Det engagemang som funnits även tidigare år har fördjupats i 2018 års utgivning, enligt Barnboksinstitutets årliga bokprovning. Trenden syns både i faktaböcker som Patrik Lundbergs "Berättelser om Sverige: Texter om vår demokrati" och i skönlitteraturen.

Även om författarna tar upp miljö, integration och andra politiska frågor pekar de inte ut någon tydlig fiende. I stället lyfter flera av dem fram ekonomiska och sociala skillnader. I "Hemma hela sommaren" av Elin Johansson och Ellen Ekman visar sig ett sommarlov på hemmaplan, utan utlandsresa, trots allt vara ett ganska bra alternativ.

Mamma som städar

Ujje Brandelius och Clara Dackenberg synliggör klasskillnaderna i bilderboken "Hemma hos Harald Henriksson". Historien handlar om en flicka som följer med sin mamma hem till Harald. Barnen leker, men var ska flickan äta? Tillsammans med Harald, eller tillsammans med sin mamma som städar hemma hos Haralds familj?

På väggarna sitter proggaffischer med feministiska budskap.

Man kan läsa in så mycket i den här bokens bilder, och som vuxen ser man helt andra saker. Jämfört med 70-talets böcker är bilderna och texten mycket mer i samspel, säger Kajsa Bäckius, bibliotekarie på Barnboksinstitutet.

Augustvinnaren Emma Adbåges "Gropen" är en annan av de titlar som Svenska barnboksinstitutet lyfter fram. Här handlar det framför allt om "generationsmaktordningen", det vill säga barn som inte längre står ut med vuxenvärldens makt. Barnen får inte leka fritt i en spännande grop som tråkiga och fantasilösa vuxna tycker är för farlig.

Det blir mer som en symbol för att barnen också ska få ha bestämmanderätt över sin tid och sina liv.

Men utgivningen rymmer också flera miljöaktivistiska böcker. Barnboksinstitutet ser en ny tilltro till kollektivism i exempelvis Elin Eks "Athena. Grattis världen! Jag är här nu!" vars huvudperson startar en aktivistgrupp efter att ha sett en dokumentär om hur polarisarna smälter.

I Katarina Lönnebys "Götes gammelskog" hjälper en pojke djuren att gå till kungen som stoppar avverkningen och gör en nationalpark.

Också i samhället i stort har barn börjat engagera sig, klimatstrejka och så vidare. Barn- och ungdomslitteraturen är ofta väldigt snabb på att plocka upp sådant här, säger Kajsa Bäckius.

Minskad utgivning

Den sammanlagda barn- och ungdomsutgivningen har fördubblats under 2000-talet, men under 2018 minskade utgivningen med 9 procent jämfört med året före.

Man kanske kan se det mer som en stabilisering, det är några förlag – inte alla – som drar ner.

Värt att notera är att även barn- och ungdomar i allt högre utsträckning väljer digital läsning och lyssning. Den digitala försäljningen har fördubblats och uppgick under 2018 till 15 procent av den totala försäljningen av barn- och ungdomslitteratur. Dessa titlar ingår dock inte i Barnboksinstitutets genomgång.