Kun suomalainen professori kysyi pohjoiskorealaisilta opiskelijoiltaan, mitä he haluaisivat oppia, vastaus oli että ”kaiken”. Politiikka ja uskonto ovat Pohjois-Korean yliopistoissa yhä tabuja, mutta kapitalismin henki on juurtumassa jopa maailman eristyneimpään kolkkaan.

Kravattiin ja rypyttömään paitaan sonnustautuneet kauppatieteitten opiskelijat saavat elämänsä haasteen: pitäisi keksiä ongelma, joka ratkaistaan uudella tuotteella ja palvelulla. Lopulta yritysidea jalostetaan ja kaupitellaan sijoittajaraadille.

Opiskelijat pohtivat ryhmätyönä markkinanäkymiä, tarttuvat muovailuvahaan ja hiovat myyntipuheitaan.

– Tulemme ratkaisemaan tämän ongelman, vakuuttaa opiskelijamies kun hän esittelee bisnesideaansa eturivissä istuville läntisille ekonomisteille.

Viimeviikkoinen harjoitus ei kuulostaisi vallankumoukselliselta missään muualla maailmassa, mutta Pohjois-Koreassa startup-yritysten perustaminen edes leikkimielessä on ennenkuulumatonta.

Luokan seinällä komeilee kissankokoisilla kirjaimilla otsikko ”Pyongyang Startup Week”. Sen yläpuolella opiskelijoita seuraavat katseellaan maan edesmenneet johtajat Kim Il-sung ja Kim Jong-il, joiden muotokuvat ovat pakollista rekvisiittaa jokaisessa opetustilassa.

Maanalainen markkinatalous on noussut Pohjois-Koreassa voimakkaasti, ja nyt kapitalismin oppeja suostutaan ottamaan jopa yliopisto-opetukseen.

Pohjois-Korean edesmenneiden johtajien Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin muotokuvat ovat pakollisia jokaisessa opetustilassa. Jukka-Pekka Heikkilä seisoo kuvassa videokamera kädessään. Charlotta Siren

Startup-koulutusta edelsi vuosien pohjatyö

Hankkeen takana on yrittäjyyskoulutuksen Pjongjangissa neljä vuotta sitten aloittanut tutkijatohtori Jukka-Pekka Heikkilä Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta.

Ensin tarvittiin ennakkoluuloton opinahjo, jollainen Pjongjangiin on noussut ulkomaisella tuella. Pjongjangin tiede- ja teknologiayliopistossa (PUST) käytetään ulkomaisia opettajia ja opetusta annetaan englanniksi.

Yliopistossa on maan ainoa kauppatieteellinen tiedekunta.

– Tämä kyseinen yliopisto on Pohjois-Korealle ikkuna kaikkeen uuteen ja siksi meillä on mahdollisuus pilotoida kaikkea ja sitä tämäkin projekti oli, Heikkilä kertoo.

Tällä kertaa Heikkilän mukana oli neljä muuta kauppatieteilijää ja yksi yksityissijoittaja, bisnesenkeli Moaffak Ahmed, hänkin tosin vain kouluttamassa.

Opiskelijat ovat Pohjois-Korean terävintä kärkeä. Kaikilla on jo kandidaatintutkinto muualta. Heistä odotetaan maan luhistuvan, valtiovetoisen suunnitelmatalouden pelastajia.

Kuvassa vasemmalta lukien tohtori Charlotta Sirén St. Gallenin yliopistosta Sveitsistä, Superhero Capitalin sijoittaja Moaffak Ahmed, professori Alf Rehn Åbo Akademista, professori Simon Down Anglia Ruskin yliopistosta Britanniasta ja apulaisprofessori Ewald Kibler Aalto-yliopistosta. Jukka-Pekka Heikkilä

Nöyryys valttia opetuksessa

Pohjois-Koreassa tiedetään hyvin millaiseen talousahdinkoon keskusjohtoinen järjestelmä on maan suistanut. Ulkomaalaisten ei kannata osoittaa virheitä sormella.

– Se on todella tärkeä viesti, että emme saarnaa mikä on oikein ja mikä on väärin, koska sillä ei saavuta mitään tuloksia, se kääntyy itseään vastaan, Heikkilä sanoo.

Sen sijaan Heikkilä ja muut suomalaiset ovat selittäneet, miten bisnes ja yhteiskunta toimivat Suomessa.

– Suomalaista järjestelmää kyllä ymmärretään hyvin, kun meillä on valtiojohtoinen innovaatiokeskus, ilmainen terveydenhuolto ja ilmainen koulutus, Heikkilä sanoo.

Politiikka ja uskonto tabuja, rakkaus ei

Talouspolitiikasta ei ole pitkä askel politiikkaan, joka on Pohjois-Koreassa tabu. Maan yksinvaltaista järjestelmää ei sovi arvostella, jos mielii palata opetustehtäviin myöhemminkin. Pohjoiskorealaisille johtajien arvostelu voisi johtaa ankariin tuomioihin.

Heikkilän mukaan toinen liian herkkä aihe on uskonto, mutta muuten sana on vapaa.

– Samaan aikaan me puhumme luokkahuoneissa hyvinkin avoimesti rakkaudesta – enkä puhu siitä Suomessa. Ainakaan paljoa, Heikkilä virnistää.

