VR tekee nyt voittoa enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Yhtiö näkee kehityksen yhdeksi syyksi itselleen onnekkaan muutoksen yleisessä mielipiteessä.

– Tänä päivänä on trendikästä matkustaa junalla. Suomalaiset ovat siirtyneet auton ratista junan kyytiin, pääjohtaja Rolf Jansson analysoi markkinaosuuden kasvun lähteitä.

Suotuisa trendi on ollut osaltaan vaikuttamassa siihen, että VR:n kaukoliikenteessä tehtiin viime vuonna lähes 15 miljoonaa matkaa. Se on peräti kymmenen prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.

Matkustajamäärien kasvu siivitti VR:n tuloksen uuteen ennätykseen. Yhtiön liikevoitto oli viime vuonna 94 miljoonaa euroa eli merkittävästi yli viimevuosien tason ja kaksinkertainen muutaman vuoden taakse verrattuna.

Samuli Huttunen / Yle

Yhtiössä voittomiljoonilla ei kuitenkaan päästä juhlimaan, sillä omistaja haluaa omansa. Valtiolle maksetaan osinkoa 350 miljoonaa euroa. Se on 3,7-kertaisesti voittoon nähden. Käytännössä siis valtio ottaa VR:n liikevoiton kokonaan ja sen lisäksi vielä toistakymmentä prosenttia 1,8 miljardin euron taseesta.

Eurooppa- ja omistajaohjausministeri Tytti Tuppurainen (sd.) katsoo, että VR:n hyvä tulos ja tase antavat hyvinkin mahdollisuuden osingon reippaaseen kasvattamiseen.

– On aivan luonnollista, että omistaja saa osansa yhtiön hyvästä tuloksesta.

Tuppurainen ei halunnut ottaa kantaa Ylen haastattelussa siihen, katsooko hän VR:n taseen olevan liiankin suuri. Hänen mukaansa on kuitenkin "kaikkien etu, että VR:n tase on vahva".

VR:n viime vuosien osingot kalpenevat tämän vuoden rinnalla. Aiemmin osingot ovat liikkuneet sadassa miljoonassa eurossa.

Antti Parviala, Samuli Huttunen / Yle

Kaikkiaan valtio on saanut viime vuosina omistuksistaan noin 1,5 miljardin osinkotulot. VR:n osuus koko osinkopotista tulee siis olemaan varsin merkittävä.

VR:lle liikevoiton kasvu ei tullut aivan yllätyksenä, sillä samaan suuntaan on puskettu nyt kolme vuotta ilman väliseisakkeja. Venäjän liikenteessä Allegro teki taas ennätyksen, kun matkustajamäärät kasvoivat kuudesosan.

Lipun hinnat alas, vaunut täyteen

Trendikkyyden lisäksi junan suosion kasvua selittää alennusmyynti. Janssonin mukaan VR on leikannut keskimääräisen lipun hinnasta neljäsosan pois vuoteen 2016 verrattuna. Halvemmilla lipuilla on kasvatettu matkustajamääriä. Samaa rataa on tarkoitus jatkaa.

– Näen että se trendi jatkuu. Muun muassa hinnoittelua katsomalla saamme lisää matkustajia juniin.

VR hankki viime vuonna neljätoista uutta kaksikerroksista intercity-vaunua. Sen takia junien täyttöaste on laskenut ja nyt on varaa hankkia lisää väkeä kyytiin.

Uuden kaluston turvin Janssonin tavoitteena on nostaa raideliikenteen osuus liikenteestä uudelle tasolle. Kiitoa aiotaan lisätä myös parantamalla asiakaspalvelua, nopeuttamalla junia ja lisäämällä vuoroja.

Palvelutasossa riittääkin kehitettävää. Tammikuussa koko lipunmyyntijärjestelmä tyssäsi useiksi päiviksi. Aikataulussa (siirryt toiseen palveluun) kaukojunat ovat pysyneet parhaimpinakin kuukausina alle 90 prosenttisesti.

Raideliikenteen osuus kaikesta liikenteestä on ollut vuosikaudet viiden prosentin luokkaa. Viime ja toissa vuonna se saatiin puskettua kuuteen prosenttiin ja ylikin. Lähivuosien tavoite on vielä kunnianhimoisempi.

Markkinaosuuksien mittayksikkönä on henkilökilometri. Se huomioi matkustajamäärät ja matkan pituuden.

Kyllä VR:kin osaa pyytää

VR lupaa omilla toimillaan kasvattaa raideliikenteen markkinaosuutta nykyisestä houkuttelemalla matkustajia kiskoille pois auton ratista ja lentokoneesta.

Markkinaosuuden kasvattamisessa jokainen prosentti on työn takana, mutta silti VR:n tavoitteena on nostaa markkinaosuutensa nykyisestä 6,2 prosentista yli kymmeneen. Omin voimin VR uskoo pääsevänsä seitsemän prosentin osuuteen. Sen jälkeen tarvitaan vetoapua valtiolta. Käytännössä se tarkoittaa lisää vauhtia kiskoille. Eli kalliita ratatöitä.

Ministeri Tuppurainen ei kuitenkaan lupaa, että VR:ltä saatavat osingot päätyisivät ainakaan pelkästään raidetöihin.

– Tämä raha tilitetään valtion talousarvion katteeksi ja sillä kustannetaan hyvinvointivaltion menoja, tarpeellisia koulutusmenoja ja myös raideliikenteen investointeja, ministeri muotoilee.

VR:n Janssoin toivelistan ykkösenä on nopeusrajoituksien poistaminen. Lisäksi yhteyksiä on parannettava: Tampereelle kolmas raide, lentorata Helsinki-Vantaalle, pisararata Helsingin keskustan alle ja tunnin juna Turkuun.

– Olemassa olevan radan parantamisessa puhutaan sadoista miljoonista euroista. Mutta kun lähdetään rakentamaan uutta rataa Tampereelle ja Turkuun puhutaan miljardeista. Se menee kohti kymmentä miljardia euroa.

Janssonilla on valmis kaavakuva, joka kertoo yhdellä silmäyksellä, miten vähän Suomi käyttää rahaa raiteisiin naapureihin verrattuna. Norjassa raidekilometriä kohti investointeihin ja kunnossapitoon käytetään 161 000 euroa ja Ruotsissa lähes 500 000. Suomessa summa on pääsääntöisesti laskenut vuosien ajan ja on nyt 81 000 eurossa.

Suomen raidekilometrit ovat noin puolet Ruotsiin verrattuna.

VR ei jätä muistuttamatta vielä yhdestä tilastotiedosta. Liikenteen päästöistä 90 prosenttia syntyy tieliikenteessä ja yksi prosentti raideliikenteestä.

Juttua korjattu 9.3. klo 20.27: Poistettu jutussa ollut ratahankkeiden kustannuksia esitellyt grafiikka. Osa kustannusarvioista on vanhentunut.

9.3.2020 klo 17.01 Lisätty ministerin kommentit ja muokattu otsikkoa