Venstre har bedt Siv Jensen regne på effekten av en rekke nye miljøavgifter

Klimaavgift på kjøtt, lystgass, plast og gruveavfall og momsfritak på elsykler. Dette er noen av mange avgiftsideer Venstre har bedt Finansdepartementet beregne konsekvensene av.

Hva kan staten tjene på økt bensinavgift og tape på momsfritak på elsykler? Dette er noe av det Venstre har bedt Finansdepartementet om svar på. Olav Olsen

4. nov. 2017 21:18 Sist oppdatert 6. november 2017

Mandag legger Venstre frem et budsjettforslag der partiet på nytt fremmer forslag om økte drivstoffavgifter. Det kan partiet gjøre, fordi Venstre får klart svar fra departementet om dette kan innbringe i statskassen.

På en rekke andre miljø- og klimaavgifter blir departementet svar skyldig.

Pluss 50 øre= 390 millioner kroner

Spørsmål om hva staten kan tjene på å øke avgiftene på bensin med henholdsvis 25, 50, 75 eller 100 øre mer enn det Regjeringens selv har foreslått, er ett av svært mange miljørelaterte avgiftsspørsmål som Trine Skei Grandes parti har bedt Siv Jensens departementet om å regne på.

Svaret fra det Frp-styrte departementet er at en økning i veibruksavgiften på 50 øre pr. liter utover Regjeringens forslag anslås å gi statskassen omlag 390 mill. kroner mer i inntekter.

Venstre har bedt om svar på tilsvarende regnestykker om avgiften på diesel, samt bedt om regnestykker på hva det vil bety å fjerne avgiftsfritaket på diesel til båtmotorer.

Det er delte meninger i Venstre om partiet bør gå inn i regjering med Frp, også blant partiets ordførere.

For å kunne bruke nesten 2,5 milliarder kroner mer på klima- og miljøtiltak kutter Venstre blant annet i satsingen på oljeaktivitet, ifølge NTB. Partiet vil redusere satsingen på petroleumsforskning med nesten 300 millioner kroner. I tillegg kuttes titalls millioner til kartlegging av oljevirksomhet, og Petoros engasjement i leteboring rundt Island foreslås avviklet.

Besparelsen vil være en del av inndekningen når Venstre bruker nesten 750 millioner kroner på forskning innen miljø, transport og næringsvirksomhet.

– Dette er en omstilling vi trenger. Vi må forske mer på det som er fremtidens løsninger, sier partiets nestleder Ola Elvestuen til NTB.

Stor kreativitet i Venstre

Totalt har Venstre sendt av gårde 466 budsjettspørsmål. Og et stort antall av dem dreier seg om ulike varianter av en «grønn» avgiftsomlegging. Men Finansdepartementet klarer ikke å svare på alt Venstre vil ha regnet på.

Departementet kan hverken gi svar på hva staten kan få i inntekter på å innføre klimaavgift på kjøttproduksjon, eller «på utslipp av lystgass fra kunstgjødsel...»

Dermed blir det vanskelig for Venstre å forslå disse avgiftene innført nå.

Kan tjene på gruveavfallsavgift - hvis ikke driften blir ulønnsom

Da er det lettere å regne på innføring av en eventuell avgift på gruveavtall - eller avgangsmasser som det korrekt heter.

Hvis man legger en avgift på 25 kroner pr. tonn på avfallet vil staten ifølge regnemestrene til Siv Jensen kunne tjene anslagsvis 250 millioner kroner. Legger man på en avgift på 100 kroner, kan inntektene logisk regnet blir fire ganger så høye: omlag 1 milliard kroner.

Men, påpeker Siv Jensens departement: Staten risikerer å tjene mindre enn slike anslag, fordi en avgift kan svekke lønnsomheten og føre til nedlegging av gruvevirksomhet.

Plastavgift kan erstatte dagens emballasjeavgift?

Venstre har også tenkt tanken på å legge om avgiften på emballasje. Tre ulike spørsmål vitner om det. Partiet har spurt om hvor mye penger man taper på å avskaffe dagens miljøavgift på emballasje og hvor mye man kan få inn ved å innføre en ny avgift på plastflasker som graderes etter fossilt plastinnhold.

Også her er svaret at departementet ikke ser seg i «stand til å gi et tilfredsstillende provenyanslag».

Ingen forslag om endret flyplassasjeravgift

Venstre har bedt Jensens undersåtter beregne kostnadene av både en omlegging av flypassasjeravgiften. Ifølge kilder i Venstre fremmes det ikke noen forslag om dette i partiets alternative budsjett, siden departementet ikke klarer å forutse konsekvensene.

Partiet har spurt om hva staten vil få inn i avgifter om man la om avgiften etter reiselengde etter modell fra den britiske modellen «Air Passenger Duty», hvor reiser under 2000 kilometer ilegges en avgift på 75 kr., reiser mellom 2000 og 3000 kilometer får en avgift på 150 kr og reiser over 3000 kilometer en avgift på 300 kr.

Ifølge departementet vil en slik utforming av flypassasjeravgiften «kreve utredninger som det ikke er mulig å gjennomføre innenfor tidsrammen som er til rådighet.»

Dyrere campingbiler?

KrF har foreslått økt engangsavgift på tunge biler med høye CO2-utslipp. Venstre kommer trolig til å gjøre det samme.

Trine Skei Grandes parti har også bedt om å få utregnet konsekvensene av ulike klima- og miljøvridninger i engangsavgiften på både campingbiler og varebiler. Venstre vil bl.a. vite hva staten kan få av inntekter om disse kjøretøyene avgiftsbelegges for CO2-utslipp etter samme sats som personbiler. I følge svaret kan det dreie seg om inntekter i størrelsesordnen drøyt to milliarder for varebiler og 200 millioner for campingbiler.

Carl I. Hagen advarer sine egne mot å slippe Venstre inn i regjering.

Momsfritak og endret elavgift

Venstre sysler ikke bare med tanken om økte avgifter. Partiet har stilt en rekke spørsmål om alt fra momsfritak på kjøp av elsykler og kollektivreiser (minus fly) til fritak for elavgift for ladestasjoner for elbiler.

Momsfritak på elsykler vil kunne koste staten drøyt 500 millioner, mens departementet ikke gir noe svar på hva det vil koste å la passasjerenes slippe moms på kollektivtreiser. Elavgiftsfritak på ladestasjoner vil nå kunne koste staten drøyt 100 millioner kroner, men på sikt svært mye mer i følge Siv Jensens departement. Som motpost her vurderer Venstre vurderer økt elavgift på annen virksomhet.