Danmarks krig mod pirateriet koster stadig flere menneskeliv.

Nye magtanvendelsesregler har i al diskretion givet de danske krigsskibe friere hænder til at gå i clinch med piraterne, og det har foreløbig resulteret i tabet af mindst seks menneskeliv.

Senest var det danske krigsskib Absalon involveret i en skudepisode, som kostede to gidsler livet om bord på piratskibet Jelbut 37.

Ifølge en aktindsigt, som Information har fået, blev principperne for de danske krigsskibes magtanvendelse ændret i december 2010.

Her fjernede Forsvarskommandoen et afsnit i det såkaldte magtanvendelsesdirektiv, som indskærpede, at de danske krigsskibe »kun« må anvende dødbringende magt, for at »afværge livsfarligt angreb eller for at beskytte særlig udpeget materiel«.

Ændringen betød, at de danske piratjægere fik større mulighed for at konfrontere de somaliske pirater.

Det bekræfter Danmarks førende pirateriekspert Lars Bangert Struwe fra Center for Militære Studier på Københavns Universitet.

»Det er en meget vigtig begrænsning i magtanvendelsen, som dér bliver fjernet,« siger han.

»Den betyder, at de danske krigsskibe får friere hænder til at gribe ind over for piraterne, og det er jo en fordel for den enkelte skibschef, men det betyder også, at han får større ansvar, når det går galt,« siger Lars Bangert Struwe.

Denne vurdering bakkes op af en fremtrædende militærjurist, som ikke ønsker sit navn frem af hensyn til den igangværende efterforskning af de to gidslers død for nylig.

En gennemgang af de pirataktioner, som krigsskibene Esbern Snare og Absalon har deltaget i, viser, at den danske indsats siden december 2010 har kostet mellem seks og 12 mennesker livet og såret mindst 14 andre.

Til sammenligning var de danske krigsskibe ikke indblandet i nogen tab af menneskeliv i piratkrigens første tre år.

Ingen forklaring

Information har bedt forsvarets ledelse forklare, hvorfor de danske principper for magtanvendelse blev ændret i december 2010. Men hos Forsvarskommandoen siger chef for den Internationale Operationsafdeling oberst Lars Møller i en mail blot, at forsvaret »løbende justerer missionsspecifikke magtanvendelsesdirektiver, hvor særlige forhold ikke dikterer andet. Den omtalte passus er fjernet fra magtanvendelsesdirektivet i forbindelse med en af disse justeringer«.

Information har også spurgt Søværnet om, hvilken praktisk betydning det har haft for den danske piratbekæmpelse, at Esbern Snare og Absalon har fået videre beføjelser.

Chef for Søværnets Operations- og Logistikafdeling kommandør Steen Engelbrecht Pedersen afviser, at det har haft betydning.

»Det kan godt være, at der er ændret i de overordnede principper for magtanvendelse, men de underliggende regler for magtanvendelse (Rules of Engagement, ROE, red.) har grundlæggende været de samme i hele den periode, vi har været indsat.«

Steen Engelbrecht Pedersen medgiver dog, at den danske piratbekæmpelse har ændret karakter siden efteråret 2010, hvor han selv var skibschef på Esbern Snare.

»I løbet af 2011 er vi begyndt at holde mere øje med kysten, og vores pres på moderskibene er også eskaleret,« siger han, men understreger, at der ikke er tale om dansk enegang.

»Det er hele flådestyrken, der har øget presset på piraterne,« siger han.

Er gået for vidt

Ifølge både danske og internationale eksperter i pirateri er Danmark et af de lande, der går mest til stålet i bekæmpelsen af pirateriet.

»Når de danske krigsskibe har haft ledelsen af NATO’s flådestyrke, har de presset hårdt på for at effektivisere indsatsen. Søværnet har været meget frustreret over, at man i flere år blot observerede piraterne uden at gribe ind,« siger Lars Bangert Struwe.

Den norske piratforsker Stig Jarle Hansen bekræfter billedet.

»USA og Danmark var nogle af de første, som begyndte at sejle tæt på land og forhindre piraterne i at komme til havs med deres både. Og Danmark var også de første vestlige flådestyrker, som begyndte at skyde på piratskibe, selv om der var gidsler om bord,« siger han.

Blandt de fem skudepisoder, som danskerne har været involveret i siden december 2010, skiller især to sig ud.

Den 12. maj sidste år var Esbern Snare involveret i en ildkamp, hvor fire pirater døde, og 11 andre blev såret. Det var første gang, et dansk skib skød direkte mod et piratfartøj, uden at det med sikkerhed kunne konstateres, at piraterne i forvejen havde skudt mod Esbern Snare.

Det samme var ifølge en pressemeddelelse fra Søværnets Operative Kommando tilfældet den 27. februar i år, da Absalons aktion mod piratskibet Jelbut 37 resulterede i et iransk og et pakistansk gidsels død.

Både Stig Jarle Hansen og den danske sikkerhedsekspert Bjørn Møller fra Aalborg Universitet mener, at de to eksempler viser, at Danmark er gået for vidt i sin iver for at bekæmpe piraterne.

»Det er en dårlig idé at begynde at skyde, når der er gidsler om bord. Så skal man holde sig fra magtanvendelse,« siger professor Bjørn Møller.

Det er langt farligere for gidslerne, når man prøver at befri dem. Næsten alle dødsfald er kommet som følge af den slags redningsaktioner.«

Stig Jarle Hansen finder også udviklingen foruroligende.

»Det er bekymrende, at lovløsheden breder sig. Det kommer helt sikkert til at koste stadig flere menneskeliv,« siger han og mener, at der burde gælde de samme regler for, hvordan man tackler gidselsituationer til søs, som der gør for politiets indsats i gidselsituationer på land.

Lars Bangert Struwe fra Københavns Universitet mener imidlertid ikke, der er noget alternativ til den nye kurs.

»Jeg vil gerne være det pæne menneske her, men hvis man skal standse pirateriet, er man nødt til at erkende, at det kan koste menneskeliv,« siger han.