Danmark er med i en af de inderste kredse i samarbejdet med den amerikanske efterretningstjenste, NSA. Det fremgår af dokumenter fra den tidligere NSA-ansatte Edward Snowden, som den britiske avis The Guardian har set.

Samarbejdet, som Danmark indgår i, bliver kaldt ’De 9 øjne’, og niveauet for samarbejde er det næsthøjeste og placerer Danmark over en række centrale europæiske allierede.

I den seneste uge har fokus i NSA-skandalen været på samarbejdet mellem USA og forskellige europæiske efterretningstjenester – hvis indhold både statsminister Helle Thorning-Schmidt og justitsminister Morten Bødskov har afvist at kommentere på.

De nye afsløringer af strukturen for efterretningssamarbejdet har USA’s efterretningstjenester placeret øverst – anført af NSA. Næste trin er de engelsktalende lande, Storbritannien, Canada, Australien og New Zealand som udgør ‘De 5 øjne’. Denne betegnelse er ifølge et canadisk forskningsdokument en forkortelse af »AUS/CAN/NZ/UK/US EYES ONLY« og handler altså om, hvilke lande der må se bestemte klassificerede oplysninger. De fem lande har siden indgåelsen af UKUSA-aftalen i 1946 haft et særligt, nært samarbejde med USA, og Snowden-dokumenter har tidligere afsløret, hvordan USA direkte finansierer dele af den britiske efterretningstjeneste GCHQ’s aktiviteter.

Helt ny dansk rolle

De nye oplysninger placerer Danmark i en hidtil ukendt rolle. De ni øjne udgør – ud over ’De 5 øjne’ og Danmark – Frankrig, Holland og Norge, og denne anden gruppe får altså en mere priviligeret adgang end næste gruppe, ’De 14 øjne’. Danmark ser med andre ord ud til at have adgang til amerikanske efterretninger på et højere klassifikationsniveau end denne gruppe, som tæller Tyskland, Belgien, Italien, Spanien og Sverige.

På nederste trin af samarbejdet er ’De 41 øjne’, som føjer en række allierede til, der var en del af Afghanistan-koalitionen.

De forskellige trin i samarbejdet med NSA er noget, der historisk har skabt konflikter mellem USA og deres allierede.

»Tyskland har længe protesteret over udelukkelsen, ikke kun fra ’De 5 øjne’-eliten, men også fra ’De 9 øjne,« citerer Guardian et notat fra britiske GCHQ.

At Danmark er placeret så højt, undrer dog ikke Hans Jørgen Bonnichsen, der er tidligere operativ chef i PET.

»Det handler om historie og kapaciteter og undrer mig ikke,« siger han.

»Vi har været stærkt knyttet efterretningsmæssigt til blandt andet CIA fra tiden under Anden Verdenskrig og frem. Det har været medvirkende til at opbygge den tillid og respekt, som er helt afgørende i efterretningsverdenen,« siger Hans Jørgen Bonnichsen.

Ud fra et dokument publiceret af den spanske avis El Mundo kunne Information i sidste uge beskrive, hvordan Danmark sammen med 19 andre lande indgår i et »fokuseret samarbejde« inden for et specifikt program, der omhandler udveksling af »efterretninger, herunder metadata«.

Hidtil har regeringen hverken i pressen eller via paragraf 20-spørgsmål villet oplyse noget om indholdet i samarbejdet med den amerikanske efterretningstjeneste, men det bør de gøre snarest muligt, siger forsvarsordfører for Enhedslisten Nikolaj Villumsen.

»Vi har brug for, at regeringen meget klart lægger frem, hvad det er man foretager sig med amerikanerne, så vi får et indblik i om danskernes telefonsamtaler eller e-mail overvåges, som vi kan se, det sker i andre lande,« siger han.

»Vi har en situation nu, hvor der er rigtig god grund til, at mange danskere har mistillid til, hvad der foregår. Hvis den skal lukkes, så burde regeringen have en interesse i at skabe tillid til den danske efterretningstjeneste og det samarbejde, vi har med andre lande«.

Forskellige veje

En interessant detalje er, at Frankrig i det nye læk befinder sig på et højere niveau end i det dokument, som El Mundo publicerede med titlen ’Sharing computer network operations cryptologic information with foreign partners’, der handlede om graden af udveksling af elektroniske efterretninger og metadata. Dokumenter, som den franske Le Monde offentliggjorde i sidste uge, beskrev ellers, hvordan NSA på en måned indsamlede 70,3 mio stykker information om franske telefon- og mobilsamtaler – men hvorvidt indsamlingen af metadata foregik på fransk territorium fremgik ikke.

Le Monde har også tidligere beskrevet, at NSA i januar 2013 skulle have »kigget meget nøje på alt, der er relateret til wanadoo.fr og alcatel-lucent.com« i dokumenter, der beskriver NSA-programmet UPSTREAM. Kodenavnet dækker over rå data fra fiberoptiske kabler og internetknudepunkter og kunne tyde på, at NSA har adgang til franskejet, digital infrastruktur.

Andre dokumenter har peget på, at der er mistillid mellem Frankrig og USA på grundlag af anklager om gensidig hacking, hvad der kan forklare placeringen i de forskellige niveauer.

Selv om Frankrig altså har et indgående samarbejde med NSA, søger det ikke at avancere fra ’De 9 øjne’ til ’De 5 øjne’. Præsident Hollande udtalte for nylig til Der Spiegel, at Frankrig ikke er »del af dette samarbejde« og heller ikke ønsker at være det.

Tyskland derimod skulle ifølge »højtstående amerikanske embedsmænd« være »en mulighed, modsat Frankrig, der selv spionerer alt for aggressivt imod USA«.

Ifølge The Guardian skulle Tyskland nu bruge skandalen om aflytningen af Angela Merkels mobiltelefon til at presse USA til at lukke Tyskland helt ind i eliten, ’De 5 øjne’.

Denne formodning blev yderligere underbygget i går, hvor Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung rapporterede, at en aftale om ikke at spionere gensidigt skulle være tæt på færdig mellem USA og Tyskland. En sådan aftale er grundlaget for ’De 5 øjne’.

English version of this story here