Regeringen med forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) i spidsen vil tilføre det danske forsvarsbudget i alt 4,5 milliarder kroner, erfarer Ritzau fra flere kilder.

Udspillet kommer kun et år efter, at et flertal i Folketinget underskrev et forsvarsforlig, der tilførte Forsvaret historiske 12,8 milliarder over seks år.

Ifølge Ritzaus oplysninger er 1,5 milliarder regulært nye penge, der tilføres forsvarsbudgettet fra statskassen.

De resterende cirka tre milliarder kroner er eksisterende udgifter, som i dag figurerer andetsteds end på Forsvarets budget, men som efter Natos regler kan medregnes som udgifter til forsvarsalliancen.

Forsvarsministeren har tidligere oplyst, at det kan være sådan noget som udgifter til officerers bacheloruddannelser, soldaters behandling på offentlige sygehuse eller folkepensionen til Forsvarets ansatte.

I Socialdemokratiet bakker forsvarsordfører Henrik Dam Kristensen op om det øgede budget.

– Vi gør forsvarsbudgettet endnu mere robust, og nu skal vi så diskutere, hvad pengene skal gå til.

– Jeg peger specifikt på cyberområdet, som et af eksemplerne på, at der er nye udfordringer, der kræver handling, siger Henrik Dam Kristensen.

Det kræver dog opbakning fra alle forsvarsforligspartierne. Det vil ud over regeringen og Socialdemokratiet sige Dansk Folkeparti og De Radikale.

Selvom de tre milliarder kroner er en slags skrivebordspenge, er de vigtige at tælle med, mener Henrik Dam Kristensen.

– Det kommer til at give et mere reelt billede af, hvordan vores forsvarsudgifter er skruet sammen. Hvis du tager USA, så tæller de hospitaler og pensionsudgifter til soldaterne med i deres forsvarsbudget.

– Det er sådan andre lande gør. Så man kan måske i virkeligheden stille spørgsmålet: Hvorfor har vi ikke gjort det før?

Spørgsmål: Forsvarsbudgettet øges med 1,5 milliarder kroner i nye penge. Hvor meget kan man få for det?

– Hvis de bliver brugt rigtigt, så er 1,5 milliarder kroner sidst på måneden mange penge. Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at cyber er et af de områder, som vi skal have fokus på fremover, siger Henrik Dam Kristensen.

USA’s præsident, Donald Trump, har krævet, at Danmark og de øvrige europæiske Nato-lande bruger to procent af landenes bruttonationalprodukt på deres respektive militær.

Med de nye 4,5 milliarder kroner forventer regeringen, at Danmarks forsvarsudgifter i 2023 vil udgøre 1,5 procent af bruttonationalproduktet.

Samme niveau som Tysklands og forventeligt også Hollands og Norges.

Forsvarets samlede bevillinger i 2019 udgør i alt 23,6 milliarder kroner.

/ritzau/