Utbyggnaden av förnybar elproduktion har varit mycket positiv sedan riksdagen beslutade att införa de gröna elcertifikaten. Inte minst har vindkraften byggts ut snabbt och Sverige har i dag med våra 15 terawattimmar (TWh) vindel gått om Danmark.

15 TWh el från vindkraft motsvarar en minskning av koldioxidutsläpp med 12 miljoner ton per år – en betydande vinst för miljön.

Konstruktionen med de gröna elcertifikaten har visat sig vara ett väl fungerande ekonomiskt styrmedel genom att samtidigt som det stimulerat till utbyggnad av ny förnybar elproduktion så har marknadspriset på el för hushållen och industrin minskat. Att ett miljöstyrande ekonomiskt styrmedel ger totalt sänkta priser är något unikt, men hänger samman med att den förnybara elproduktionen har låga driftskostnader. Tillsammans med en kraftigt utbyggd förnybar elproduktion har priserna då till och med kunnat överkompensera själva elcertifikatskostnaden. Priset som vi som konsumenter betalar för elcertifikaten är cirka två öre per kilowattimme – flera gånger mindre än den prissänkning som utbyggnaden av förnybar el har lett till.

För närvarande har dock elcertifikatsystemet tappat i kraft, genom att elpriserna är låga samtidigt som certifikaten är så lågt prissatta att de inte stimulerar till ytterligare investeringar i förnybar elproduktion.

Problemet ligger i en tidigare politisk otydlighet om framtiden för stödsystemet tillsammans med ett ackumulerat överskott av certifikat. Sammantaget skapar detta en stor osäkerhet och därmed risk i lönsamheten av nya anläggningar för förnybar elproduktion. Detta har lett till den avstanning i nyproduktionen av vindkraft som vi nu ser.

Regeringen har därför lagt en proposition om att höja ambitionsnivån för elcertifikaten, som genom stöd från Centerpartiet och Vänsterpartiet förväntas vinna majoritet i riksdagen i morgon, 21 oktober. Att övriga partier inte ser behovet av ytterligare utbyggnad av den förnybara elproduktionen är anmärkningsvärt.

Men regeringens politik för att skynda på utbyggnadstakten stannar inte vid de gröna elcertifikaten. I budgetpropositionen finns också för 2016 ett anslag om 225 miljoner kronor för hushåll som investerar i egna solceller.

Från 2017 höjs nivån till 390 miljoner kronor. Därmed kan inte bara de som nu står i kö för att kunna ta del av solinvesteringsstödet erhålla stöd, men intresset för att vilja bidra till ökad förnybar elproduktion kan förväntas öka ytterligare. De gröna certifikaten och den utbyggnad av förnybar el som dessa resulterat i har lett till två positiva effekter – en miljömässig med minskade utsläpp av koldioxid till atmosfären, samt en sänkning av elpriset vilken hittills gynnat både hushåll och industri.

Med de nya krafttag som nu föreslås, högre ambitioner för elcertifikaten tillsammans med ökat stöd till installation av solenergi, finns goda förutsättningar för en fortsatt utveckling i den här riktningen – fortsatt minskade koldioxidutsläpp och lägre elpriser.

Niclas Malmberg (MP), riksdagsledamot

Rafael Waters, socialdemokrater för Tro och Solidaritet

Per Ribbing