Tutkimus herättää vakavia eettisiä pohdintoja.

Sikojen aivotoiminta saatiin osittain elvytettyä tunteja eläinten teurastamisen jälkeen. Fotolia/AOP

Kokeissa käytettiin 32 teurastettua sikaa. Ne olivat normaalin määritelmän mukaan tietenkin kuolleita.

Neljä tuntia myöhemmin yhdysvaltalaisen Yalen yliopiston tutkijat alkoivat pumpata eläinten aivojen pääverisuoniin keinotekoista verta kuljettamaan happea. Sitä pumpattiin rytmisesti, sydämen lyöntejä jäljitellen.

Tulokset olivat hämmästyttäviä. Sikojen aivotoiminta heräsi osittain eloon. Aivosolujen tasolla toiminta jatkui. Synapsien eli hermoliitosten välillä näkyi toimintaa. Eli aivosolut kommunikoivat keskenään. Aivot käyttivät happea saman määrän kuin ”normaalit” aivot.

Teurastamisen jälkeen sikojen pää leikattiin irti. Neljän tunnin kuluttua aivojen verisuoniin alettiin pumpata keinotekoista verta. Fotolia/AOP

Kuolema ei ollutkaan peruuttamaton

Aikaisemmin on luultu, että ihmisen ja muiden suurten nisäkkäiden hermosolut alkavat rappeutua heti, kun ne eivät saa verta. Prosessia on pidetty peruuttamattomana.

– Tulos oli meille suuri yllätys. Olimme hämmästyneitä siitä kuinka hyvin solurakenne oli säilynyt, kertoo tutkimusta johtanut Yalen yliopiston tutkija Nenad Sestan uutistoimisto AFP:lle.

– Keskeinen havainto on, että solukuolema aivoissa kestää pitempään kuin on ajateltu. Ja sitä voidaan lykätä, jopa kääntää sen suunta, sanoo Sestan.

Elvytetyt aivot eivät toki toimineet samalla tavalla kuin elävällä sialla. Jos näin olisi ollut, se olisi herättänyt vakavia eettisiä ongelmia. Jos olisi havaittu, että sikojen ”tietoisuus” on palannut, siat olisi lopetettu, uudestaan.

Eivät elossa, eivät kuolleita

Harmaalla vyöhykkeellä tosin liikuttiin. Tutkimus ilmestyi Nature-lehdessä ja samassa yhteydessä julkaistussa kommentissa Duken yliopiston lakitieteen ja filosofian professori Nita Farahany pohtii milloin eläin tai ihminen on elossa.

Hänen mukaansa tutkimus loi ”harmaan vyöhykkeen”, jossa kokeessa käytetyt siat eivät olleet elossa, mutta eivät myöskään täysin kuolleet.

Oxfordin yliopiston lääketieteen etiikan professorin Dominic Wilkinsonin mukaan aivotutkijoiden täytyy jatkossa ottaa huomioon uusia asioita.

– Tämä tutkimus on muistutus siitä, että kuolema ei ole tapahtuma, vaan prosessi, joka kestää pitemmän aikaa, sanoo Wilkinson.

– Solut voivat olla hengissä vielä sen jälkeen, kun ihminen yksilönä on kuollut.

– Jos joskus tulevaisuudessa olisi mahdollista palauttaa kuoleman jälkeen aivojen toiminta sellaiseksi, että ihmisen mieli ja persoonallisuus olisivat säilyneet, joudumme määrittelemään kuoleman uudelleen, sanoo Wilkinson BBC:lle.