GP når Ann-Sofie Hermansson en dryg timme efter att domen förkunnats.

– Det är väldigt glädjande, det är en seger för både demokratin och yttrandefriheten, säger Ann-Sofie Hermansson.

På vilket sätt?

– Man ska inte kunna bli åtalad och fälld för förtal för att man för politiska diskussioner i vårt samhälle. Man måste få kunna vara så pass tydlig att man ska kunna kalla röster för extrema om de är det utan att bli dragen inför domstol.

LÄS MER: Experten om domen: "Där kanske man går lite vilse"

"Vi ska inte behöva akta oss"

Bakgrunden till rättegången är att Göteborgs stad våren 2018 ställde in en planerad visning av Hanna Högstedts film "Burka songs 2.0" på Blå stället i Angered, då kommunen ansåg att det efterföljande samtalet skulle bli allt för ensidigt. På sin blogg skrev Ann-Sofie Hermansson (S) – då kommunstyrelsens ordförande – återkommande om att debattörerna som skulle delta i samtalet, Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi, var extrema röster som "försvarat terrorister och avfärdat anti-terrorinsatser mot bland annat IS-krigare".

Enligt deras stämningsansökan hade Ann-Sofie Hermansson spridit felaktiga uppgifter om dem, bland annat att de försvarat terrorister och av Hermansson blivit likställda med fascister och nazister. De ville se henne dömd för grovt förtal, alternativt förtal. Så blev det alltså inte.

Vad tror du domen kan få för betydelse?

– Att man ska kunna vara så här öppen i det politiska samtalet. Att vi inte ska behöva akta oss och vara rädda för att bli stämda eller åtalade, vi ska ha en fri opinionsbildning och fri debatt. Det hoppas jag kunna medverka till, säger Ann-Sofie Hermansson till GP.

– Jag tycker det här är en principiellt viktig demokratiskt fråga. Då får man hålla i sig även när det är obehagligt, och stå för sina demokratiska principer.

LÄS MER: Jag är tacksam för att tingsrätten friar Hermansson

Domen i det uppmärksammade rättsfallet där förra S-politikern Ann-Sofie Hermansson blivit stämd för grovt förtal lämnas ut i Göteborgs tingsrätt. Bild: Thomas Johansson/TT Domen i det uppmärksammade rättsfallet där förra S-politikern Ann-Sofie Hermansson blivit stämd för grovt förtal lämnas ut i Göteborgs tingsrätt. Bild: Thomas Johansson/TT Ann Sofie Hermansson kommenterar den friande domen gällande grovt förtal för att ha kallat två kvinnor för extremister på sin blogg. Bild: Ali Lorestani/TT Ann Sofie Hermansson kommenterar den friande domen gällande grovt förtal för att ha kallat två kvinnor för extremister på sin blogg. Bild: Ali Lorestani/TT "Vi har resonerat utifrån de här påståendena som målsägande menar är kränkande, det är ett antal formuleringar. Beträffande tre av dem har vi kommit fram till att de inte är möjliga att pröva som förtal", säger rättens ordförande Mats Hagelin. Bild: Thomas Johansson/TT "Vi har resonerat utifrån de här påståendena som målsägande menar är kränkande, det är ett antal formuleringar. Beträffande tre av dem har vi kommit fram till att de inte är möjliga att pröva som förtal", säger rättens ordförande Mats Hagelin. Bild: Thomas Johansson/TT Ann Sofie Hermanssons advokat Allan Stutzinsky. Bild: Thomas Johansson/TT Ann Sofie Hermanssons advokat Allan Stutzinsky. Bild: Thomas Johansson/TT 1 /4 Domen i det uppmärksammade rättsfallet där förra S-politikern Ann-Sofie Hermansson blivit stämd för grovt förtal lämnas ut i Göteborgs tingsrätt. Bild: Thomas Johansson/TT Ann Sofie Hermansson kommenterar den friande domen gällande grovt förtal för att ha kallat två kvinnor för extremister på sin blogg. Bild: Ali Lorestani/TT "Vi har resonerat utifrån de här påståendena som målsägande menar är kränkande, det är ett antal formuleringar. Beträffande tre av dem har vi kommit fram till att de inte är möjliga att pröva som förtal", säger rättens ordförande Mats Hagelin. Bild: Thomas Johansson/TT Ann Sofie Hermanssons advokat Allan Stutzinsky. Bild: Thomas Johansson/TT

Väger in yttrandefriheten

Göteborgs tingsrätt har bedömt sex inlägg på Ann-Sofie Hermanssons blogg. De flesta av formuleringarna kan enligt tingsrätten inte ses som förtal.

Exempelvis är termer som "extrema röster" och "extremister" enligt tingsrätten inte uttryck med bestämt innehåll, varför de inte kan prövas mot verkliga förhållanden och därmed inte heller kan utgöra förtal.

