Krisen i dansk landbrug er historisk dyb.

Landmændene skal låne penge i banken for overhovedet at gå på arbejde. Det viser en prognose, som erhvervsorganisationen Landbrug og Fødevarers rådgivningscenter Seges offentliggør i dag.

Ifølge analysen vil et gennemsnitligt landbrug få et driftsunderskud på knap 140.000 kroner i 2016.

Samtidig skal landmanden trække løn ud til sig selv og bruge penge på de nødvendige investeringer. Det gør billedet endnu mere dystert. I 2015 fik den gennemsnitlige danske landbrugsbedrift et likviditetsunderskud på 600.000 kroner.

DR Nyheder har vist prognosen til Henrik Zobbe, der er leder af Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet. Selv om krisen i landbruget har været kendt i flere år, er han overrasket over, hvor skidt det står til:

- Det kommer ikke bag på mig, at de forventer underskud i 2016. Men når de er ude at sige, at et heltidslandbrug i gennemsnit vil have et driftunderskud på 138.000 kroner, så er det immervæk noget, og så ser det rigtigt sort ud, siger Henrik Zobbe.

Gæld og prispres

Landbruget forklarer krisen med et presset marked, der har tvunget priserne i knæ. Den udlægning vil Henrik Zobbe gerne tilslutte sig:

- Hvis man ser lidt bagved tallene, så skyldes det især de meget lave afregningspriser på verdensmarkedet. Det vil sige prisen på mælk og prisen på kød, som er meget lav.

Læs også : 2016 bliver et rædselsår for dansk landbrug

De lave priser kombineret med landbrugets meget store gældsbyrde på knap 100 milliarder kroner er en farlig cocktail, mener han.

- Dansk landbrug slås med en kæmpe gældsbyrde, og finansieringsomkostningerne af den her gæld trækker voldsomt ned. Man kan se, at landbruget stadig kæmper med at afdrage på den store gæld, som branchen fik skabt op igennem nullerne, siger Henrik Zobbe.

Landbrug og Fødevarers formand, Martin Merrild, beder i dag bankerne om at holde hånden under landbruget, så der ikke i al hast lukkes bedrifter ned, fordi 2016 ser så dyster ud. Men så firkantet mener Henrik Zobbe ikke, man skal være.

- Det er en afgørelse mellem bank og landmand, om der er en bæredygtig bedrift på lang sigt. Men gælden skal simpelthen ned, og der er landmænd og banker i gang med i øjeblikket at finde ud af, hvordan man kan få afviklet den her gæld, siger Henrik Zobbe.

Læs også : Krisen i landbruget presser danske banker

Store ændringer er nødvendige, for at branchen igen kan blive bæredygtig, mener han:

- Situationen er ekstremt alvorlig. Dansk landbrug tjener simpelthen for lidt. Landbruget er nødt til at få gang i en udvikling, som gør, at det tjener flere penge i de gode år. Priserne vil altid gå op og ned, og det handler om at tjene så mange penge i de gode år, at man ligesom er polstret til de dårlige år, og det er efterhånden ved at være mange år siden, at dansk landbrug har haft et godt år.

Seges har syvdoblet det forventede underskud siden prognosen fra januar. Oveni er forventningerne til mælkeproducenterne, som er de absolut mest pressede landmænd, i 2017 nedjusteret fra et plus på 598.000 kroner til et minus på 723.000 kroner.

Det siger landbrugets prognose: