Oulun yliopiston HU205 luentosalissa on käynnissä luento, jossa käsitellään shokkihoitoja ja psykokirurgiaa suomalaisessa psykiatriassa. Kuulijakunta koostuu paristakymmenestä oppilaasta, joista vanhimmat lienevät aloittaneet koulunsa 60-luvun alussa. Opettaja on vieraileva luennoitsija Ville Salminen (31). Mikäli Salminen olisi jatkanut tutkijan uraansa yliopistolla, salin edessä saattaisi seisoa professori.

Vuonna 2011 Salminen teki väitöskirjaansa lobotomiasta ja oli yksi lupaavimmista hulluuden historian tutkijoista. Mies hurahti hulluuteen ja erityisesti lobotomiaan niin pahasti, että vietti päivänsä tutkien suomalaisten sairaskertomuksia 40–70-luvuilta. Salminen istui suurimman osan valveillaoloajastaan lukien sairaskertomuksia hylätyn sairaalarakennuksen kellarissa Oulun Peltolassa.

Tuomas Rajala / Yle

Salminen saattoi olla päiväkausiin ainoa ihminen rakennuksessa, jonka seinät sulkivat sisäänsä tarinoita menneistä vuosikymmenistä. Työpäivän aikana ihmiskontaktit olivat olemattomissa eikä ikkunattomassa kellarissa edes tiennyt, paistoiko ulkona aurinko vai satoiko kaatamalla. Päivät saattoivat venähtää pitkiksi, sillä työhön uppoutunut tutkija katsoi kelloa harvakseltaan.

Mies kuului tuohon aikaan tutkimusryhmään, jota johti tunnettu hulluuden historian tutkija, professori Petteri Pietikäinen. Professori oli panostanut Salmisen uraan paljon aikaa ja vaivaa. Nuori tutkija olisi hyvinkin voinut olla hulluuden historian tutkimuksen seuraava supertähti, vaikka kärsimätön luonne ei ollutkaan paras mahdollinen tutkijalle. Uran lopettaminen yllätti yliopistomaailman.

Vuosien työ päätökseen yhdessä illassa

Vuosien työ tutkijana tuli päätökseen käytännössä yhden keskustelun perusteella. Yhteisessä illanvietossa keskustelukumppanina oli Adressit.com -sivustoja ylläpitävä Samppa Rehu, joka kertoi inspiroivia faktoja työstään verkkosivustojen parissa. Keskustelun jälkeen Salminen oli haltioitunut.

– Sampan elämä vaikutti jotenkin niin vapaalta. Kai minä halusin itsellenikin jotain sen suuntaista.

Vapaalla elämällä Salminen tarkoittaa ennen kaikkea vapautta tuntityörajoitteista. Parin tunnin päivätyöllä verkkomaailmassa saavuttaa saman palkan kuin tutkijana vuorokaudessa. Tällä hetkellä Ville Salmisen työ on ylläpitää verkkosivua, joka toimii suoratoistopalvelu Netflixin ympärillä.

Työpäivät vaihtelevat puolesta tunnista muutamaan tuntiin, sillä pitkälti automatisoitujen koodien varassa lepäävä sivusto pyörii lähes omillaan. Työpäivän aikana selataan nettiä, luetaan sähköposteja ja analysoidaan statistiikkaa. Verkkoympäristössä miestä kiinnosti myös johtajan asema, sillä tutkija on jatkuvasti riippuvainen muista. Apurahojen hakeminen on pitkä prosessi ja se tuntui Salmisesta kerjäämiseltä. Verkossa hän on itsensä herra.

Mun kaveri Markus sen idean oikeastaan keksi. Ville Salminen

Adressit.comin perustajan Rehun tavattuaan Ville Salminen alkoi kehitellä potentiaalisia verkkosivustoja, joiden avulla löytyisi elämään kaivattua vapautta. Ideoita syntyi liukuhihnalta, sillä Salmisella oli tapana jutella mahdollisista ideoista kavereidensa kanssa illanvietoissa ja kahvilakeskusteluissa.

Tähän mennessä menestynein idea syntyi pikkujouluissa, joissa mies jutteli juuri Netflixin käyttöön ottaneen kaverinsa Markus Pason kanssa. Markus oli huomannut suoratoistopalvelussa piilevän ongelman elokuvien ja sarjojen löytämisessä. Markus heitti ilmoille idean siitä, että Netflixissä oleva materiaali pitäisi listata jossain aakkosjärjestyksessä. Ajatuksesta syntyi Allflicks.

– Eli mun kaveri Markus sen idean oikeastaan keksi, Salminen hekottaa.