Det är dock ett resonemang som Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahis juridiska ombud Silas Aliki inte köper.

– Vi delar inte alls tingsrättens bedömning i den här helt centrala frågan. Begrepp som "extremister" och "extrema röster" är till för att smutskasta människor och det är absolut uppgifter som kan prövas juridiskt. Därför kommer vi att överklaga domen.

Har du pratat med Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi?

– Ja, det har jag gjort. De har lidit stor skada av de här uppgifterna och vill naturligtvis överklaga domen, säger Silas Aliki.

Tingsrätten skriver i sin dom att uttalandena "kan vara skadliga för deras anseende och således utgöra ett förtal. Men slår också fast att det med utgångspunkt i yttrandefriheten som måste råda i en demokrati, varit försvarbart för Hermansson att framföra uppgifterna inom ramen för den offentliga debatt som uppstod i kölvattnet av beslutet att ställa in föreställningen.

LÄS MER: Bakgrunden till åtalet mot Ann-Sofie Hermansson – detta har hänt

Ann-Sofie Hermansson under förtalsrättegången i januari. Bild: Anders Ylander Ann-Sofie Hermansson under förtalsrättegången i januari. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Arkivbild från 2017. Filmen Burka Songs 2.0 visas på Geresborgsskolan, norr om Bovallstrand, som en del av Göteborgs konstbiennal, Gibca. Regissören Hanna Högstedt i samtal med Maimuna Abdullahi. Bild: Marita Adamsson Arkivbild från 2017. Filmen Burka Songs 2.0 visas på Geresborgsskolan, norr om Bovallstrand, som en del av Göteborgs konstbiennal, Gibca. Regissören Hanna Högstedt i samtal med Maimuna Abdullahi. Bild: Marita Adamsson Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander 1 /5 Ann-Sofie Hermansson under förtalsrättegången i januari. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Arkivbild från 2017. Filmen Burka Songs 2.0 visas på Geresborgsskolan, norr om Bovallstrand, som en del av Göteborgs konstbiennal, Gibca. Regissören Hanna Högstedt i samtal med Maimuna Abdullahi. Bild: Marita Adamsson Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander Nu inleds förtalsrättegången mot Ann-Sofie Hermansson Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi vill se Ann-Sofie Hermansson fälld för grovt förtal, i andra hand förtal. Detta då hon, enligt Doubakil och Abdullahi, kränkt deras trosbekännelse. Bild: Anders Ylander

"Udda rättegång"

Tingsrätten anser också att politikern visat att det har funnits skälig grund för uppgifterna. Den bedömningen baseras bland annat på uttalanden som målsägandena själva har gjort och uttalanden som har gjorts av en gruppering som målsägandena ingår i.

– Ann-Sofie Hermanssons kommentarer har rört sig inom ramen för den fria debatten, påpekar tingsrättens ordförande rådman Mats Hagelin, som beskriver rättegången som udda.

– Den har haft ett rätt abstrakt innehåll som gränsar till politik och god ton i den offentliga debatten, säger han till GP och menar vidare att rätten inte prövat om det Ann-Sofie Hermansson sagt varit sant eller inte.

– Inom juridiken pratar vi inte om sanning utan om det finns skälig grund för ett påstående, och det anser vi att det har gjort.

Var det ett enkelt domslut att fria Ann-Sofie Hermansson?

– Det vill jag nog inte gå in på. Jag hänvisar till våra domskäl där vi utvecklar rättens resonemang, säger tingsrättens ordförande Mats Hagelin.

Åklagare ville inte driva målet. Tingsrätten var enig i sin dom och åtalet ogillas i sin helhet. Har detta varit en onödig rättegång?

– Jag vill inte recensera parternas sätt att ta rättsväsendet i anspråk. Jag har respekt för att parterna ville ha saken prövad, säger Mats Hagelin.

LÄS MER: Domaren Mats Hagelin: "En udda rättegång, men intressant"

Enligt domen ska Fatima Doubakil och Maimuna Abdullahi ersätta Ann-Sofie Hermansson för hennes rättegångskostnader på 190 000 kr.

Rättens ledamöter var överens om domslutet.

Fakta: Förtal Brottet förtal begås av den som utpekar en person som brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt, eller lämnar någon annan uppgift som är ägnad att utsätta personen för andras missaktning. Det finns dock flera undantag. Om det i sammanhanget varit "försvarligt att lämna uppgift" om något, och uppgiften varit sann, kan man inte dömas för förtal. Detsamma gäller om man haft "skälig grund" för att lämna uppgiften. När rätten avgör om ett förtal ska räknas som grovt, tas bland annat hänsyn till vilken spridning uppgiften fått. Maxstraffet för grovt förtal är två års fängelse. Om brottet inte bedöms som grovt, blir straffet böter. Lagtexten om förtal finns i brottsbalkens femte kapitel. Källa: Brottsbalken

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.