Oletko miettinyt, mitä metsä sinulle merkitsee?

Kun maamme valmistautui viettämään itsenäisyyden satavuotisvuotta, Suomen metsäyhdistys kutsui kaikkia suomalaisia pohtimaan metsän merkitystä. Tavoitteena oli juhlan kunniaksi kerätä sata syytä mennä metsään.

Ja syitä löytyi.

Sisältö jatkuu mainoksen jälkeen

Suomalaiset tekevät metsässä monenlaista. Siellä tarkkaillaan eläimiä, marjastetaan, sienestetään, metsästetään, ulkoillaan, kuunnellaan luonnon ääniä, maalataan, koulutetaan koiraa, leikitetään lapsia, tehdään saunavihtoja ja seurataan vuodenaikoja.

Sisältö jatkuu mainoksen alla

Metsä palvelee myös mieltä. Sieltä löytyy inspiraatiota, luovuutta, hyvää tuulta, helpotusta stressiin ja kultaisia muistoja lapsuudesta. Monelle ykkössyy metsäkäynteihin on rauhan ja hiljaisuuden kokemus. Metsässä olo voi olla suorastaan ”taivaallinen”.

Näin me nykysuomalaiset koemme metsän. Aina näin ei ole ollut.

Metsäviha eli pitkään

Suomen kansa on aina vihannut metsiään, kirjoitti kansanperinteen tutkija Leea Virtanen vuonna 1994 Kalevalaseuran vuosikirjassa. Väitteensä tueksi hän kertoi tarinan varsinaissuomalaisesta isännästä, joka 1800-luvun lopulla kaatoi talonsa vierestä tuuheat koivut, koska hänestä oli julmaa asua kuin metsässä.

Tuohon aikaan isännän asenne ei ollut Suomessa mikään poikkeus. Olivat ihmiset lännestä tai idästä, he pitivät miellyttävänä sitä, että omaa taloa ympäröivät avarat maisemat ja metsään oli mahdollisimman pitkä matka.

Nykytutkijoista Turun yliopiston kansanperinteentutkimuksen professori Pekka Hakamies sanoo, että Virtanen kärjisti, muttei ollut väärässäkään.

Hakamieskin suhtautuu epäillen usein toistettuihin käsityksiin, joiden mukaan meillä suomalaisilla olisi perinteisesti jotenkin erityisen läheinen suhde metsään. Näillä leveysasteilla ei tunnettu lämpöistä luontoäitiä. Täällä piti olla pragmaattinen, käyttää metsää hyödykseen niin hyvin kuin kykeni.

Entisaikain suomalaiset menivät metsään tekemään työtä, kovaa työtä, kun eivät muuta voineet. Kukaan ei tiennyt mitään elämys- tai virkistysretkistä, joita me metsiin teemme. Metsä oli villi ja vieras, ja siellä liikkui petoja ja henkiä – eivätkä ne olleet meidän metsäromantikkojen kuvittelemia mukavia menninkäisiä.

Esi-isämme taistelivat metsässä elämästään. Tästä johtui myös ahdistus, jonka metsä heissä herätti ja joka sai varsinaissuomalaisen isännän kaatamaan komeat kotikoivut.

Lue lisää

Maaliskuun 2018 toisessa Tiede-lehdessä on pitkä artikkeli, jossa kulttuuri- ja mentaalihistoriaan erikoitunut toimittaja Artemis Kelosaari selvittää suomalaisten pitkän metsävihan syitä. Hän kertoo myös, milloin ja miksi metsäviha vaihtui metsän ihannointiin.

Jos aihe kiinnostaa, käy ostamassa paperilehti tai iPad-digilehti.

Jos olet Sanoman jonkin aikakauslehden tilaaja, voit lukea artikkelin uudistuneessa Digilehdet-palvelussa kirjautumalla tilaajatunnuksillasi alla olevasta artikkelilinkistä.

Ellet ole vielä aktivoinut digilukuominaisuutta, tee se osoitteessa https://oma.sanoma.fi/aktivoi/digilehdet. Aktivoinnin jälkeen pääset kirjautumaan suoraan digilehdet.fi-palveluun.

Ellet ole tilaaja, voit hyödyntää maksutonta tutustumistilausta, joka tarjoaa neljän viikon lukuoikeuden Tiede-lehden artikkeleihin.

Pääset tekemään tilauksen klikkaamalla tätä artikkelilinkkiä.