Den sidste rest af tvivl er endnu ikke ryddet af vejen, men det er tæt på. Derfor er Metroselskabet overordentligt optimistisk i en ny orientering om Metrocityringen til sine ejere, staten samt Københavns og Frederiksberg Kommuner.

Alt tyder foreløbig på, at passagerne kan stige om bord på hovedstadens nye, 15,5 km lange ringmetro til juli næste år, helt efter planen.

Orienteringen kommer blot en måned efter seneste udgave. Det skyldes, at en vigtig milepæl for at måle projektets fremdrift blev passeret i oktober.

Læs også: Cityringen sluttes i åbent slagsmål

Her var ikke alle dele af byggeriet helt i mål, men i Metroselskabets optik er der tale om begrænsede forhold uden betydningen for åbningsdatoen.

To års blæst om stationerne

Selve tunnelbyggeriet og godkendelsen af togsystemet har hele tiden holdt tidsplanen. Det samme kan langtfra siges om færdiggørelsen af de 17 stationer, som der har været blæst om i snart to år.

Metrocityringen En udvidelse på 15,5 km af Københavns eksisterende metrolinjer. Cityringen får 17 underjordiske stationer. Man kan skifte mellem linjerne på stationerne Kongens Nytorv og Frederiksberg. Principaftalen om metroen blev indgået i 2005, og anlægsloven blev vedtaget i Folketinget i 2007. Cityringens budget er blevet forhøjet flere gange. I principaftalen fra 2005 lød anlægsskønnet på 16,7 mia. kr. (2010-priser) men da Metroselskabet i 2010 indgik kontrakter med entreprenører og leverandører, kom prisen op på 21,3 mia. kr. I 2014 førte forsinkelser og et forlig med entreprenøren CMT til at budgettet blev forhøjet til 22,2 mia. kr og åbningen udsat et halvt års tid. I april 2017 førte endnu et forlig til, at budgettet blev forhøjet til 23,1 mia. kr. – svarende til 24,6 mia. kr. i 2017-priser. Metroen bygges af entreprenørkonsortiet Copenhagen Metro Team (CMT), som består af de italienske virksomheder Salini Impregilo S.p.A., Tecnimont og Seli. CMT har siden december 2015 varslet flere ekstrakrav til Metroselskabet. Forliget fra 2017 indebærer en begrænsning af kravene til ca. 2 mia. kr. Kilder: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, ing.dk, m.dk

I første omgang kollapsede en aftale mellem hovedentreprenøren, det italienske CMT-konsortium kontrolleret af Salini og danske MT Højgaard. MT Højgaard vandt en kontrakt på 570 millioner kroner på apteringen af stationerne. Det dækker over færdiggørelse af stationernes interiør, herunder facader, lofter, vægge, gulve, værn og rækværker, ovenlys og riste, døre, belysning og el.

Eftersom hver station har sit eget arkitektoniske udtryk med høje æstetiske krav, og byggepladsen er klemt inde mellem spor, trapper og elevatorer, er det en tidskrævende opgave.

MT Højgaard stoppede byggeriet

Kontrakten blev indgået direkte med Metroselskabet, men siden blev styringen lagt under CMT’s vinger. Det var ingen god idé, for MT Højgaard endte ganske enkelt med at stoppe arbejdet på grund af en uløselig konflikt med sine italienske samarbejdsparter.

Det tog godt et halvt år, inden det i juni sidste år lykkedes parterne at indgå en aftale om, at CMT selv skulle overtage apteringen af stationerne.

Læs også: CMT fortsætter selv stationsbyggeri på metrocityringen efter strid med entreprenør

Men på det tidspunkt var arbejdet så forsinket, at Metroselskabet for længe siden havde advaret om risiko for, at åbningen måtte udskydes.

Læs også: Metrocityringen i fare for at misse åbning i 2019

Ifølge den nye orientering til ejerne var apteringen af stationerne stadig forsinket i oktober, men det gik med stormskridt i den rigtige retning. Derfor tør Metroselskabet godt erklære, at også den del af projektet har passeret milepælen ‘Substantial Completion’. Det indebærer, at stationerne er færdiggjort, således at de resterende aktiviteter ikke forsinker testen af Metrocityringen.

Nu arbejder over 500 på stationerne

De italienske entreprenører har sat fart på byggepladserne. I april arbejdede der således kun 85 mand med at gøre stationernes interiør færdigt. Det var i september steget til 225, og i oktober steg det yderligere til 410 som gennemsnit for måneden. Ved udgangen af oktober var over 500 medarbejdere på sagen.

»Med den nuværende bemanding og produktion vil forsinkelsen således kunne indhentes i løbet af relativt kort tid. Forøgelsen af bemandingen og produktionen, som er sket efter CMT’s indgåelse af aftale med de faglige organisationer om tilstrækkelig fleksibilitet vedr. arbejdstid og arbejdsfordeling, er imidlertid kommet så sent, at det tidligere opståede efterslæb først nu er ved at blive indhentet,« skriver Metroselskabet.

Samtidig vurderer selskabet, at de dele af arbejdet, som er forsinket, ikke er afgørende for, om metroen kan åbne til juli. De dele af montagen på stationerne, som er kritiske, følger planen.

Dermed ikke sagt, at alt vil stå funklende velpoleret på åbningsdagen. Således vil der udestå arbejder ved nogle af stationspladserne, og det har tidligere været fremme, at en permanent trappe på Østerport først er færdig til efteråret. Indtil da får passagerne en midlertidig trappe.

Krav om yderligere milliarder venter

I sit følgebrev til ejerne fremhæver bestyrelsesformanden for Metroselskabet, eks-minister Jørn Neergaard Larsen, at kun »0,5 procent af de samlede aktiviteter mangler«. Han lægger vægt på, at de tidskritiske opgaver er foran planen:

»På den baggrund har selskabet – ud fra en samlet teknisk og juridisk bedømmelse – vurderet, at SC-milepælen (Substantial Completion, red.) er opfyldt.«

Det betyder dog ikke, at metroens kvaler er slut. Under det langstrakte forløb for to år siden, hvor CMT truede med at lukke byggepladserne efter julen 2016, måtte Metroselskabet betale en ekstraregning til italienerne på 850 millioner kroner.

Den dækkede »nye miljø- og støjkrav, en længere godkendelsesproces af tegninger og beregninger og snævre arbejdsforhold på byggepladserne.«

Italienernes krav mod det skatteyderbetalte selskab var på det tidspunkt svulmet op til 7,5 milliarder kroner. Blandt andet klagede CMT over, at Metroselskabet i 2013 ikke ville godkende designet af skakternes ydervægge, men forlangte en forstærkning, som CMT fandt unødvendig.

I forbindelse med forliget og ekstraregningen accepterede italienerne at barbere godt halvdelen af deres krav. Alt tyder dog på, at de stadig vil føre en voldgift, hvor de vil forsøge at få yderligere to milliarder kroner ud af Metroselskabet, blandt andet for de solide vægge på stationerne.