Allflicks-sivuston idea on varsin yksinkertainen. Sivusto käyttää hyväkseen Netflixin tarjoamaa dataa, jonka sivu jalostaa mahdollisimman helppoon muotoon. Allflicks listaa Netflixin sisällön muun muassa aakkosjärjestykseen, mitä palvelu ei itse tee. Se puuttuu myös Netflixin toiseen ongelmakohtaan - uusien sisältöjen löytämiseen. Salmisen sivusto listaa uudet julkaisut ilmestymisjärjestyksessä.

Sivustolla pidetään listojen lisäksi blogia, jonka kirjoittajana toimii Yhdysvalloissa majaansa pitävä freelancer-journalisti. Aiheet tulevat Salmiselta itseltään ja usein ne liittyvät tietoihin, joita mies kaivaa käsiinsä Netflixin omasta tietokannasta. Blogitekstit eivät aina silittele myötäkarvaan miljardibisnestä pyörittävää Netflixiä ja Salminen on koko sivuston historian ajan pelännyt lakimiesten yhteydenottoa.

Netflixin lakimiesarmeijan väliintulo oli lähellä pari kuukautta sitten kun Salmisen sivusto paljasti maailman suurimman suoratoistopalvelun leffakirjaston kuihtumisesta. Blogikirjoituksesta kävi ilmi, että katalogi oli pienentynyt viimeisen kahden vuoden aikana kolmannekseen entisestä. Fakta ei imarrellut Netflixiä, mutta onneksi yhteydenottoa ei koskaan tullut. Se olisi voinut lopettaa miehen työt kertaheitolla.

Mobiilimiljonäärin elämä on kaukana todellisuudesta

Media kertoo mielellään menestystarinoita Supercelleistä ja Rovioista. Mobiilipeleillä rahoiksi lyöneet nörtit ovat työn sankareita, jotka luovat tyhjästä satojen miljoonien bisneksen. Mielikuva on kaukana todellisuudesta ja Salmisen elämästä. Vain harvat menestyvät ja monelle työ tuottaa korkeintaan keskituloisen palkansaajan tilipussin. Näin on myös Salmisen kohdalla. Toisaalta ansiot syntyvät reilun tunnin päivittäisellä työllä.

Tekemisen vapaus on Salmiselle rahaa tärkeämpää. Tuomas Rajala / Yle

Rikastuminen ei välttämättä ole aivan tuulesta temmattu ajatus. Villen pitämästä Allflicks-sivustosta on olemassa useita eri kieliversioita ja sisältöä tarjotaan muun muassa Yhdysvalloissa, Espanjassa, Saksassa ja luonnollisesti Suomessa. Tuote on siis globaali, mutta siitäkään huolimatta kyseessä ei ole miljoonia tuottava bisnes. Se on jopa hieman yllättävää, sillä pelkästään Saksassa Netflixillä ja Salmisella on yli 80 miljoonaa potentiaalista asiakasta. Amerikassa luku on reilut 300 miljoonaa.

Salminen ei kuitenkaan mieti rahaa, vaan enemmän tekemisen vapautta. Nykyään työt nielaisevat päivästä tunnin tai pari, joten aikaa jää jalkapallon pelaamiselle ja Netflixin katselulle. Entiseen uraan verrattuna nautintoa tuo myös se, että verkkomaailmassa asiat tapahtuvat nopeasti. Blogiteksti on näkyvillä heti ja maailmanlaajuisesti.

– Se on kuluttavaa, että tieteellisen artikkelin julkaisua voi joutua odottamaan puoli vuotta.

Allflicks-sivun ylläpitäminen ei kuulosta lainkaan yhtä kiehtovalta kuin hulluuden tutkiminen. Salmisen päivä koostuu Netflixin datan ja skriptien käsittelemisestä, sekä mekaanisista copy-paste-prosesseista. Blogitekstien ideointia on harvinaista herkkua, sillä niitä julkaistaan muutamia kuukaudessa. Vaikka uusi ura on antanut Salmiselle paljon vapautta, kaipuu entiseen uraan on edelleen läsnä.

Lobotomialla synkkä historia myös Suomessa

Uppoutuminen tutkimukseen antoi Salmiselle paljon mielihyvää erityisesti silloin, kun tutkimuksissa pääsi jonkin aiemmin tuntemattoman jäljille. Yksi tällaisista tapauksista sattui, kun Salminen oli tutkimassa lobotomialeikkauksia väitöskirjaansa varten. Hän sai vinkin, että valtion tutkimusten mukaan vuonna 1969 lopetettuja lobotomioita oltaisiin suoritettu Suomessa vielä 1970-luvun puolellakin.

