Statistiknyhet från SCB 2017-11-29 9.30

Mellan åren 2014 och 2016 ökade arealen träda med drygt 38 000 ha och den kortliggande trädan ökade i andel. Andelen areal som vårplöjs minskade mellan de båda åren, liksom andelen areal med fånggröda. Förändringarna beror delvis på reglerna för olika jordbrukarstöd.

Krav på ekologiska fokusarealer inom förgröningsdelen av gårdsstödet (infördes 2015) har sannolikt gjort att arealen träda ökat mellan åren 2014 och 2016, eftersom träda är godkänd som ekologisk fokusareal. Vårbearbetning inför sådd har minskat från 42 till 29 procent av arealen för vårkorn och från 46 till 25 procent för havre mellan 2014 och 2016. Under samma tid minskade arealen med miljöstöd för vårbearbetning från 83 200 hektar till 15 200 hektar. Den vanligaste fånggrödan var vallgräs som odlades på 65 procent av fånggrödearealen följt av oljerättika/rättika som odlades på sammanlagt 21 procent av fånggrödearealen 2016.

Andelen yngre vallar större på ekologiskt odlad areal

Jämfört med den konventionellt odlade slåttervallen är en större andel av den ekologiskt odlade 1 eller 2 år. Med ekologiskt odlad menas här vallar med ersättning för ekologisk produktion. I ekologiska vallar är det viktigt att bibehålla en viss mängd baljväxter som fixerar eget kväve från luften. Eftersom vallbaljväxternas andel minskar med vallens ålder behöver ekologiska vallar brytas tidigare än konventionellt odlade vallar för att bibehålla sin produktion. 93 procent av den ekologiska slåttervallsarealen var insådd med baljväxter, jämfört med den konventionella där endast 76 procent var insådd med baljväxter.

Knappt tre procent av åkerarealen kalkas

Kalkningsmedel spreds under 2016 på drygt 70 000 hektar åkermark, vilket motsvarar knappt 3 procent av den totala åkerarealen. Den kalkade åkerarealen har varit relativt konstant under de senaste åren. Den totala mängden kalkningsmedel, omräknad till kalciumoxid (CaO), var 2016 ca 142 000 ton. Utslaget på den kalkade arealen blir det ca 2 ton CaO per hektar.

Strukturkalk är släckt eller bränd kalk som förutom att den har en pH-höjande effekt också påverkar strukturen på lerjordar positivt. Strukturkalk spreds under 2016 på cirka 6 800 hektar. Även den areal som kalkas med strukturkalk har varit relativt konstant de senaste åren.