Kuka pystyisi uskottavasti kertomaan, miten sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa tavoiteltavat palvelujen yhdenvertaisuus, yhtenäiset hoitoketjut ja kustannusten hillintä käytännössä toteutuvat, sosiaali- ja terveystoimittaja Tiina Merikanto kysyy.

Käsi sydämelle: kuka muistaa enää, mitkä olivat sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen tavoitteet?

Jo vuosia sitten muistan itse väsyneeni itseään toistaviin sote-puheisiin: ensin poliitikot sanoivat, että sote-uudistus on tehtävä ja sitten lueteltiin keskeiset tavoitteet, joita kaikki saattoivat kannattaa. Ongelma oli se, että epäselväksi yleensä jäi, miten hyviin tavoitteisiin päästäisiin.

Viime viikkojen keskustelussa itse asiasta on etäännytty todella kauas. Keskustelun teemoja ovat olleet sosiaali- ja terveysvaliokunnassa käytetyt korvatulpat (siirryt toiseen palveluun), kaalin rouskutus, käytöstavat (siirryt toiseen palveluun)ja asiantuntijakuulemisten määrät. (siirryt toiseen palveluun)Tämä ei ole kunniaksi kenellekään.

Kunniallista ei ole myöskään lainsäädäntötyön jarruttaminen tai eduskunnan painostaminen tekemään työtään nopeammin kuin lainsäädäntötyö vaatii. Kumpaakaan puolueet eivät kai ole tunnustaneet.

Viime päivinä on keskusteltu myös aikatauluista. Niistä onkin syytä keskustella: siitä, missä aikataulussa valinnanvapauden monituottajamalli aiotaan toimeenpanna ja siitä kuinka realistinen on ollut eduskunnalle varattu aikataulu.

Jo viime vuoden heinäkuussa hallitus linjasi sote-uudistukselle uuden aikataulun, (siirryt toiseen palveluun) kun perustuslakivaliokunnan lausunnon j (siirryt toiseen palveluun)älkeen laki palautui uudelleen valmisteltavaksi.

Hallituksen viime kesäisen linjauksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) sote-lakikokonaisuus oli tarkoitus saada eduskunnasta läpi 2018 toukokuun loppuun mennessä.

Eli jos tuo aikataulu olisi pitänyt, valmista olisi ihan kohta ja lait olisivat tulleet voimaan ensi kuussa.

Keskustelun teemoja ovat olleet sosiaali- ja terveysvaliokunnassa käytetyt korvatulpat, kaalinrouskutus, käytöstavat ja asiantunijakuulemisten määrät. Tämä ei ole kunniaksi kenellekään.

Samana päivänä, kun hallitus teki uuden aikataulutuksen, eduskunnan virkamiehet sanoivat minulle, että hallituksen linjaama aikataulu on eduskunnalle todella tiukka ja vaikea toteuttaa.

Jo siis vuosi sitten aikataulu herätti eduskunnassa epäilyjä.

Tämä on hyvä muistaa nyt, kun hallitus ja oppositio valittavat toisaalla viivyttelystä ja toisaalla kiirehtimisestä.

Viime viikolla sosiaali- ja terveysvaliokunnassa oli esillä aikataulu, joka siirtäisi ratkaisevat äänestykset kesä- ja heinäkuun taitteeseen.

Jos sote-uudistuksen valmistelu on ollut loputonta juoksua erilaisten päivämäärien perässä, samankaltaista veivausta on ollut myös toimeenpanon aikataulu.

Moni lienee jo unohtanut kuinka epärealistinen viime keväisen hallituksen esityksen toimeenpanon aikataulu oli. Se oli yksi niistä asioista, joihin perustuslakivaliokunta puuttui viime (siirryt toiseen palveluun)keväänä.

Viime keväisen hallituksen esityksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) uudet maakunnat piti perustaa heinäkuun alusta 2017. Nyt käsittelyssä olevan esityksen mukaan (siirryt toiseen palveluun)maakuntavaltuustojen ja maakuntien olisi tarkoitus järjestäytyä vuoden 2019 alussa.

