I de senere år har politiet fået en række nye opgaver samtidig med der er blevet færre politifolk, siger Politiforbundets formand.

Fra mandag er der kun én patruljevogn med politifolk pr. vagt med hjemsted i Helsingør, skriver Helsingør Dagblad.

Det er konsekvenserne af en reorganisering af Nordsjællands Politi, som har store politigårde i Hillerød og Gentofte.

Der bor cirka 47.000 mennesker i Helsingør by, og cirka 62.000 i hele kommunen, og især i weekenderne er der ofte gang i et hektisk natteliv i den nordsjællandske by.

Benedikte Kiær, konservativ borgmester i Helsingør, bekræfter Helsingør Dagblads oplysninger overfor TV 2.

- Indtil i morgen er der tre patruljebiler pr. vagt, som har hjemsted på stationen i Helsingør. Fra mandag er der kun én, siger hun.

Der er dog stadig politipatruljer på vagt, som kan rykke ud fra politigårdene i Gentofte og Hillerød.

Borgmester: - Uhensigtsmæssigt

Havde det stået til ledelsen hos Nordsjællands Politi, så havde der slet ikke været nogen patruljebiler med hjemsted i Helsingør - ledelsen ville nedlægge Helsingør som udrykningsstation, så der kun skulle rykkes ud fra politistationerne i Hillerød og Gentofte.

- Det har jeg kæmpet imod. Jeg mener, det ville være uhensigtsmæssigt ikke at have en udrykningsstation i Helsingør. Der er jo f.eks. tit gang i den heroppe i weekenden. Jeg er glad for, at det lykkedes at beholde stationen som udrykningsstation, men jeg havde selvfølgelig helst set, at vi kunne bevare vores nuværende beredskab, siger Benedikte Kiær.

Jens-Christian Bülow, politidirektør hos Nordsjællands Politi, forsvarer den nye organisering af politiet i Nordsjælland.

- Formålet med at ændre organiseringen af Nordsjællands Politi er at skabe bedre service for borgerne i Nordsjælland. Det er min vurdering, at vi med de nye organisatoriske rammer vil få mere og bedre politiarbejde ud af vores ressourcer, siger han til Helsingør Dagblad.

Politiformand: Færre politifolk

Ifølge Claus Oxfeldt, formand for Politiforbundet, er der eksempler på lignende situationer andre steder i landet, for eksempel hos Nordjyllands Politi. Det skyldes, at politifolkene i de senere år har fået endnu flere opgaver samtidig med, at der er blevet færre politifolk, siger han.

For to år siden var politistyrken nede på cirka 10.500 politifolk. Så besluttede Folketinget, at politiet skulle bringes tilbage på 2011-niveauet, da der var 11.100 politifolk, og at der hvert år fra 2016 og frem til 2020 skal tilføres 150 politifolk årligt til styrken.

- Men i den mellemliggende periode er der blevet skåret ned på antallet af politifolk, samtidig med vi har fået nye ressourcekrævende opgaver, lyder det fra Claus Oxfeldt.

Han nævner et par eksempler.

- Tag for eksempel Folkemødet på Bornholm. Da det startede i sin tid, var der kun ganske få politifolk derovre, i dag er det et stort set-up, siger formanden.

Også Politiets Efterretningstjeneste (PET) har fået tilført ressourcer i forbindelse med terrorbekæmpelse- og forebyggelse.

- Der er mange, der tror, det ikke har noget med ressourcerne i politiet at gøre. Men det har det, for de ressourcer skal findes blandt det eksisterende politipersonale, siger Claus Oxfeldt.

Politiformanden understreger, at det i forbindelse med organiseringen af politiet i politikredsene er vigtigt for Politiforbundet, at borgerne oplever at være tæt på politiet.

- Vores tilgang er, at det er vigtigt, at politiet er i øjenhøjde med befolkningen og også er tilgængeligt for folk, når der ikke sker kriminalitet, siger Claus Oxfeldt.