Predsjednik SDP-a Davor Bernardić ovih je dana, u intervjuu za Novi list, ponovno potegnuo pitanje revizije ugovora sa Svetom Stolicom. Iako je te ugovore spomenuo u kontekstu novog programa stranke, čije bi konture trebale biti poznate na jesen, a jedan od temelja bi mu trebao biti i sekularizam, iz SDP-a su naknadno stigla tumačenja da je riječ samo o osobnom viđenju njihova predsjednika, ne i o nečemu što će biti dijelom nove programske platforme.

U stranci ističu kako je radna skupina koja bi trebala izraditi novu programsku platformu SDP-a tek počela s radom te kako bi se smjernice programa trebale znati tek u rujnu, a Bernardić je, tumače, u intervjuu, tek naglasio značenje sekularne države, koja je kao jedan od ciljeva navedena i u postojećem programu, koji datira još iz vremena Ivice Račana.

U tijeku je, kažu, idejno trasiranje programa, u kojem neće biti mjesta konkretizacijama poput izmjene ugovora sa Svetom Stolicom.

Naglašavaju kako su ugovori sa Svetom Stolicom potpisani još dok je Hrvatska bila u ratu te kako su se u međuvremenu znatno promijenile okolnosti u državi, ali i u Crkvi, u kojoj novi papa Franjo snažnije zastupa socijalnu pravdu i jednakost te kako bi se izmjene Vatikanskih ugovora mogle naći u izbornim i drugim programima, na kojima će raditi programski savjeti stranke, ali kako nitko za sada ne može reći da će se to doista i dogoditi.

Među članovima radne skupine koja je zadužena za izradu novog programa stranke također se može čuti da zasad nije bilo govora o konkretnim programskim smjernicama pa ni o Vatikanskim ugovorima, no činjenica je da su se iz stranke i ranije povremeno plasirale slične ideje, uglavnom u vrijeme unutarstranačkih ili izbora u državi. Posljednji ih je potencirao Ranko Ostojić u utrci za predsjednika SDP-a, kada je o tome pisao i kardinalu Josipu Bozaniću tražeći sastanak, koji se na kraju nije dogodio.

Ostojićeva ideja bila je da se revizijom ugovora jasno utvrdi obrazac po kojem Crkva prima novac iz državnog proračuna.

Nezadovoljstvo SDP-ovaca izazivala je činjenica da je ta formula sada vezana uz broj župa što, tumačili su, Crkvu potiče na osnivanje novih župa iako za to nema realne potrebe, s obzirom na sve manji broj stanovnika, pa onda i vjernika u Hrvatskoj.

Mnogi u SDP-u i danas su na stavu da bi država morala precizno znati u što ulaže gotovo 300 milijuna proračunskih kuna, a Crkva podnositi izvje??ća u kojima bi pravdala takvo trošenje.

Nešto mekši stav prevladava kad je riječ o vjeronauku u školama. SDP-ovci uglavnom nemaju ništa protiv toga da taj predmet ostane izborni, no postavljaju pitanje treba li se vjeronauk i ocjenjivati. Sporno im je i to što država nije uspjela organizirati da se vjeronauk održava prvi ili posljednji školski sat.

U pozivima na reviziju ugovora sa Svetom Stolicom SDP-ovci ističu primjer Slovenije, koja je uspjela dogovoriti manja davanja, a tvrde da je ono što traže na tragu rješenja kakva ima Poljska, kao država s izrazito katoličkim stanovništvom.

Činjenica je, međutim, da se radi o međunarodnim ugovorima koji se ne mogu raskinuti jednostrano, osim u izvanrednim okolnostima, kakvima smo svjedočili u slučaju granične arbitraže sa Slovenijom.

Da bi se pristupilo reviziji ugovora, nužno je, dakle, zatražiti suglasnost Vatikana, što do sada nije učinila ni jedna Vlada pa ni one koje je predvodio SDP.

Vlada Zorana Milanovića tako je 2012. u trenutku opće proračunske štednje, priopćila kako se ugovori sa Svetom stolicom neće dirati.

U Crkvi jučer nitko nije htio službeno o komentirati Bernardićeve izjave, no neslužbeno smo mogli čuti kako se radi o neozbiljnim izjavama u javnosti koje, zapravo, nemaju nikakvu stvarnu težinu te da se takve izjave najčešće pojavljuju u lijevim i liberalnim političkim krugovima prije izbora, ali i za unutarstranačke potrebe.

Naime, dosad nikada nitko službeno nije zatražio od Vatikana promjenu u bilo kojem od četiriju ugovora Svete Stolice i Hrvatske (o gospodarskim pitanjima, o pravnim pitanjima, o suradnji na području odgoja i kulture te o dušobrižništvu u vojsci i policiji), a to bi svatko s ozbiljnim namjerama njihova razvrgnuća trebao napraviti jer je riječ o međunarodnim ugovorima. Ugovaratelj za Katoličku crkvu u Hrvatskoj je Sveta Stolica, pa u Hrvatskoj biskupskoj konferenciji, zapravo, i nema sugovornika na tu temu kada bi netko s državne strane i došao ozbiljno razgovarati o promjeni ugovora.