Opiskelijat tuntevat länsimaiden liike-elämää yllättävän hyvin, Mark Zuckerberg ja Steve Jobs ovat heille tuttuja nimiä. Opiskelijoiden tiedonjano ja uteliaisuus ovat pohjattomia.

– Pitää kysyä, että kun kurssi alkaa nyt, mitä te haluatte oppia. Minulla tuli ongelma yhden kurssin alussa kun opiskelijat sanoivat, että herra professori, kaiken. Se kertoo paljon oppimismentaliteetista, Heikkilä kertoo.

Luokassa ei istu virallisia valvojia, mutta opiskelijat raportoivat kuulemastaan yliopistolle.

Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun tutkijatohtori Jukka-Pekka Heikkilä opettaa pohjoiskorealaisia opiskelijoita. Charlotta Siren

Joka opiskelijalla kännykkä

Opiskelijoista 80 prosenttia tulee Pjongjangista, jossa asuvat maan etuoikeutetut. He ovat Heikkilän mukaan lähinnä puolue-eliitin, liike-elämän johdon tai yliopistomaailman jälkikasvua, mutta opiskelijoiden joukossa on myös 20 prosenttia maaseudulta tulleita.

Opiskelijat asuvat tiukassa nuhteessa opiskelija-asuntolassaan eristetyllä ja vartioidulla kampuksella.

Yliopistolla menee 10 kuukautta vuodessa. Lukukausien välissä on kaksi kuukauden mittaista lomaa.

Päiväohjelma on hyvin kurinalainen. Kello 6.30 käydään aamiaisella, lounas on tasan kello 12, ja päivälliselle mennään kello 18.30. Luentojen lisäksi ohjelmassa on paljon urheilua sekä pohjoiskorealainen erikoisuus tunnin päiväunet lounaan jälkeen, Heikkilä kertoo.

Kauppatieteen opiskelijat ovat kaikki miehiä. Naisille tarjotaan akateemista uraa lääketieteessä.

Jos läksyjen päälle jää vapaa-aikaa, sitä vietetään tutuissa merkeissä.

– He katsovat televisiota tai pelaavat tietokonepelejä. Heillä on kaikilla läppärit tai heillä on kaikilla kännykät, he soittelevat ja he pelailevat pelejään, Heikkilä kertoo.

Pitching-kisaan osallistuneiden opiskelijoiden piti kehittää liikeidea, jonka he esittelivät kuvitteelliselle sijoittajaraadille. Opiskelijat konkretisoivat ideansa tai tuotteensa muovailuvahasta. Jukka-Pekka Heikkilä

”Suomalainen koulutusvienti taipuu moneen”

Yrittäjäkoulutus valmistaa pohjoiskorealaisten tulevaa sukupolvea maailmaan, joka on suurimmalle osalle heistä vieras, kiinnostava ja hiukan pelottava.

– Pohjois-Korealle tämä oli pilotti uudenlaiselle yrityskoulutukselle ja suomalaiselle koulutusviennille tämä oli tarina siitä, että kyllä se koulutusvienti taipuu erittäin moniin olosuhteisiin, ja siitä voidaan kyllä olla ylpeitä, Heikkilä sanoo.

Syyskuun lopulla Heikkilä palaa Pjongjangiin. Ohjelmassa on yrityshautomon perustaminen. Lokakuussa hän vetää kolme viikkoa johtajuuskoulutusta.

Mutta kuka sitten voitti kisan, kenestä leivotaan Pohjois-Korean uusi menestysyrittäjä?

– Pitching-kisan voitti kierrätysfirma, joka pyrkii jalostamaan paperista, muovista ja metallista tuotteita jatkokäyttöön teollisuudelle ja kotitalouksiin, Heikkilä kertoo.

Myös muut työryhmät tarjosivat ratkaisuja Pohjois-Korean arkisiin ongelmiin.

Opiskelijat esittelevät liikeideaansa. Jukka-Pekka Heikkilä

Yritystoiminta vielä laitonta

Yrittäjäksi aikovan polku tosin on Pohjois-Koreassa vielä harvinaisen kivinen, sillä yksityinen yritystoiminta on periaatteessa laitonta.

Heikkilä ei halua luonnehtia Pohjois-Korean yritystoimintaa millään tavalla. Muista lähteistä tiedetään, että yrittäjyys ja muu harmaa talous on maassa hyvin laajamittaista.

Valtionyrityksiä hoidetaan usein niin, että yritysten johto pyörittää sivussa omia bisneksiään valtion omistamilla tuotantovälineillä, kulkupeleillä ja kiinteistöillä. Korruptio on läpitunkevaa ja kaikki on ostettavissa.

Myös työntekijät voivat ostaa itsensä vapaiksi valtion työvelvoitteesta ja keskittyä kaupusteluun tai muiden palveluiden tarjoamiseen.

Askel myönteiseen suuntaan on se, että valtionyritykset ja osuuskunnat voivat laillisesti myydä osan tuotteistaan itse eikä kaikkea tarvitse luovuttaa valtiolle.

– Ehkä tämä yrittäjäkoulutus on ikkuna tulevaisuuteen, ainakin itse sitä toivon, Heikkilä sanoo.