Flere gymnasier har nedlagt forbud mod at praktisere religion på skolen. Men eleverne på et af dem mener, at det er den helt forkerte vej at gå.

- Hvis vi går hen og siger til folk, at religion ikke hører til på gymnasiet, så føler jeg mig ikke velkommen, for religion er så stor en del af min identitet, at du ikke bare kan sige nej til den, siger Eman Ahmad Mouhammed.

Den unge pige med tørklæde går i 2.g på Ørestad Gymnasium, der er et af de danske gymnasier, der har nedlagt forbud mod at praktisere religion på skolen.

Og hun bakkes op af 3.g'eren Jeppe Hegelund Christensen.

- Jeg kan ikke se problemet i, at man har en religion, og at man viser, man er religiøs, siger han.

Flere har forbud mod bøn

Debatten om retten til at bede, mens man er på gymnasiet, er for alvor blusset op, efter det torsdag kom frem, at Langkaer Gymnaisum ved Aarhus i dets ordensreglement har forbudt eleverne at bede på skolens område.

Men det aarhusianske gymnasium er ikke alene.

TV 2 har kontaktet gymnasierne i de fire største byer i Danmark. I Aalborg, Aarhus og Odense er det kun Langkaer, der har etableret et forbud. Men i Storkøbenhavn har flere skoler for længst gjort det. Et af dem er Ørestad Gymnasium, der har haft et forbud mod at praktisere religion siden 2007.

- Skolen er et sekulært rum, hvor vi mødes om at lære. Og der har jeg vurderet, at religonsudøvelse kan være en hindrende faktor for det og skabe konflikter, siger rektor Allan Kjær Andersen.

Elever er stærkt uenige

Men det er ikke alle, der er enige i den vurdering.

- Det er en del af ens egen person, og går vi hen og forbyder religion på skolerne, forbyder vi en del af en persons identitet, siger Eman Ahmad Mouhammed, der går i 2.g på Ørestad Gymnasium

- Ja, vi kan ikke fratage folk deres personlighed, supplerer Jeppe Hegelund Christensen fra 3.g.

Specielt for Eman, der er muslim, er religionen en afgørende del af hendes hverdag. Og hun har svært ved at se, hvorfor der ikke er plads til at praktisere sin religion på et dansk gymnasium.

- Hvad er det negative ved det? At vi accepterer at folk har en personlig del af deres religion og deres identitet, som de har lyst til at praktisere?, spørger hun.

- Jeg er blevet opdraget med, at man har ret til at ytre sig, og at man har sin egen frie vilje. Jeg ser intet galt i det. Hvad er det negative ved at have et bederum? At folk begynder at være bange? Så synes jeg, vi har et problem i det danske samfund, siger Eman Ahmad Mouhammed.

Andel af danske elever raslet ned

Det aarhusianske Langkaer Gymnasium kom for en uge siden på alles læber, efter det kom frem, at ledelsen har valgt at opdele 1.g'erne efter etnicitet, således at ingen klasser har under 50 pct. etnisk danske elever.

Det sker, efter at andelen af etnisk danske elever er raslet ned de seneste år.

I 2007 var der 25 pct. elever med anden etnisk baggrund end dansk på gymnasiet. Nu er der 80 pct. i den årgang, der lige er startet efter sommerferien.