Giske: - En gledens dag

Både regjering, opposisjon og industri er fornøyd med kompensasjonsordning.

VIL HJELPE INDUSTRIEN: Trond Giske og regjeringen vil gi en halv milliard i året til industriselskaper som må betale klimaskatt for strømmen de kjøper. Vis mer byoutline Per Løchen / Krister Sørbø

Publisert: Oppdatert: 11. september 2012 14:22 , Publisert: 11. september 2012 12:45

- Fremfor alt så er dette en gledens dag for norsk industri, sier næringsminister Trond Giske til E24.

Statsrådens entusiasme kommer etter at regjeringen tirsdag formiddag annonserte at de vil innføre en såkalt kompensasjonsordning for CO2-kostnader kraftkrevende industri får når de kjøper strøm.

- Dette gjør at norsk industri får like vilkår som sine konkurrenter i andre land. Dermed slipper vi at en offensiv norsk og europeisk klimapolitikk gjør at våre industribedrifter flytter ut.



Les også: Nå vil regjeringen hjelpe industrien



- Hva vil dette koste norske skattebetalere?

- Det avhenger av flere ting, som kraftpris og karbonpris, men med dagens priser har vi beregnet kostnadene til rundt 500 millioner i året.

ENTUSIASTISK: Trond Giske. Vis mer byoutline Vegard Grøtt

Giske forteller at dette skal gis som en ordinær bevilgning over statsbudsjettet.

Regjeringen legger opp til at støtteordningen skal vare ut 2020, men siden den hvert år skal behandles i forbindelse med statsbudsjettet, er det ingen garanti for hva som kan skje de kommende årene.

- Dette er politikk, og det vil avhenge at fremtidige storting vil se verdien av å støtte industrien på denne måten, sier Giske.

Kvotemarkedet for CO2 ble opprettet i 2005, samme år som den rød-grønne regjeringen tiltrådte.

Giske forklarer at det ikke har vært mulig å innføre en støtteordning til industrien før, siden EU har brukt veldig lang tid på å åpne for denne muligheten. Før EU kom i mål med dette arbeidet har Norge, grunnet EØS-avtalen, vært bundet på hender og føtter i denne saken.

- I seg selv hadde det vel vært ønskelig og fått på plass dette før? For vi har vel mistet en del industri siden 2005?

- Det er feil. Vi har flere industriarbeidsplasser nå enn i 2005.

- Har vi virkelig flere arbeidsplasser i industrien på fastlandet nå enn i 2005?

- Nå snakker jeg om norsk industri totalt, avslutter Giske.

Giske referer til antallarbeidsplasser inkludert oljerelatert sektor.



Roser regjeringen for helomvending

Ketil Solvik-Olsen i Frp vil gi regjeringen ros for dette tiltaket, og han sier han er glad for at regjeringen i hans mening har snudd i klimapolitikken.

- DE HAR SNUDD: Ketil Solvik-Olsen, er fornøyd, men viser det her med en pekefinger. Vis mer byoutline Nils Bjåland

- Dette er et bra og viktig tiltak fra regjeringen gitt at det ikke er noen skjulte detaljer. Frp har utfordret regjeringen via Erik Solheim og Terje Riis-Johansen i flere år, men da sa de at dette ville undergrave klimapolitikken, sier han til E24.



- Det er positivt at de nå åpenbart har snudd.

Solvik-Olsen mener statsrådbyttene i miljø- og energidepartementene kan ha gjort det lettere for regjeringen å endre kurs.

I Stortingets spørretime den 19. november 2008 sa daværende olje- og energiminister Terje Riis Johansen (Sp) at «for øvrig mener jeg at det ikke er mulig å se for seg en løsning hvor en generelt unntar elektrisitet produsert på rein energi fra markedspris. Da vil hele kvotesystemet rakne».

Solvik-Olsen mener norsk klimapolitikk har vært preget av mye selvmotsigende poltikk der man er mest opptatt av å få ned CO2-utslippene i Norge uten å tenke på at det fører til utflagging med dertil forurensing andre steder.



Han sier at han opplever den nye miljøvernministeren fra SV, Bård Vegar Solhjell, noe mer pragmatisk enn sin forgjenger.

- Bedre vilkår i Sverige



Solvik Olsen håper denne ordningen vil gjøre det lettere for industrien å overleve og mener vi bør være stolte av å eksportere energi i Norge.

- For to år siden la regjeringen frem en industrikraftordning som de skrøt av, men den har nesten ingen tatt i bruk på grunn av kravene i ordningen. Noe av det samme så vi med de grønne sertifikatene, som i utgangspunktet er en god ordning. Problemet er at vilkårene i ordningen er så mye bedre for bedrifter i Sverige, sier han.

- Det viktigste er at vi har rammevilkår i Norge som er konkurransedyktige med landene rundt oss. CO2-kompenasjonsordningen er viktig fordi den tar hensyn til landene utenfor Europa som ikke nødvendigvis har CO2-kvoter og skatter, sier Solvik-Olsen.

Hydro: - En viktig avklaring



Norsk Hydro er glad for nyheten fra regjeringen og håper rammevilkårene for kraftkrevende industri nå vil sikre at det fortsatt er mulig å drive aluminiumsproduksjon i Norge.

- VIKTIG: Halvor Molland, også han med pekefinger. Vis mer byoutline Berit Roald

- For oss er dette en veldig viktig avklaring som vi har ventet lenge på. Dette er i tråd med de signalene som er blitt gitt, sier Halvor Molland, informasjonsdirektør i Hydro.

Han forteller at Søral-verket på Husnes, som Hydro eier sammen med Rio Tinto Alkan, har en kraftkontrakt som utløper ved nyttår.

- De har ikke kunnet gå videre med forhandlinger om en ny langsiktig kraftkontrakt uten denne avklaringen. Det er viktig at regjeringen fullt ut utnytter handlingsrommet og mulighetene som EU har lagt til rette for innenfor CO2-kompensasjonsordningen. Dette vil styrke norsk industri, sier Molland.

Ønsker eksport av aluminium



Informasjonsdirektøren forteller at EU har lagt opp til slike ordninger for å unngå at industri som slipper ut CO2 ikke bare flyttes ut av Europa, men at det faktisk fører til en reell reduksjon i utslippene.

- CO2-skatten har hatt en utilsiktet effekt fordi den indirekte, gjennom økte kraftpriser har pålagt industri og spesielt aluminiumsprodusentene i Europa en avgift som konkurrenter i andre deler av verden ikke har, forteller Molland.

Hydro mener det er viktig at aluminiumsindustrien som produserer «effektivt og med lave utslipp gjennom vannkraft» ikke blir et offer for «karbonlekkasje» hvor den flyttes ut av Europa til land uten CO2-skatt.

- Det gjenstår å se om dette vil hindre utflagging. Syretesten blir om man med denne ordningen klarer å sikre kraftkontrakter som gir grunnlag for videre drift, sier Molland.

- Aluminium er energi i fast form og vi mener aluminiumsproduksjon i Norge er en god måte å eksportere ren norsk vannkraft, avslutter Molland i Hydro.

Les også

Hydro dropper permitteringer i SunndalAlcoa-resultatet faller 81 prosentHydrosjefen frykter dominoeffekt