Hvor længe skal vi danskere være på arbejdsmarkedet, før vi kan trække os tilbage?

Et spørgsmål, der har stor betydning for den enkeltes liv. Og som for tiden er et af de varmeste emner på Christiansborg, hvor den borgerlige regering ønsker at hæve danskernes pensionsalder endnu mere, end den allerede står til – en idé, der ikke just er opbakning til i Folketinget.

Derfor spiller de Radikale nu ud med et nyt forslag. Konkret foreslår partiets leder, Morten Østergaard, at man lader danskerne få deres efterlønspenge udbetalt gratis, mod at man til gengæld fraskriver sig retten til efterløn.

En markant lempelse i forhold til i dag, hvor man kun i særlige tilfælde overhovedet kan få lov til at få sine efterlønspenge udbetalt, og hvis man endelig kan, så kræves en afgift på 30 pct. af beløbet.

Vælger man at få pengene udbetalt, skal man til gengæld fraskrive sig retten til efterløn.

»Der er meget, der tyder på, at rigtig mange mennesker sådan set er glade for deres seniorliv. Langt de fleste er beskæftigede, og derfor tror vi, at mange vil benytte sig af den her mulighed,« siger Morten Østergaard.

Forslaget – som kommer op til lørdag, hvor Østergaard, DF-formand Kristian Thulesen Dahl og S-formand Mette Frederiksen tørner sammen til debat på det radikale nytårsstævne – minder meget om den ordning, man lavede med tilbagetrækningsreformen fra 2011.

Dengang tog i omegnen af 500.000 danskere imod tilbuddet, hvilket var langt flere end ventet.

Finansministeriet vurderer da også i et svar til Folketinget, at det radikale forslag allerede i 2018 vil få 58.000 danske efterlønnere til at tage imod tilbuddet. Ministeriet understreger dog, at skønnet er behæftet med usikkerhed.

Belønning og solidaritet

De penge, som staten vil få ind i form af flere beskæftigede og dermed højere skatter, foreslår Østergaard, at man bruger på at lempe mulighederne for, at nedslidte kan trække sig tidligere fra arbejdsmarkedet.

Netop de nedslidte står centralt for Socialdemokratiets og Dansk Folkepartis skepsis over for at hæve pensionsalderen, og derfor håber den radikale leder også, at forslaget kan fjerne en »sten på vejen«.

»Jeg ved godt, vi er uenige om pensionsalderen. Men så lad os diskutere, om vi skal gøre noget mere for de nedslidte ved at lade folk, der frivilligt ønsker at afskære sig efterlønnen, gøre det. Det er et forslag, der både har den tilstrækkelige grad af solidaritet og også er en belønning til den enkelte,« siger Østergaard.

Med tilbagetrækningsreformen blev der skåret to år af efterlønsalderen, så man har ret til efterløn i tre år. I dag er efterlønsalderen 62 år.

Spørgsmålet om at forhøje pensionsalderen har sit udgangspunkt i, at pensionsalderen er steget mere, end man regnede med i 2006, hvor et bredt flertal i Folketinget aftalte at lade pensionsalderen stige i takt med levetiden.

Lige nu står pensionsalderen til gradvist at blive hævet til 67 år frem mod år 2022, og i 2030 hæves den så yderligere til 68 år. Herefter kan den hæves med maksimalt et år hvert femte år.

Den nu tidligere Venstre-regering foreslog i august sidste år at hæve den med et halvt år, så pensionsalderen i 2025 skulle stige til 67,5 år. Også den nye VLAK-regering har en højere pensionsalder som mål – uden dog at sætte tal på, hvor meget den skal hæves.

Socialdemokratiets finansordfører, Benny Engelbrecht, er positivt indstillet over for forslaget. Han kalder det dog en »knast«, at det i de første år vil koste staten penge at udbetale de mange efterlønspenge til danskerne, før det efter nogle år vil gå i plus for statskassen, fordi flere danskere er i arbejde.

»Det at give folk en frivillig mulighed er noget, vi gerne vil se på – hvis det ellers kan skrues fornuftigt sammen,« siger han, men understreger, at det intet ændrer i forhold til hans syn på selve pensionsalderen.

»Vi vil ikke være med til at tvinge danskerne til at forlade arbejdsmarkedet senere.«

»Spændende udspil«

Også regeringspartiet Venstre ser positivt på forslaget.

»Alt, hvad der kan trække i retning af, at vi får gjort noget i den her sammenhæng, er vi positive over for at diskutere,« siger partiets finansordfører, Jacob Jensen.

Det samme siger et andet regeringsparti, Liberal Alliance.

»Det er et spændende udspil. Vi mener, efterlønnen bør afvikles helt, men at tage fat i efterlønsordningen er en god idé – og i mine øjne også en af de lavthængende frugter i debatten om at finde ekstra råderum i dansk økonomi,« siger finansordfører og formand for Finansudvalget Joachim B. Olsen.

Han mener dog, at overskuddet fra en eventuel ændring af efterlønsordningen skal gå til at sænke skatten.

Dansk Folkepartis finansordfører, René Christensen, er heller ikke afvisende.

»Vi vil selvfølgelig gerne kigge på forslaget, men det bliver med et vågent øje. For hvis man hæver sine efterlønspenge, så frastøder man også sin ret til et seniorjob. På den måde er efterløn ikke bare efterløn,« siger han.

Læs også -»Sund fornuft at hæve pensions­alderen«. Leder på bagsiden