Vuosi sitten suunnitelmissa oli, että vastuu sosiaali- ja terveyspalveluista olisi siirtynyt kunnilta maakunnille vuoden 2019 alusta. H-hetkeen olisi nyt aikaa puolisen vuotta. Nyt siirtoa on lykätty vuoteen 2020.

Miten ihmeessä viime keväisen esityksen toimeenpanosta olisi selvitty?

Hammashoidossa otettiin (siirryt toiseen palveluun) selvästi pidempi aikalisä. Uusimman suunnitelman mukaan hammashoitolat avautuvat vuonna 2022. Myös sote-keskusten, asiakasseteleiden ja henkilökohtaisen budjetin käyttöönottoa myöhennettiin viime keväisistä suunnitelmista.

Miten ihmeessä viime keväisen esityksen toimeenpanosta olisi selvitty?

Itse kyselin nyt eduskunnassa olevan esityksen toimeenpanon aikataulun vaiheistuksen riittävyyttä jo viime joulukuussa.

Sen jälkeen toimeenpanon aikataulun ovat kyseenalaistaneet esimerkiksi Uudenmaan maakunnan muutosjohtajat (siirryt toiseen palveluun), jotka esittivät huhtikuun alussa maakunnille oikeutta lykätä valinnanvapauden aloitusta asiakassetelin ja henkilökohtaisen budjetin osalta.

Sote-keskusten osalta muutosjohtajat esittivät, että maakunnalla tulee olla oikeus säätää avautumisvauhtia taloutensa kantokyvyn mukaan esimerkiksi siten, että maakunnalle annetaan oikeus päättää tarvitsemastaan siirtymäajasta niin, että aloitushetki on vuoden 2021 sijasta valittavissa vapaasti 2021–2024.

Kaikkea viimeaikaista kuunnellessa ei oikein tunnista sitä, että kyseessä on vuosisadan sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus.

Samankaltaisesta aikataulusta on puhunut myös professori Heikki Hiilamo (siirryt toiseen palveluun). Hän ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (siirryt toiseen palveluun)ovat myös esittäneet asiakassetelin ja henkilökohtaisen budjetin käyttöönoton myöhentämistä.

Myös perustuslakivaliokunnasta tihkuneiden (siirryt toiseen palveluun) tietojen mukaan toimeenpanon aikataulusta on sielläkin keskusteltu.

Onko tämä yksi niistä asioista, joihin on tulossa muutoksia?

Kaikkea viimeaikaista kuunnellessa ei oikein tunnista sitä, että kyseessä on vuosisadan sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus. Sekä hallituksessa että oppositiossa kannattaa olla tarkka, ettei horjuteta enää enempää kansalaisten luottamusta sote-uudistukseen.

Vastikään Aalto-yliopiston taloustieteilijät sanoivat, että sote-uudistuksen riskien kohtuullistamiseksi valinnanvapauslakia olisi ratkaisevilta osiltaan muutettava tai lain käyttöönottoa merkittävästi vaiheistettava.

Pystyisikö joku uskottavasti kertomaan, miten tavoitteet ovat toteutumassa? Toistaiseksi sellaisia ei ole näkynyt. Vastakkaisia käsityksiä kyllä.

Professori Otto Toivasen mielestä alueellisesti vaiheittain etenemällä ongelmat ehdittäisiin havaita ja korjata ennen kuin riskit laukeavat koko järjestelmään.

Professori Toivasenkin varoitusta ajatellen nyt olisi korkea aika keskustella sote-uudistuksen tavoitteiden toteutumisesta. Ja mitä ne olivatkaan?

Sote-uudistuksella tavoitellaan sitä (siirryt toiseen palveluun), että hyvinvointi- ja terveyserojen kaventuisivat, saataisiin hillittyä kustannusten kasvua, palvelujen yhdenvertaisuus ja saatavuus parantuisivat ja palveluintegraatio sekä peruspalvelut vahvistuisivat.

Pystyisikö joku uskottavasti kertomaan, miten tavoitteet ovat toteutumassa? Toistaiseksi sellaisia ei ole näkynyt. Vastakkaisia käsityksiä (siirryt toiseen palveluun) kyllä.

Katso myös:

Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä

Taloustieteilijät varoittavat sotesta: "On vaikea uskoa, että koko maassa markkinat saataisiin toimimaan"