Kaupunkien jatkuva kasvu ja asuinalueiden tiivistäminen nakertaa viheralueita. Suomessa on tähän asti kaavoituksella pyritty varaamaan luontoalueita kaikille kaupunkilaisille. Nyt tilanne on Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Liisa Tyrväisen mukaan muuttumassa.

Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yleiskaavassa noin neljäsosa viheralueista on varattu erilaiseen rakentamiseen.

– Tiivistämistä tarvitaan, mutta viheralueiden väheneminen voi johtaa siihen, että ihmiset lähtevät autolla hakemaan luontoa kaupungin ulkopuolelta ja hiilijalanjälki sitä kautta kasvaa, varoittelee professori Liisa Tyrväinen.

Tyrväinen tutkii luonnon virkistyskäytön terveysvaikutuksia ja niiden taloudellista arvoa Luonnonvarakeskus Lukessa.

Luonto, vain varakkaiden etuoikeus

Se, että luontoalueita on ollut tarjolla kaikille varallisuudesta riippumatta, on ollut Tyrväisen mielestä tärkeä tasa-arvotekijä.

– Luontoa on esikaupunkialueilla ollut aiemmin hyvin, nyt viheralueet ovat tiivistämisen myötä vähenemässä. Suurella osalla asukkaista ei kuitenkaan ole veneitä tai mökkejä, vaan he ovat julkisten viheralueiden varassa, hän muistuttaa.

Luontoalueiden läheisyys nostaa jo asuntojen hintoja. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Keskuspuiston lähellä olevien asuntojen hinnat ovat Tyrväisen mukaan muutaman prosentin kalliimpia.

Professori ei pidä hyvänä kehityksenä sitä, että luonnon lähellä asumisesta tulisi vain varakkaiden etuoikeus.

Luonto parantaa terveyttä ja kuntoa ja vähentää stressiä, listaa tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen Toni Määttä / Yle

Luonto saa liikkeelle

Professorin mielestä puita, puistoja ja viheralueita pitäisi olla kävelyetäisyydellä, koska ne houkuttelevat liikkumaan. Mitä kauempana viheralueet ovat, sitä korkeampi on myös kynnys lähteä.

– Viherympäristö lisää tutkimusten mukaan arkiliikuntakertoja, ja ihmiset kokevat lisääntyneen liikunnan myötä myös terveytensä parantuneen, selvittää professori Liisa Tyrväinen.

Luontoalueiden tulisi olla laadukkaita ja helposti saavutettavia.

– Ihmiset arvostavat luonnonmukaiselta näyttävää, vanhaa, järeää, helppokulkuista metsää, jossa on melko hyvä näkyvyys, sanoo Luken Liisa Tyrväinen.

Puistoaktivismi kasvussa

Kaupunkien keskustoissa käydään jatkuvasti asukkaiden ja virkamiesten välistä taistoa siitä, saako puita kaataa, tai puistoalueelle kaavoittaa lisää asuntoja.

Uusien raideyhteyksien asemien ympäristöt rakennetaan tehokkaasti. Espoossa metro on mullistanut mm. Suomen kansallismaisemaksikin valitun Tapiolan puutarhakaupungin ytimen.

– Alkuperäinen ajatus puutarhakaupungista on tässä ydinkeskustassa unohdettu. Paluuta entiseen ei ole, rakennusmassat ovat niin valtavia, sanoo espoolainen Marjatta Larsio, joka on asukasyhdistys Tapiolan Killan puheenjohtaja.

Länsimetron myötä Tapiolan ytimessä asukasmäärä moninkertaistuu ja palveluja tulee lisää. Asukasyhdistys yrittää pitää kiinni siitä, mitä puutarhakaupungista on jäljellä.

– Onneksi ympäristössä on vielä jäljellä Tapiolalle tyypillistä vehreyttä, puita, kasvillisuutta, metsääkin ja ihanat niityt, luettelee Larsio.

Lapsille syntyy luontosuhde, kun he tottuvat liikkumaan luonnossa pienestä pitäen. asukasyhdistys Tapiolan Killan puheenjohtaja Marjatta Larsio

Alueen ajatuksena on ollut vehreä, väljä ja asukaslähtöinen puutarhakaupunki. Larsio ottaa esimerkiksi Silkkiniityn, jossa on talvella hyvät hiihtoladut, joille asukkaat pääsevät kotiovelta. Kesäisin niitty kokoaa väkeä piknikille ja urheilemaan.

– On tärkeää, että metsää, puistoa ja niittyjä on kävelymatkan päässä, että ei tarvitse lähteä kauas. Lapsille syntyy luontosuhde, kun he tottuvat liikkumaan luonnossa pienestä pitäen, Larsio korostaa.

– Miten meille voi muodostua luontosuhde, jos emme ole kosketuksissa luonnon kanssa, myös Luken professori Liisa Tyrväinen pohtii.

