Danske Bank var Danmarks uregerlige kæmpe bank, som truede Danmarks finansielle stabilitet under finanskrisen.

Det bliver der sat en fed streg under i den længe ventede rapport om årsagerne til finanskrisen fra det såkaldte Rangvid-udvalg.

For udover at sætte fokus på velkendte elementer som ejendomsboblen og de stærkt voksende udlån, beskriver udvalget i en mindre del af rapporten netop Danske Banks sårbarhed i tiden op til krisen, ligesom bankens ekspansive strategi og store indlånsunderskud nævnes som en af hovedkonklusionerne.

For i september 2008 var banken hverken helt eller halvt forberedt på den storm, der rejste sig. Tværtimod øgede banken sine risici i tiden op til krisen:

»I takt med Danske Banks opkøb af udenlandske pengeinstitutter opbyggede banken et betragteligt indlånsunderskud på dets udenlandske aktiviteter,« fremgår det af et udkast til rapporten, og det gjorde banken særligt sårbar, da krisen ramte.

»Størrelsen af Danske Banks indlåns-underskud, herunder den udenlandske andel heraf, viste sig imidlertid at give særlige likviditetsudfordringer, da markederne frøs til efter Lehman Brothers kollaps.«

Afviser aktindsigt

Netop Danske Banks rolle under krisen er fortsat et af de store mysterier i den danske finanskrise, for som beskrevet i Berlingskes artikelserie »Falder bankerne, falder Danmark« var netop situationen i Danske Bank centrum for en omfattende overvågning og kriseplanlægning i Nationalbanken.

Der findes referater fra møder mellem Danske Banks øverste ledelse og Nationalbankens direktion, men disse har Nationalbanken afvist at give aktindsigt i – og Rangvid-udvalget har heller ikke fået lov til at se disse dokumenter, erfarer Berlingske. Men udvalget går dog ind i de særlige forhold om netop Danske Banks store indlånsunderskud og pressede likviditetssituation, som var et af de store temaer for Nationalbanken under krisen.

Historisk statsgaranti

Med henvisning til, at Danske Bank ville løbe tør for likviditet inden for seks måneder i efteråret 2008, fremgår det af rapporten at:

»Det er vanskeligt at vurdere, hvorvidt Danske Bank var mere sårbar over for uventede markedsforhold som f.eks. finanskrisen i sammenligning med eksempelvis andre internationale pengeinstitutter med samme størrelse og profil. Det er også vanskeligt at vurdere, om Danske Bank var mere sårbar end andre små og mellemstore danske institutter, der ligeledes havde øget deres indlånsunderskud under krisen. Som nævnt stammede knap halvdelen af sektorens samlede indlånsunderskud i 2008 fra andre pengeinstitutter end Danske Bank, men der er næppe tvivl om, at banken havde bragt sig i en sårbar situation, som givet bankens størrelse kunne ryste den finansielle stabilitet,« lyder det i udkastet, som sætter den historiske og gigantiske statsgaranti til bankerne under Bankpakke I i direkte forbindelse med situationen i Danske Bank:

»Bankpakke I med ubegrænsede statsgarantier på alle simple indlån skal derfor bl.a. ses i denne sammenhæng.«

Også Danske Banks store tab i Irland bliver nævnt i rapporten. Danske Banks rolle under den efterfølgende og vældig omdiskuterede Bankpakke II, som gav milliarder i lån til først og fremmest Danske Bank, beskrives derimod ikke nærmere i udkastet, selv om der implicit er en kritik af, at Danske Bank på det tidspunkt havde en meget stor udlånsmasse baseret på en lille egenkapital:

»Egenkapitalens andel af institutternes aktiver og leverage ratio (gearing, red.) viste sig på flere af de store institutter en faldende tendens i årene op til 2009. Særligt Danske Bank nåede det laveste niveau i 2008 med en leverage ratio på under tre pct., hvilket svarer til en gearing af egenkapitalen på over 33. Danske Bank fulgte dermed en forretningsmodel på lige fod med andre store internationale institutter.«

Opbakning til skærpede krav

Derfor er der fra udvalget også en klar opbakning til de skærpede krav til de såkaldt systemisk vigtige banker, som for nylig blev opstillet af det såkaldte SIFI-udvalg.

»Af disse årsager bør større kreditinstitutter delvist underlægges særlig regulering som blandt andet foreslået af SIFI-udvalget,« fremgår det.

SIFI-udvalget kræver bl.a., at Danske Bank holder en større pengetank end andre banker pga. sin størrelse, hvad Danske Bank selv er modstander af.

Sagen diskuteres nu på højeste politiske niveau, idet erhvervs- og vækstminister Annette Vilhelmsen (SF) bakker op om kravene, mens Venstre og Konservative mener, at de er for restriktive.

Berlingske Business har stillet en række spørgsmål til Danske Bank om rapportens konklusioner, men dem har Danske Banks pressechef Kenni Leth ikke kunne besvare:

»Så vidt vi er orienteret, er udvalgets arbejde ikke afsluttet, og vi har ikke læst udvalgets rapport. Derfor har vi ikke mulighed for at kommentere dine oplysninger.«

Heller ikke udvalgsformand Jesper Rangvid har ønsket at kommentere rapporten, da den endnu ikke er færdig.