– Jeg har sett mange eksempler på at når folk skjuler at det dreier seg om selvmord, får de store problemer senere.

– Det blir mye spekulasjoner rundt denne brå døden, unødvendige spekulasjoner som kan bli en tilleggsbelastning for de etterlatte. Begravelsesbyråer råder faktisk folk til å være åpne helt fra dødsannonsen.

– Man råder også til for eksempel å si at hun eller han valgte å forlate livet.

– Og da har man sagt det.

Psykologspesialist Gudrun Dieserud har i flere tiår jobbet med selvmordsforskning. Hun leder et selvmordsforebyggende team i Bærum og vet hvor viktig det er med åpenhet. I saker hvor man kanskje har lyst til å være alt annet enn det – åpen – er det likevel viktig å snakke ut om det som er vanskelig, tror hun.

Hør innslaget i Ukeslutt

Nå har hun gitt ut bok sammen med Bjørg Aftret som for fem år siden mistet mannen Knut Erik.

Han tok livet sitt.

– Du kommer for sent

28. august 2014 er en dag som har brent seg fast i hodet til Bjørg Aftret. Hun er på jobb, i likhet med mannen Knut Erik Holm er hun journalist, og skal feire en kollega som skal slutte i Dagbladet. Hun har skrudd av telefonen, når hun skrur den på igjen, ligger det en beskjed på svareren:

Du må ringe hjem. Noe forferdelig har skjedd.

– Jeg husker hvordan jeg skalv. Når jeg kom til huset vårt på Smestad, stod det både ambulanse, politi- og brannbil der.

En mann kom bort til meg fra ambulansetjenesten og sa:

– Du kommer for sent. Mannen din er død. Vi gjorde det vi kunne.

Bjørg Aftret hadde aldri forventet at Knut Erik kunne gjøre noe sånt – at han, som hun sier, «kunne synke så dypt». Knut Erik var en som mestret alt. Han jobbet i flere år som utenrikssjef i NRK og fikk, forteller Bjørg, ofte positive tilbakemeldinger på at han var godt likt og at han gjorde en god jobb. Han elsket jobben sin.

I hodet var han på jobb 24/7.

Men, etter en lengre periode med dårlig søvn, ble Knut Erik sliten. Veldig sliten. Han innså at jobben tok for mange krefter, forteller Bjørg.

– Han slet om natta. Noen ganger fortalte han meg at «demonene hadde vært på besøk», som han sa til meg noen ganger. Det gjorde voldsom slitasje, tror jeg, at han slet så mye med søvnmønsteret.

Knut Erik valgte til slutt å si opp jobben som utenrikssjef i NRK.

28. august 2014 tok Knut Erik livet sitt hjemme.

Han ble 56 år.

Knut Erik Holm i 2008. Foto: Hallvard Sandberg / NRK

Bak fasaden

I boka «Om jeg hadde visst ... Historien om et selvmord» beskriver Bjørg hvordan en helt vanlig, ressurssterk familiepappa til to døtre valgte å ta livet sitt.

Mellom 550 og 600 personer tar sitt liv i Norge hvert år. I 2017 døde mer enn fem ganger så mange i selvmord enn i trafikkulykker.

– Han var jo åpen, vi snakka jo hele tiden om dette feilvalget, som han etter hvert kalte det, det at han hadde sagt opp jobben sin. Uansett hvor mye jeg prøvde å få han til å se litt lysere på ting, så havna han nede i et hull. Samtidig var han jo ... Jeg skjønte at han var mye mer sårbar enn han ga uttrykk for.

– Overfor meg og andre fremstilte han seg selv med en styrke han kanskje ikke hadde. Men han ble liksom aldri ferdig med ting, og jeg skjønte etter hvert at han trengte hjelp. Etter hvert fikk vi også hjelp i psykiatrien.

At Knut Erik fikk hjelp i psykiatrien, var noe Bjørg tror var skamfullt for mannen.

– Det var vanskelig, for det føltes som en skam?

– Ja. Det var veldig rart da han ble låst inn på avdeling, og kroppsvisitert, og plutselig oppdaga at han hadde blitt «psykopasient», som han kalte det. Da følte han at han sank i aktelse.

– Han var redd for å bli avslørt?

– Ja, det var han.

ÅPENHET: Bjørg Aftret har valgt å være åpen om ektemannens Knut Erik Holms selvmord. Foto: Privat

Korthuset raser

Psykologspesialist Gudrun Dieserud påpeker at til tross for at alle selvmord er ulike, finnes det noen likhetstrekk. At hun har sett «flere sånne» menn.

– Det er en slitasje som går over lang tid. Menn som ikke har rom for å erkjenne at ikke alt er helt greit.

ÅPENHET: Psykologspesialist Gudrun Dieserud mener det er veldig viktig med åpenhet rundt selvmord. Foto: Lene Solbakken / Folkehelseinstituttet

– Hva ligger til grunn for et menneske som ender med selvmord?

– Grunnen i oss alle, er selvfølelsen. Selvfølelse er basert på hva du opplever fra du er et lite barn, og oppover. Og det vi ser hos noen menn, er at selvfølelsen er så altfor mye basert på å være flink. Å greie seg, ikke klage, ikke si noe. «Dette fikser jeg». Dette betyr at selvfølelsen blir nokså skjør.

– Det er som et korthus. Du legger på kort for kort:

– Flink, grei, blid, hyggelig. Og så kommer det en motstand, en utvikling av depresjon, en utbrenthet, dårlig søvn. Og da ser du at selvfølelsen raser. Korthuset raser.

La maska falle

At hun nå har valgt å være så åpen om Knut Erik, han som tviholdt på fasaden, mener Bjørg er viktig.

Hun forklarer hvordan hun tror han hadde vært stolt, og hvor viktig det er å få fram kunnskap om selvmord. Både til de som sliter, og også til de som blir berørt.

LA MASKA FALLE: Bjørg Aftret mener menn må også tørre å la maska falle noen ganger. Foto: Privat

I tillegg til å være en personlig beretning, er også boka flettet sammen med faglige refleksjoner.

– Du sier at du fortsatt daglig ser slike menn som holder maska, er tøffe og legger press på seg selv. Hva vil du si til dem?

– Jeg skulle ønske at menn hadde turt å kjenne litt mer på sine egne følelser. Fortelle det til noen når livet er litt vanskelig, og heller rope ut når man trenger hjelp, og ikke bare tro at alt løser seg av seg selv.

– Også at flere menn engasjerer seg i sånne samfunnsspørsmål. Gutta må veldig gjerne se fotball sammen, men må også tørre å la maska falle.

Les også: Økning av unge som sliter psykisk: – Får snapper om selvmordstanker hver eneste dag

Les også: Sensor måler pust – skal forebygge selvmord