Asialla voi olla hänen mielestään kauaskantoiset seuraukset myös luonnon arvostuksen ja suojelun kannalta.

Espoon Tapiola kuvattuna vajaat 50 vuotta sitten. Tarkkaa kuvausvuotta ei ole merkitty kuvan yhteyteen. Volker von Bonin / Museoviraston kuvakokoelmat, Historian kuvakokoelma

Luonto on halpa lääkäri

Viheralueiden määrän on väestötutkimuksissa todettu vaikuttavan myönteisesti ihmisten mielenterveyteen.

– Lyhytkin vierailu metsässä tai muulla laadukkaalla luontoalueella palauttaa stressistä, professori Liisa Tyrväinen kertoo.

Kansalaisten liikkumista voidaan hänen mielestään edesauttaa tarjoamalla ja pitämällä yllä viherympäristöjä. Samalla syntyy säästöä terveysmenoissa.

Esimerkiksi mielenterveysongelmat ovat merkittävä sairastavuuden syy Suomessa. Vähäisen liikunnan on arvioitu aiheuttavan 1,5–4,4 miljardin vuosittaiset lisäkustannukset terveydenhuoltomenoissa ja sairauspoissaoloina.

Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja monipuolistaa ihon ja suoliston mikrobikantaa. tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen

– Luonnossa oleskelu ja liikkuminen parantavat tutkimusten mukaan mielialaa, koettua terveyttä ja kuntoa sekä auttavat irtautumaan arjesta ja kohentavat itsetuntoa, Tyrväinen luettelee.

Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja monipuolistaa ihon ja suoliston mikrobikantaa.

Kokemukset terveillä henkilöillä voisivat Tyrväisen mukaan ennakoida, että metsää voitaisiin hyödyntää myös sairauksien hoidossa, kuntoutuksessa ja sairauksien ehkäisyssä. Sillä voisi olla iso merkitys kansanterveyden edistämisessä.

Kaupunkilaiset hymyilemään

Helsinkiläisille ja tamperelaisille tehdyistä kyselytutkimuksista on selvinnyt, että luonnossa olo on parantanut kaupunkilaisten mielialaa ja lisännyt myönteisiä ja vähentänyt kielteisiä tuntemuksia.

Luonnossa olon vaikutukset muuttuivat tilastollisesti merkitseviksi, kun lähiviheralueita käytettiin vähintään kahdesta kolmeen kertaan viikossa, yli viisi tuntia kuukaudessa tai kun maaseudun luontokohteilla vierailtiin kahdesta kolmeen kertaa kuukaudessa.

.

Tapiolan puutarhakaupungin ytimessä asukasmäärä moninkertaistuu. Markku Pelkonen / Yle

Vaikutuksia jo vartissa

Pelkän metsämaiseman katselun on Japanissa tehdyissä kenttätutkimuksissa todettu rentouttavan enemmän verrattuna rakennettuun kaupunkimaisemaan.

Metsässä ja rakennetussa puistossa palauduttiin työn rasituksista huomattavasti paremmin kuin kaupungin keskustassa. Tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen

Metsän myönteisiä vaikutuksia mielialaan todistaa Tyrväisen mukaan hyvin myös Helsingissä tehty tutkimus.

– Metsässä ja rakennetussa puistossa palauduttiin työn rasituksista huomattavasti paremmin kuin kaupungin keskustassa. Myönteisiä vaikutuksia saatiin jo 15 minuutissa, selvittää Tyrväinen.

Viheralueiden määrän on havaittu olevan yhteydessä vähäisempään määrän sydänkuolemia. tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen

Samassa kokeessa havaittiin sydämen syketaajuuden vaihtelun olevan suurempi ja sykkeen hitaampi viheralueilla.

Pidempi elämä

Viheralueiden merkitystä terveydelle on arvioitu myös kuolleisuusrekisterien avulla. Esimerkiksi Englannissa työikäisen väestön kokonais- ja sydäntautikuolleisuus olivat pienempiä väljillä ja vihreillä asuntoalueilla.

– Vähiten terveyseroja eri tuloluokkien välillä oli alueilla, joissa oli eniten luontoalueita. Viheralueiden määrän on havaittu olevan yhteydessä vähäisempään määrän sydänkuolemia. Äskettäin on tullut tutkimuksia myös viheralueiden yhteydestä alentuneeseen hengityselinsairaus- ja syöpäkuolleisuuteen, Tyrväinen kertoo.

_Jutun sisältöä muutettu 2.4 klo 12.20 lause: Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja puhdistaa suoliston mikrobikantaa. on muutettu: Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja monipuolistaa ihon ja suoliston mikrobikantaa.

_

Jutusta voi keskustella tänään tiistaina 2.4. klo 22:een saakka.