22. mars var gatene fulle av streikende skoleungdommer, 40.000 elever fra hele landet, med ulike partipolitiske preferanser, men med høylytte krav om en ny kurs i klimapolitikken.

Såpass inntrykk gjorde streikene, at Stortinget i dag var nødt til å stemme over ungdommenes klimakrav.

Bare SV, MDG og Rødt stemte for.

Hadde tre krav

Skolestreikerne hadde tre krav til regjeringen: Ingen nye oljeutvinningstillatelser, øke ambisjonen om klimakutt innen 2030 til 53 prosent, og trappe opp klimabistanden til 65 milliarder kroner årlig

Det var disse kravene som ble til en liste med forslag fra SV og MDG som de folkevalgte i dag måtte ta stilling til:

Stanse tildeling og åpning av nye olje- og gassfelt på norsk sokkel, og fase ut oljevirksomhet i løpet av de neste 15 årene.

Permanent vern mot petroleumsaktivitet i særlig verdifulle og sårbare havområder.

Øke klimamålet til 60 prosent utslippskutt innen 2030.

Utrede hva som er Norges rettferdige andel av de globale klimakostnadene og trappe opp klimabistanden tilsvarende

Overføre 65 milliarder kroner fra Oljefondet til FNs grønne klimafond

Utrede en 3. rullebane på Gardermoen i lys av Norges klimamål

Utrede mulighetene for ungdomskort på kollektivtransport for de under 20 år.

Skoleungdom streiket for hardere klimatiltak på Eidsvolls plass i Oslo 22. mars 2019. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK

Skuffelse i MDG

– Jeg er flau over at Norge er blant de få landene i Europa som fortsatt øker utslippene. Jeg er flau og forbanna over at regjeringa svikter kommende generasjoner. Regjeringens eneste svar til klimasteikerne er såkalte «klimatoppmøter» der ungdommene blir spurt om hva de selv kan gjøre for å leve mer klimavennlig, sier Une Bastholm i Miljøpartiet De Grønne til NRK.

Frps Terje Halleland reagerer på at SV og MDG fremmer forslag det ikke er beregnet kostnaden av.

– Jeg reagerer på at etablerte partier velger å kopiere urealistiske krav, uten å tenke gjennom hvilke konsekvenser disse forslagene vil få for økonomien, arbeidsledigheten og ikke minst for klimaet, sier han.

Skuffet initiativtaker

16 år gamle Tina Razafimandimby Våje, som er initiativtaker til streiken i Norge, mener Stortinget burde gjort annerledes:

– Vi vet at kravene er ambisiøse og vanskelige å innfri, men de er nødvendige. Når vi sitter på Stortinget vil det være for sent. Dessverre har vi ikke tid til noe annet enn ambisiøse og vanskelige valg, skriver Våje i en e-post til NRK.

Hun sier det nå skal legges nye planer og at ungdommene ikke vil bli ignorert på den måten. Hva som er skolestreikbevegelsen i Norges neste planer vil bli presentert på en klimastreik utfor Stortinget fredag.