Ingen kommentarer

Telefonerne blev allerede fundet i 2014, mens Omar el-Hussein sad varetægtsfængslet efter at have stukket en anden ung mand ned i et S-tog.

Men indholdet blev altså ikke undersøgt på findetidspunktet.

Desuden dukkede et hukommelseskort op i et dansk fængsel i månederne efter angrebet. Her lå propagandamateriale fra Islamisk Stat, og flere af hinanden uafhængige kilder har over for DR bekræftet, at hukommelseskortet stammede fra Omar el-Hussein.

Kriminalforsorgen kan ikke oplyse den nøjagtige procedure for, hvordan man i dag håndterer beslaglagte telefoner hos indsatte, der er indberettet for radikalisering.

Men i en mail oplyser Kriminalforsorgen, at 'sikkerhedsarbejdet er i øvrigt ved at blive styrket, hvilket blandt andet vil medføre øget monitering af terrordømte og bekymringsindberettede'.

Ligesom Omar el-Hussein i fængslet havde adgang til at læse bogen "Anarkistens kogebog,", kunne han også læse Al-Qaedas magasin "Inspire". Begge har inspireret flere terrorister.

Kriminalforsorgens kommunikationschef oplyser også:

- Kriminalforsorgen har med de nye hjemler fra 1. februar 2019 fået øget mulighed for at gennemgå ulovlige mobiltelefoner af hensyn til blandt andet de sikkerhedsmæssige forhold i fængsler og arrester og vil fortsat videregive ulovlige mobiltelefoner til politiet.

Hos Politiets Efterretningstjeneste, PET, er man trods flere henvendelser ikke vendt tilbage på DRs forepørgsel om, hvor vidt PET får besked, hvis der bliver fundet en telefon hos en radikaliseringsindberettet indsat.

Peter Kofod fra Dansk Folkeparti efterlyser, at myndighederne fortæller om praksis siden terrorangrebet og praksis i dag.

- Justitsministeren må klart redegøre for, hvordan man gør det her i dag. Det siger sig selv, at vi skal lære af det, der er sket i fortiden. Selv om vi har gjort mange ting for at prøve at stramme op, så skal der være klare linjer for, hvordan vi håndterer folk, der er radikaliserede, siger Peter Kofod.

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) har ikke ønsket at kommentere.