Størstedelen af ansøgerne til Vejen Kirkes julehjælp har muslimsk baggrund. Men julehjælpen bør kun gives til danskere, der fejrer jul, mener Christian Langballe (DF)

Da Vejen Kirke i Sydjylland skulle gøre regnskabet op over ansøgere til årets økonomiske julehjælp, viste der sig et noget overraskende resultat. Kun tre af de i alt 19 ansøgere havde gammeldanske navne. Resten af ansøgningerne var fra indvandrere og flygtninge, hvoraf hovedparten var muslimer, forklarer menighedsrådsformanden Elna Jørgensen.

Dermed blev menighedsrådet sat i dilemma. For skulle kirkernes indsamlede julehjælp gå til nogen, der muligvis slet ikke fejrer julen?

”Vi har spurgt os selv, hvad Jesus ville gøre. Og han ville ikke spørge til, om personen var muslim, inden han hjalp. Hvis der kommer mennesker, der er i nød, så må vi hjælpe dem, uanset hvad de tror på,” siger hun.

Derfor blev løsningen, at menighedsrådet udelukkende fordelte julehjælpen på 750 kroner ud fra folks økonomiske situation uden at skele til hverken religion eller folkekirkemedlemskab. Men det er en misforståelse af, hvad julehjælp er, mener Dansk Folkepartis kirkeordfører, Christian Langballe.

”Jeg kan ikke afgøre, hvordan de enkelte kirker fordeler deres julehjælp. Men min ærlige holdning er, at den bør gå til danske folkekirkemedlemmer, der er betrængt og har brug for hjælp til at fejre jul. Sådan ville jeg selv fordele den,” siger han.

Det er langtfra kun i Vejen, at man sidder med dilemmaet, om julehjælp bør målrettes kristne, der har tænkt sig at bruge pengene til julegaver, and og gran. I Grundtvigs Kirke i København modtager man også ansøgere til julehjælpen fra ikke-kirkemedlemmer, deriblandt både ateister og muslimer, siger sognepræst Vivi Andersen.

Hun ønsker ikke at oplyse, hvor mange af de i alt cirka 70 ansøgere, der er muslimer. Det er nemlig slet ikke noget, de skelner imellem, når de uddeler julehjælpen, der består af et gavekort til Føtex.

”Vi ser udelukkende på, hvilke økonomiske forhold, der gør sig gældende for de enkelte ansøgere,” siger hun og tilføjer:

”Når man bor i dette samfund og har børn, vil man, uanset om man er muslim eller ateist, opleve et forventningspres i julemåneden for at gøre noget ekstra enten i form af mad eller gaver. Og der kan vi som kirke være med til at hjælpe familier, der i forvejen har det svært,” siger hun.

På samme måde forholder det sig i Herlev Kirke lidt uden for København. Her har man i år modtaget lidt over 20 ansøgninger om julehjælp, og en håndfuld af dem er fra muslimer eller andre ikke-kirkemedlemmer. Ifølge sognepræst Leif Kjøller-Rasmussen har man dog udelukkende fordelt julehjælpen ud fra økonomiske forhold.

”Egentlig er vores tanke med julehjælpen, at den skal bruges til at hjælpe med at fejre jul. Men vi afviser ikke folk, uanset deres religiøse baggrund. Til gengæld vedhæfter vi altid nogle julesalmer og julemagasinet 24:12 (udgivet af Indre Mission og Luthersk Mission, red.). Så på den måde håber vi, at julehjælpen også kan have en evangeliserende funktion,” siger han.

Hos Dansk Folkeparti anerkender Christian Langballe, at julehjælp kan bruges som en måde at missionere på for blandt andre muslimer.

”Men jeg synes ikke, at det er præmissen for julehjælpen. Den handler om at hjælpe til at fejre jul,” siger han.

Det er ikke kun kirker, der står med dilemmaet, hvor målrettet man kan være med julehjælpen. Da den muslimske hjælpeorganisation Danish Muslim Aid sidste år uddelte hjælp i forbindelse med den islamiske højtid ramadanen, kom godt en fjerdedel af ansøgningerne fra ikke-muslimer. Heller ikke her valgte man at se på ansøgernes religiøse baggrund, når man uddelte hjælpen, siger Kenneth Virkelyst Nielsen, projektleder hos Danish Muslim Aid.

”Vi vil ikke blande os i, hvad folk bruger pengene på. For hos handler det om at hjælpe fattige, og de er fattige, uanset om de er kristne eller muslimer,” siger han.