Rasismin ja syrjinnän tutkijat ovat pitkään pohtineet sitä, kuinka nopeasti etnisten vähemmistöjen vastaiset asenteet voivat levitä valtaväestössä.

Ilmiöstä löytyy runsaasti esimerkkejä historiasta. Jugoslavian hajoamissodissa ja Ruandan kansanmurhassa pitkään toistensa kanssa eläneiden etnisten ryhmien välit kiihtyivät nopeasti väkivaltaisuuksiksi ja kansanmurhiksi.

Ilmiötä on hankala tutkia, sillä suurten ihmisjoukkojen monimutkaista käyttäytymistä on vaikea testata. Slovakialais-tšekkiläinen kokeellisen psykologian tutkijaryhmä päätti kuitenkin yrittää.

Saksalaisen Max Planck -instituutin hankkeessa tutkijat testasivat sosiaalisen tilanteen vaikutusta romanien vastaiseen syrjintään koululaisten parissa.

Asiaa testattiin peliteoreettisella leikillä.

Leikissä kaksi pelaajaa saa kumpikin kaksi euroa rahaa. Sen jälkeen heille esitetään valintatilanne: Jos antaa omasta rahastaan pois 20 senttiä, pelin toinen osapuoli saakin kahden euron sijasta vain euron. Toinen vaihtoehto on olla tekemättä mitään, jolloin molemmat osallistujat saavat kaksi euroa.

Peli mittaa pelaajansa pahantahtoisuutta, sillä osallistuja ei hyödy itse mitenkään siitä, että aiheuttaa haittaa toiselle. Niinpä jos pelaaja päätti pienentää toisen osapuolen saamaa rahamäärää, tutkijat laskivat sen aggressiiviseksi käyttäytymiseksi.

Slovakialaisessa koulussa toteutetussa kokeessa pelaajalle kerrottiin toisesta pelaajasta vain keksitty nimi, joka oli joko tyypillinen Slovakian valtaväestön jäsenen nimi tai romanivähemmistöön kuuluvan nimi.

Tarkoituksena oli mitata kahta asiaa: miten ensin pelaavien ikätovereiden käyttäytyminen vaikuttaa heidän jälkeensä pelaaviin, ja miten kohteena olevan etnisyys vaikutti pelitapahtumiin.

Tutkijat huomasivat, että ryhmäpaine vaikutti huomattavasti aggressiivisen käyttäytymisen todennäköisyyteen. Jos aiempi pelaaja pelasi aggressiivisesti, myös seuraava pelaaja valitsisi hyökkäävän pelityylin huomattavasti todennäköisemmin.

Jos kohteena oli nimen perusteella romanivähemmistöä edustava koululainen, tämän sosiaalisen paineen vaikutus oli kaksinkertainen.

”Tuloksemme viittaavat siihen, että sosiaaliset normit voivat muuttaa yksilöiden käyttäytymistä etnisiä vähemmistöjä kohtaan nopeastikin”, sanoo Max Planck -instituutin tutkija Jana Cahlíková tiedotteessa.

Sama mekanismi toimi kuitenkin myös toisin päin. Jos aiemmat pelaajat eivät hyökänneet vastapuolta vastaan, seuraavat pelaajat eivät olleet sen aggressiivisempia romaninimeä kuin valtaväestön edustajaakaan kohtaan.

Tutkijoiden mukaan tulokset puhuvat sen puolesta, että ryhmäpaine ja sosiaalinen ympäristö vaikuttaa paljon siihen, miten paljon etnistä syrjintää esiintyy.

Liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä tutkimuksesta tuskin kuitenkaan kannattaa vetää, sillä sen otanta koostui vain reilusta 500 koululaisesta, ja tutkimus tehtiin pelkästään Slovakiassa.

Tutkijat myös korostavat sitä, että kokeessa testattiin asiaa vain yhdellä etnisellä vähemmistöllä, eli romaneilla.

Koetilanne saattaa myös ylikorostaa ryhmäpaineen vaikutusta. Oppilas, joka ei muuten käyttäytyisi vihamielisesti romania kohtaan, voi kokeessa seurata ikätovereidensa esimerkkiä ja ryhtyä syrjintään ryhmäpaineen vuoksi. Koejärjestely ei välttämättä heijasta syrjinnän todennäköisyyttä tosimaailmassa.

Tähän voisi viitata tulos, joka saatiin, kun kahdessa ryhmässä toteutetun tutkimuksen osallistujat laitettiin arvioimaan toisen koe-erän pelaajien toimintaa.

Kyselytutkimuksessa paljasti, että romanivähemmistöä kohtaan suunnattu aggressio nähtiin yhtä tuomittavana kuin valtaväestön edustajan kohdalla.

Ryhmäpaineen vaikutus kuitenkin näkyi myös kyselyssä. Oppilaiden mukaan toiminta oli vähemmän tuomittavaa, jos aiemmat pelaajat olivat myös hyökänneet vähemmistön jäsentä vastaan.

Tutkimuksen tulokset ilmestyivät Proceedings of the National Academy of Sciences -julkaisussa 8. toukokuuta.