Danskere mener, at piratkopiering er stort set lige så acceptabelt som at melde sig syg for at passe sit syge barn eller afvise et jobtilbud, man ikke ønsker. Det viser en undersøgelse Rockwoolfonden foretog sidste år.

Samme holdning gælder over det meste af verden. Filmselskaber, pladeindustri og forlagsbranchen må alle se deres værker kopieret til alverdens computere.

Med andre ord er der meget stor diskrepans mellem den faktiske lovgivning og folkets indstilling til loven.

Love er ude af trit med tiden

I en ny svensk ph.d.-afhandling undersøger retssociolog ved Lunds Universitet Stefan Larsson, hvorfor der er så stort et gab mellem den sociale norm og den faktiske lovgivning.

Annonce:

»På en måde er ophavsret en konservativ lovkonstruktion, der rummer elementer, som ikke passer med sociale normer om at dele indhold og kulturelle udtryk i en digital tid,« skriver Stefan Larsson i afhandlingen ’Metaphors and Norms – Understanding Copyright Law in a Digital Society’.

Rettighedshaverne har i årevis presset politikerne til at lave stadigt mere vidtgående lovgivning, og det mener Stefan Larsson er en konsekvens af en ophavsretslig lovgivning uden folkelig forankring.

»En konsekvens er, at det bliver nødvendigt for staten at udøve mere kontrol og sikre hårdere domme, som er den retning, det går i Europa. Blandt andet er det blevet nemmere at spore, hvad den enkelte foretager sig på nettet. Det betyder, at alles integritet krænkes for at sikre nogle få særinteressers retstilling,« siger Stefan Larsson.

Lovgivere vil have hjælp fra teleudbydere

I de senere år er der kommet langt mere overvågning og kontrol af vores færden på nettet.

I Sverige har IPRED-loven – der bl.a. giver den svenske anti-piratgruppe ret til at få udleveret oplysninger fra internetudbyderne om personer, der er mistænkt for at dele ulovlige kopier af f.eks. musik og film – ført til øget overvågning.

Internationalt forsøgte især USA at presse samtlige vestlige lande til at tilslutte sig handelstraktaten ACTA, der i de første udkast ville gøre teleudbydere ansvarlige for deres kunders handlinger på nettet, som igen ville føre til at staterne indirekte fik indført øget overvågning og kontrol, via teleudbyderne. I praksis ville en sådan lovgivning betyde, at teleudbyderne ville blive nødt til at censurere nettet og overvåge kundernes færden.

Frygt fører ikke til holdningsændring

Stefan Larsson har undersøgt, hvordan IPRED-lovgivningen påvirkede den udbredte svenske fildeling, som man blandt andet har set på den populære - og forbudte - fildelingstjeneste Pirate Bay.

Loven gav rettighedshavere krav på at få udleveret identiteten på folk bag mistænkte ip-adresser fra teleudbyderen, hvis en dommer godkender kravet. Umiddelbart efter loven faldt ophavsretskrænkelsen betragteligt. Men ud fra Stefan Larssons undersøgelse skyldes faldet nærmere »frygt for at blive straffet, end fordi deres moral angående fildeling var ændret.«

Undersøgelsen, hvor over 1000 svenske unge er blevet spurgt om deres download-vaner før og efter IPRED-loven, viser, at selv om fildelingen faldt, forblev holdningen til fildeling uændret.

Analoge udtryk holder ikke i en digital verden

Stefan Larsson ser de unges holdning som et direkte resultat af, at folk ikke finder lovgivningen rimelig eller relevant og derfor er utilbøjelig til at følge den. Det skyldes bl.a., at de metaforer, som bruges om ophavsretskrænkelse, er ude af trit med virkeligheden.

Annonce:

Meget af sprogbrugen omkring ophavsretskrænkelse er metaforer fra den analoge verden, der er gledet ind i den digitale verden, selv om betydningen er helt anderledes. For eksempel betyder ’et tyveri’ i den analoge verden, at ejeren mister noget, mens et tyveri i den digitale verden højst betyder, at ophavsretsejeren potentielt mister en indtægt.

Selv om det er en fundamental forskel bliver ordet ’tyveri’ alligevel genbrugt i den digitale verden.

»Med andre ord virker de metaforer, som tidligere legitimerede loven, uretfærdige i en verden, der har bevæget sig videre. Det er grunden til, at der er en kløft mellem lovgivningen og normen omkring ophavsret,« siger Stefan Larsson.

Skrappe ord får politikere til at stramme loven

Professor Thomas Riis fra Juridisk Institut på Københavns Universitet er enig i, at de metaforer, vi bruger om ophavsretskrænkelse, er med til at påvirke både befolkning og politikere.

»Når man krænker rettigheder, har det jo ikke nogen fysisk manifestation, som det for eksempel har, hvis man stjæler en bil. Det gør det formentlig intuitivt mere moralsk forsvarligt at downloade en film eller en sang i forhold til at stjæle en bil,« siger Thomas Riis.

På den anden side kan metaforerne omkring tyveri og pirateri netop være med til at påvirke politikerne til at stramme lovgivningen.

»Tidligere brugte man kun udtrykket piratkopiering om masseproduktion af materialer, men i dag bruger man det om enhver, der henter en sang på nettet. Metaforerne har sandsynligvis en politisk betydning, for når rettighedshaverne klager over tyveri og pirateri til politikerne, så lyder det jo voldsomt. Men den korrekte juridiske term er, at der sker en krænkelse, som dybest set betyder, at man bryder en regel, i dette tilfælde loven om ophavsret,« siger Thomas Riis.

Uanset om det skyldes metaforer som ’tyveri’ og ’pirateri’, så er Thomas Riis enig i, at den politiske reaktion på folkets modvilje mod at følge ophavsretsloven har været at stramme reglerne.

»Det har været strategien at stramme reglerne, og der er intet der tyder på, at den strategi er aftagende,« siger Thomas Riis.