Computerværktøjer til planlægning af elnet og veje er på vej ind i den danske sundhedssektor.

De geografiske informationssystemer, GIS som programmerne kaldes, har normalt været brugt til at holde styr på x- og y-koordinator i forbindelse med områder, der hører under den tekniske forvaltning i kommunerne. Men nu er sundhedssektoren også ved at få øjnene op for softwarens evne til at sætte data ind i en geografisk kontekst.

»Hvis man vil undersøge nogle sammenhænge, der er bundet op på geografien, så er GIS unikt,« siger overlæge og forskningsleder ved Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed i Region Hovedstaden Charlotte Glümer. Hun står i øjeblikket for et forskningsprojekt, hvor programmet ArcGIS bliver brugt til at spore en sammenhæng mellem antallet af overvægtige københavnere og koncentrationen af fastfood-restauranter i et lokaliseret område.

Data kobles sammen

****Det foregår ved at koble adresserne for 49.000 borgere i Region Hovedstaden i GIS-progammet. Disse borgere har deltaget i spørgeskemaundersøgelsen 'Hvordan har du det? - 2010', hvor man bl.a. har spurgt til madvaner og vægtforhold. Efterfølgende bliver programmet brugt til at undersøge, hvor mange fastfood-restauranter, der ligger i nærheden af deltagernes bopæl. Og på den baggrund forsøger Charlotte Glümer at påvise en sammenhæng mellem tilgængeligheden af restauranterne og overvægt og indtag af fastfood.

Forskningen i sammenhængen mellem fedme og fastfood er et eksempel på, hvordan GIS kan anvendes til epidemiologiske undersøgelser. Et andet eksempel på anvendelse af GIS i en epidemiologisk sammenhæng kunne være at undersøge, om der er sammenhænge mellem andre typer af kroniske sygdomme og miljøforhold, der kan kobles til geografiske data.

»Det kan være meget virkningsfuldt, når man kan visualisere byrden af forskellige sygdomme på et kort,« siger hun.

I blandt andet Finland og USA er brugen af GIS i sundhedssammenhæng et velkendt fænomen, mens anvendelsen af de geografiske planlægningsværktøjer til at give et overblik over folkesundheden i Danmark, stadig er i sin vorden.

»Det er forholdsvis nyt, at vi sundhedsprofessionelle er begyndt at snakke sammen med GIS-eksperterne, det er oplagt, at hvis man får de to faglige miljøer sammen, så kan man rykke meget hurtigere,« siger Charlotte Glümer.

Forsøg med skoler

Lektor ved Syddansk Universitet Jens Troelsen, der forsker i omgivelsernes betydning for fysisk aktivitet, arbejder også med GIS for at kortlægge, hvordan sådan noget som afstanden til det nærmeste indkøbscenter indvirker på folks fysiske aktivitet.

»GIS giver jo den enestående illustrative mulighed over for for eksempelvis politikerne i en kommune, når de skal prioritere midler til byplanlægning,« siger han.

Ved at bruge GIS har Jens Troelsen og hans forskerkolleger blandt andet identificeret folkeskoler, hvis geografiske beliggenhed i forhold til veje, grønne områder etc. ligner hinanden. Herefter er skolerne blevet inddelt i par. På den baggrund forsøger forskerne at finde ud af, hvordan en fysisk områdeforbedring ved den ene skole i parret påvirker børnenes aktivitetsniveau i forhold til den anden skole, hvor der ikke sker en fysisk forbedring af omgivelserne.

»Den form for analyse med at vælge skoledistrikter ud, der ligner hinanden, er muliggjort via GIS-data,« siger Jens Troelsen.

Professor i geoinformatik ved Aalborg Universitet Henning Sten Hansen er en af hovedarrangørerne bag den første konference om GIS og sundhed i Danmark, som netop har fundet sted. Og han er ikke i tvivl om, at GIS-værktøjerne kan hjælpe den danske sundhedssektor med at udnytte et større potentiale, end tilfældet er i dag.

»Generelt har det været sådan, at sundhedsfolkene og GIS-folkene har levet hver for sig. Og det har været lidt synd. Nu har vi fået etableret et netværk med konferencen,« siger Henning Sten Hansen.

Han forsker også selv i at anvende GIS i sundhedssammenhænge, dog med lokalitet for øje i stedet for epidemiologi. Sammen med en gruppe studerende ved Aalborg Universitet har han brugt GIS til at finde den optimale beliggenhed af sundhedsinstitutioner i forhold til blandt andet befolkningstæthed.

»Geografien spiller en mangfoldig rolle. Og ved at bruge GIS kan man opstille en hel række af kriterier, hvor politikerne får mulighed for at vægte eksempelvis afstand eller geografisk spredning,« siger han.

Forkortet - læs hele artiklen i den trykte udgave af Ingeniøren.

Kort eller langt Kortene herover viser, hvordan sygehusene i Region Sjælland ville blive placeret ved anvendelse af GIS og de to metoder P-median og P-center. Begge metoder tager højde for, hvordan sygehusplaceringerne påvirker hinanden i forhold til den samlede befolknings- og arealdækning. Befolkningstallene er hentet fra et datasæt fra år 2000 opgjort på 1x1 km. Kortet til højre viser til sammenligning den faktiske placering af regionens sygehuse. Kortene er resultatet af et 8. semester projekt på kandidatuddannelsen i Geoinformatik på Aalborg Universitet. De studerende bag projektet er Anders Sorgenfri Jensen, Henrik Skov og Anders Knørr Lyseen. De arbejder p.t. med at videreudvikle modellen, som er programmeret i Python, så den inkluderer en række andre faktorer så som økonomi – såkaldt multi-kriterie-evaluering.