Jatkossa yli 5,5 prosenttisten alkoholijuomien etämyyjä ei saisi osallistua tuotteiden kuljetukseen Suomeen.

Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä ehdottaa uuteen alkoholilakiin säännöksiä alkoholijuomien etämyynnin rajoittamisesta ja etämyyntiin liittyvien käsitteiden määritelmistä.

Uusi alkoholilaki tuli voimaan kokonaisuudessaan 1. maaliskuuta 2018. Eduskunta edellytti laista äänestäessään, että hallitus selkiyttää alkoholijuomien etämyynnin säännöksiä.

Työryhmä esittää nyt, että alkoholin etämyyntiä rajoitettaisiin tietyiltä osin nykyistä selvemmin. Etäostolle luotaisiin säännöt, jotta alkoholin etäostaminen ulkomailta esimerkiksi verkkokaupoista on jatkossakin mahdollista.

Etämyynnissä myyjä maksaa kaikki alkoholijuomien verot ja hoitaa tuotteiden kuljetuksen. Etäostossa verojen maksusta ja kuljetuksesta vastaa ostaja.

Uusien säännösten tavoitteena on, että nykyistä suurempi verokertymä alkoholijuomien rajat ylittävästä myynnistä päätyisi Suomeen. Tullin arvion mukaan tällä hetkellä verotuloja menetetään noin 10 miljoonaa euroa vuodessa.

Työryhmä esittää, että alkoholin verkkokauppa olisi mahdollista kotimaisille ja ulkomaisille toimijoille, kun alkoholijuoman enimmäispitoisuus olisi korkeintaan 5,5%. Juomien jakelu tapahtuisi vähittäismyyntipaikoista.

Yli 5,5 -tilavuusprosenttisten alkoholijuomien etämyynti Suomeen olisi jatkossakin kielletty. Tuotteita olisi kuitenkin mahdollista etäostaa.

Etämyyjät rekisteriin

Ulkomaiselle alkoholijuomien myyjälle säädettäisiin mahdollisuus rekisteröityä Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastolle (Valvira) hyväksytyksi etämyyjäksi.

Etämyyjän eli verkkokaupan olisi maksettava alkoholijuomien etämyynnistä alkoholivero, valmistevero, juomapakkausvero ja arvonlisävero. Juomien luovutus ostajalle tapahtuisi Valviran hyväksymästä vähittäismyyntipaikasta.

Sosiaali- ja terveysministeriön asiakkuus- ja toimintaympäristö -yksikön johtaja Kari Paaso kertoo, että Suomen alkoholilain mukaan alkoholijuomien myynnin täytyy tapahtua paikasta, jossa myyjä on paikalla, kun ostaja tulee hakemaan tuotteita.

Paason mukaan näin myyjä voi arvioida ostajan kunnon ja noudattamaan alkoholille asetettuja myyntiaikoja. Samalla suomalainen ja ulkomainen myyjä ovat samassa asemassa.

– Suomessakaan oleva myyjä ei voi myydä suoraan kotiovelle, vaan se tuote täytyy aina hakea jostain paikasta. Jos myynti tapahtuu rajan yli, niin samat säännöt pätevät, Paaso sanoo.

Viranomaiset voisivat perua etämyyjän rekisteröimisen, jos etämyyjä jättää maksamatta veroja tai muita maksuja.

Suomalaiset voisivat etäostaa terävämpiäkin juomia

Suomalaiset ostajat voisivat ostaa ulkomailta myös alkoholijuomia, joiden alkoholipitoisuus ylittää 5,5%. Tällöin vastuu verojen maksamisesta ja tuotteiden kuljetuksen järjestämisestä olisi ostajalla.

Työryhmä ehdottaa alkoholilakiin säännöstä, jonka mukaan yksityishenkilöt voisivat tilata omaan käyttöönsä toisesta EU-maasta kaikkia alkoholijuomia, jos ostaja järjestää tuotteiden kuljetuksen Suomeen toisen yksityishenkilön tai kuljetusyrityksen kautta siten, että myyjä ei osallistu kuljetusjärjestelyihin.

Kuljetusjärjestelystä tulisi olla kuljetuksen mukana asiakirja, joka pitäisi tarvittaessa esittää Tullille. Ostaja ja tuotteiden kuljettaja olisivat yhteisvastuullisesti verovelvollisia Suomeen tuotujen alkoholijuomien valmisteveroista.

Alkoholin etämyynti Suomeen on lisääntynyt viime vuosina. Verkkokaupat toimittavat usein tuotteet ostajan kotiovelle. Vain pieni osa alkoholijuomien etämyyjistä maksaa asianmukaisesti verot Suomeen.

Etämyyntiä käsitellään oikeudessa

Suomen epäselviä alkoholijuomien etämyyntiin liittyviä säännöksiä on tulkittu EU-tuomioistuimessa niin sanotun Visnapuu-jutun yhteydessä.

Visnapuu-jutussa asiakas tilasi alkoholijuomia Virossa olevasta myymälästä, minkä jälkeen Alkotaxi toimittu juomat asiakkaalle Suomeen.

EU-tuomioistuin katsoi, että Suomen aiemman alkoholilain mukainen ulkomailta tapahtuva alkoholijuomien etämyyntikielto on EU:n oikeuden mukainen tietyillä edellytyksillä.

Helsingin hovioikeus käsitteli asiaa viime keväänä. Molemmat osapuolet valittivat tuomiosta, joten lainvoimainen ratkaisu riippuu korkeimman oikeuden päätöksestä.

Sosiaali- ja terveysministeriön asiakkuus- ja toimintaympäristö -yksikön johtaja Kari Paason mukaan hallitus päättää, mitä se tekee työryhmän ehdotukselle.

– Se lähetetään ilman muuta EU-komissioon tarkastettavaksi ennen kuin se lähtee eduskunnan käsiteltäväksi.