Eroavaisuuksia on, mutta yhtäläisyyksiä enemmän, vahvisti tuorein tutkimus aivojen sukupuolieroista.

Miesten ja naisten aivojen eroja on perattu lukuisissa tutkimuksissa, mutta tulokset ovat olleet kirjavia, ja tulkinnoista kiistelevät niin tutkijat kuin tavikset.

Nyt psykologi Stuart Richie Edinburghin yliopistosta kollegoineen jäljitti sukupuolieroja peräti 2 750 naisen ja 2 466 miehen aivojen magneettikuvista. Ne oli otettu UK Biobank-hankkeen yhteydessä.

Ryhmä vertaili kuvista 68 aivoalueen tilavuuksia sekä aivokuoren paksuutta. Aivokuori on se osa aivoja, missä monimutkainen ajattelu tapahtuu.

Analyysi osoitti, että naisilla oli keskimäärin paksumpi aivokuori kuin miehillä. Paksu aivokuori on yhdistetty muun muassa pärjäämiseen kognitiivisissa testeissä, huomauttaa aihetta käsitellyt Science-lehti.

Aivokuoren sisäpuolisten aivoalueiden, kuten muistikeskus hippokampuksen ja pelkokeskus mantelitumakkeen, tilavuus taas oli miehillä säännönmukaisesti suurempi.

Nämä erot kuitenkin kutistuivat, kun aivoalueiden mitat suhteutettiin koko aivojen kokoon. Sen jälkeen vain 14 rakennetta – muun muassa mantelitumake – oli miehillä edelleen tilavampi. 10 aluetta olikin suurempi naisilla.

Kiinnostavaa tutkijoiden mukaan oli se, että mitat vaihtelivat miesten kesken huomattavasti enemmän kuin naisten kesken.

”Tulos mukailee aiempaa tutkimustulosta, jonka mukaan sukupuolten välillä ei ole keskimääräistä älykkyyseroa, mutta miesten älykkyydessä on enemmän vaihtelua kuin naisten”, Ritchie kommentoi Science-lehdelle.

Tilastollisista sukupuolieroista huolimatta miesten ja naisten aivojen tilavuudessa ja aivokuoren paksuudessa ilmeni huomattavaa päällekkäisyyttä, samaan tapaan kuin ihmisten pituudessa.

Pelkän aivokuvan perusteella tutkijat eivät voisi siis varmuudella tietää, onko se otettu miehestä vai naisesta: aivomme ovat enemmän samanlaiset kuin erilaiset.

Edelleenkään ei tiedetä, mikä erot aiheuttaa ja vaikuttavatko ne käyttäytymiseen.

Siitä, mitä nyt havaitut sukupuolierot merkitsevät, tutkijat eivät osaa tämän tutkimuksen perusteella sanoa mitään uutta. Edelleenkään ei tiedetä, mikä erot aiheuttaa ja vaikuttavatko ne esimerkiksi käyttäytymiseen jollakin tietyllä tavalla.

Tutkijat odottavat saavansa lisävalaistusta, kunhan UK Biobank -aineistoa kertyy lisää.

”Lähivuosina UK Biobankiin on tulossa tuhansia uusia magneettikuvia sekä kognitiivisten testien tuloksia ja geenitietoja. Siten tulevissa tutkimuksissa pystytään selvittämään paljon syvemmin aivojen sukupuolieroja, niiden syitä ja seurauksia”, tutkijat kirjoittavat tutkimusartikkelissaan.

”Neurobiologisten sukupuolierojen täsmentyminen auttaisi muun muassa ymmärtämään, miksi esimerkiksi autismin kirjon häiriöiden sekä monien mielenterveyden häiriöiden alttiuksissa on eroa.”

Richien ja kollegojen tutkimusta ei ole vielä vertaisarvioitu, vaan tutkijat latasivat sen etukäteen näytille bioRxiv-palveluun.

Yksi seikka, mitä tässä tutkimuksessa ei huomiotu ja mihin jatkossa pitää kiinnittää huomiota, on menopaussi, ehätti aivotutkija Amber Ruigrok Cambridgen yliopistosta jo huomauttaa.

Hormonit vaikuttavat aivoihin, ja koska tutkimukseen osallistuneiden ihmisten ikähaarukka oli 44–77, moni aivokuvattu nainen on ollut vaihdevuosissa. Tämä on voinut vaikuttaa tuloksiin, hän sanoo.