger og forløpet også i forhold til skyldspørsmålet?

– Skyldspørsmålet var jo avgjort i og med at min klient har erkjent alle forhold fra første stund. Skyldspørsmålet er i liten grad problematisert i dommen. Det retten har drøftet, er straffeutmåling. Jeg synes retten kunne gjort bedre rede for alle momentene der, men resultatet mener jeg er riktig, sier Auglend.

Sorenskriver Hans Edvard Roll, som var fagdommer og rettens leder i saken, ønsker ikke å kommentere dommen.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding