Pape skal forsvare datalov, der lader myndigheder analysere borgerdata i smug

Oppositionspartier vil have justitsminister til at droppe kontroversiel paragraf i ny dansk databeskyttelseslov.

Justitsminister Søren Pape Poulsen er blevet indkaldt til samråd i Folketinget over flere kontroversielle paragraffer i den såkaldte databeskyttelseslov, L68, som er under lovbehandling i tinget.

Loven skal supplere EU’s databeskyttelsesforordning, når den træder i kraft til maj.

I december blev loven genstand for massiv kritik fra flere eksperter, fordi lovens paragraf 5 stk. 3 åbner for, at ministre kan underskrive bekendtgørelser, der tillader myndigheder at samkøre data fra borgere – uden pligt til at informere selvsamme borgere om, at det foregår.

Nu vil fire oppositionspartier – Alternativet, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten – have regeringen til at genoverveje lovforslaget og svare på kritikken.

Læs også: Dansk lov går stik imod udmelding fra europæisk datavagthund

»Ambitionen er at få ændret det her lovforslag,« understreger Josephine Fock, der er retsordfører i Alternativet.

»Det her er en rigtig vigtig lov, der kommer til at lægge linjen for, hvordan vi fremadrettet behandler data. Forordningen er rigtig god, men på det her punkt opfylder vi ikke formålet med forordningen,« siger hun.

Josephine Fock håber med samrådet, at der kommer mere fokus på lovforslaget – ikke mindst fra Liberal Alliance. Undervisningsminister Merete Riisagers seneste indgreb i kommunernes ulovlige behandling af data fra skolers trivselsundersøgelser viser, at retssikkerhed stadig er en del af DNA’et i LA, mener Josephine Fock.

Regeringens forslag Paragraf 5 stk 3 (forkortet) Uanset stk. 1 og 2 kan vedkommende minister efter forhandling med justitsministeren og inden for rammerne af databeskyttelsesforordningens artikel 23 fastsætte nærmere regler om, at personoplysninger af offentlige myndigheder må viderebehandles til andre formål, end de oprindeligt var indsamlet til, uafhængigt af formålenes forenelighed. Læs hele lovforslaget her.

Fuldstændig modsat

Lovforslaget, der skal behandles for anden gang den 8. februar, blev offentliggjort i oktober. Og i december mødte forslaget kontant kritik fra flere eksperter i Politiken.

»Det her er en ladeport for ministerielle regler, der uden reel demokratisk kontrol kan give adgang til hemmelig overvågning af den danske befolkning,« lød vurderingen fra lektor i persondataret og forvaltningsret ved Aarhus Universitet Hanne Marie Motzfeldt til avisen.

Jurist Catrine Søndergaard Byrne, der er partner i Labora Legal og en del af tænketanken DataEthics, har overfor Version2 vurderet, at forslaget går imod grundprincipper i retssystemet.

Læs også: Sådan vil regeringen lade myndigheder analysere borgerdata i smug

»Privatlivets beskyttelse er en grundrettighed og en del af grundloven. Så det kræver lovhjemmel at krænke den, og det er noget, vi som samfund beslutter. Vi har folkevalgte politikere, som forhandler og har diskussioner om, hvor grænsen går,« forklarede hun i december til Version2.

»Det er fuldstændig modsat af, hvad der her foreslås, hvor en enkelt minister ensidigt bestemmer, hvornår privatlivet må krænkes.«

Der er endnu ikke sat en dato på, hvornår samrådet finder sted, men det bliver ifølge Josephine Fock inden 8. februar.