Du kan ikke undgå at møde de såkaldte facere, hvis du jævnligt kommer i Aarhus Centrum. De står på gaden og tager kontakt til dig i håb om, at du vil melde dig ind eller på anden måde støtte velgørende organisationer som Folkekirkens Nødhjælp og Unicef.

”Vi får flere og flere henvendelser fra folk, der føler sig generet af facere. Det har taget overhånd i Aarhus. Facerne står flere steder, de ikke har stået før, og de er blevet mere… jeg vil ikke sige frække, men skarpere og dygtigere til at tale ind til folk. Kunder og borgere bliver stoppet den ene gang efter den anden, så de bliver irriterede. Folk kigger ned eller forsøger at snige sig udenom, og det giver ikke en god stemning i en by. Man får tværtimod en dårlig oplevelse,” siger Claus Bech, direktør i Aarhus City Forening.

Claus Bech, direktør i Aarhus City Forening. Pressefoto

Ikke forberedt på facere

Folkekirkens Nødhjælps F2F (Face to Face/ansigt til ansigt) koordinator i Aarhus vedkender sig, at facere ikke nødvendigvis er alles kop te.

”Der er jo nok nul personer, der kommer i byen for at snakke med facere. Ingen er forberedt på at møde og snakke med Folkekirkens Nødhjælp, og derfor kan det godt være, nogle synes, de er irriterende. Jeg kan ikke stå på mål for alle, men mig og mit team går meget op i at respektere et nej og overholde de retningslinjer, vi har skrevet under på,” siger Martin Thomsen Alstrup, Folkekirkens Nødhjælps F2F koordinator i Aarhus.

Aarhus er overbelastet

Facerne er organiseret under Indsamlingsorganisationernes Brancheforening Isobro, der har en samarbejdsaftale med Aarhus Kommune. Folkekirkens Nødhjælp og Unicef har sine egne facere i Aarhus, og derudover er der to kommercielle virksomheder, der har facere fra forskellige ngo’ere på gaden i Aarhus.

Læs også Face en facer: "Man vænner sig til afslagene"

Foruden facere findes der gadesælgere, der af kommunen har fået lov til at stå på gaden og sælge energi, fagforeningsmedlemskaber, telefonabonnementer og lignende.

Martin Thomsen Alstrup er Folkekirkens Nødhjælps koordinator for facere i Aarhus. Privatfoto

”Der kommer flere og flere, der vil have en bid af kagen. Aarhus er et overbelastet område, og vi ngo’ere (facere) koordinerer indbyrdes, så vi ikke står oveni hinanden,” siger Martin Thomsen Alstrup, Folkekirkens Nødhjælps F2F koordinator i Aarhus.

Folkekirkens Nødhjælp har typisk fire facere på gaden dagligt i Aarhus.

Facere er vigtige

”Folkekirkens Nødhjælp lever af bidrag fra danskerne, og vi brugere facere, fordi de gør et supereffektivt arbejde og får så mange penge ind, at vi kan gøre et kæmpe stykke arbejde for verdens fattigste. En facer på Clemens Bro får måske 500 nej’er på en dag, men hvis blot tre siger ja, er det en kæmpe succes.”

Facere ved Magasin i midtbyen. Foto: Martin Jørgensen

Claus Bech fra Aarhus City Forening understreger, at det ikke er organisationerne som sådan, han er ude efter.

Læs også Pizzabakker og cigaret-skodder skal væk fra gaden: Aarhus vil være Nordens reneste by

”De står der for et godt formål og gør et fantastisk stykke arbejde. Men vi spørger os selv, om det her er måden at gøre det på. Vil vi bruge vores byrum til det her, eller burde organisationerne henvises til særlige steder, hvor folk selv kunne henvende sig, hvis de var interesseret i en samtale,” spørger citydirektøren retorisk.

Broen over åen ved Magasin er et af facernes tilholdssteder i Aarhus.

Martin Thomsen Alstrup fra Folkekirkens Nødhjælp er skeptisk overfor forslaget. Han prøvede på et tidspunkt at lave skilte med budskaber til sine facere, som de stillede sig op med på gaden.

”Ingen henvendte sig, så det forsøg måtte vi lægge i graven,” fortæller han.

Slalomtur nedad Strøget

Aarhus Kommune samarbejder med Indsamlingsorganisationernes Brancheforening Isobro, hvis facere må stå alle steder i byen, hvis de overholder Isobros etiske regelsæt. Hjælpeorganisationerne har et bookingsystem, hvor de kan booke sig ind på en plads/torv. Alle pladser skal være fri for bookinger i nogle timer dagligt for at give de forbipasserende lidt 'fri'.

Læs også Forhadt skulptur: Rådmand vil sende Vanddragen på depot

”Vi er enige med cityforeningen i, at der er kommet rigtig mange facere. Det kan være en slalomtur nedad Strøget, og nogle af facerne er mere opsøgende, end nogle folk synes er rart,” siger Kim Gulvad Svendsen, driftschef i Teknik og Miljø-afdelingen i Aarhus Kommune.

Det er Aarhus Kommunes opfattelse, at nogle private virksomheder i stigende grad benytter facere, selvom de ikke har fået godkendelse til det.

"Disse facere har en anden tilgang og kan virke mere anmassende," siger Kim Gulvad Svendsen.

Godkendte facere skal bære synlige navneskilte og ikke være anmassende, såfremt man siger nej tak til deres kontakt. Kommunen vil meget gerne høre fra folk, hvis man oplever problemer med facere, godkendte eller ej. Man kan kontakte Aarhus Kommune via appen 'Aarhus Borgertip' og bruge fanebladet 'Andet'.

Kim Gulvad Svendsen, driftschef i Teknik og Miljø, Aarhus Kommune Pressefoto

”Vi forsøger at jonglere mellem organisationer, der har nogle gode og sunde budskaber, og almindelige borgeres ve og vel. Det vil være et radikalt indgreb at forbyde facere helt, men det skal være sådan, at man kan tage en stille og rolig tur nedad Strøget uden at skulle tage stilling til, om man skal spise økologisk, eller om børn i Afrika har det skidt,” siger Kim Gulvad Svendsen, driftschef i Teknik og Miljø-afdelingen i Aarhus Kommune.

Læs også Aarhus City Forening: "Den nye betalingsform er ikke særlig servicevenlig"

Isobro inviterer hvert år til informationsmøde om gadehvervning, hvor brancheforeningen inviterer politiet, cityforeningerne i de største byer og kommunerne med.

”Vi ser gerne, at cityforeningen og borgerne i Aarhus er glade, og derfor vil vi meget gerne have en dialog om facere,” siger Martin Thomsen Alstrup fra Folkekirkens Nødhjælp.