Tarinat hulluudesta kuolevat jos niitä ei kirjoiteta ylös. Ville Salminen

Tieto vei miehen Turkuun, jossa oletetut leikkaukset olivat tapahtuneet. Pahaksi onneksi suuri osa asiakirjoista oli tuhoutunut palossa, mutta 70-luvun alkua koskeneet paperit olivat edelleen tallella. Niiden mukaan viimeinen Suomessa tehty lobotomialeikkaus suoritettiin joulukuussa 1975, mikä oli pahasti ristiriidassa virallisen selvityksen mukaan. Niistä kävi ilmi synkkiä faktoja leikkauksien uhreista.

– Nuorimmat, joille lobotomia on Suomessa tehty, ovat 12-vuotiaita. He olivat kehitysvammaisia tyttöjä.

Historian tutkiminen on erityisen tärkeää siksi, että sen avulla vastaavia virheitä voitaisiin välttää. Lobotomia oli aikoinaan relevantti menetelmä, jonka tajuttiin myöhemmin tekevän pysyvää vahinkoa. Siitä huolimatta pelkästään Oulussa on tehty dokumenttien mukaan 251 lobotomialeikkausta. Toisaalta ilman lobotomiaa ei olisi olemassa sitä seuranneita hoitokeinoja.

Lobotomialla pyrittiin hoitamaan psyykkisesti sairaita ihmisiä ja erityisesti skitsofreniasta kärsiviä potilaita. Leikkauksen ajatuksena oli katkaista otsalohkojen yhteydet taaemmas aivoihin. Leikkaus muutti potilaan persoonallisuutta pysyvästi, mutta joissain tilanteissa se paransi alkuperäistä oiretta. Suurelle osalle aiheutui kuitenkin vakavia aivovammoja.

Salminen luennoi edelleen hulluudesta, ja kesken jäänyt tutkimustyö on jäänyt kummittelemaan takaraivoon. Tuomas Rajala / Yle

Vaikka nettimaailma on vienyt Salmisen mukaansa vahvasti, vetää hulluus edelleen puoleensa. Luentonsa jälkeen vieraileva luennoitsija jää keskustelemaan oppilaidensa kanssa. Keskustelua seuratessa on maallikon mahdotonta pysyä kärryillä. Kun Salminen juttelee oppilaansa kanssa huumausaineiden ja mielisairauden yhteydestä, putoaa asiaan vihkiytymätön heti kärryiltä.

Ääripäiden persoona

Nuhruiseen mustaan t-paitaan pukeutuneesta tuiki tavallisesta Villestä on hankala uskoa, että kyseessä on menestynyt yrittäjä ja lahjakas tutkija. Salminen on pukeutunut persoonansa mukaan kahteen ääripäähän. Jalassaan hänellä siistit ja äskettäin hoidetut mustat nauhakengät. Luentopaperit säilytetään tyylikkäässä ruskeassa nahkalaukussa, josta tuli hihnan katkeamisen jälkeen salkku. Kenkiä ja laukkua lukuun ottamassa tyyli on boheemi.

Tuomas Rajala / Yle

Luentosalin ulkopuolella Salminen on kuin toinen ihminen, sillä hänen puheensa on sujuvaa ja helppoa. Miehellä ei ole tarvetta viljellä sivistyssanoja, vaan puhe on aina ymmärrettävää, oli kyse sitten verkkosivujen skripteistä tai lobotomiasta. Mies osaa valita sanansa seuran mukaan. Hän on ihminen, joka luo ympärilleen positiivista energiaa.

Tuomas Rajala / Yle

Tällä hetkellä Ville sanoo tekevänsä unelmien työtä, joka tarjoaa vapautta ja kohtuullisen toimeentulon. Raha ei ole miehelle kovinkaan tärkeää, mutta hän ei katso pahalla sitäkään, että sivusto alkaisi tuottamaan paremmin. Sivuston myyminen ulkopuoliselle olisi sekin mahdollista, mutta toistaiseksi ostotarjoukset eivät ole olleet kovin varteenotettavia.

Ville Salminen on tietyllä tapaa hyvin stereotyyppinen X-sukupolven edustaja. Noin kolmekymppiset aikuiset eivät usko onnen syntyvän raatamisesta ja työssä uupumisesta, vaan uskaltavat arvostaa helpompaa elämää. Sellaista, jota edellisen sukupolven edustajat kutsuvat pullamössösukupolven ajatusmalliksi. Salmisen arkea seuratessa on kuitenkin helppo yhtyä ajatukseen, että suuri osanuorista aikuisista haluaisi tehdä vähemmän töitä.

Tuomas Rajala / Yle

Epävarma taloustilanne ja töiden pätkittäisyys tekee taloudellisesta riippumattomuudesta haastavaa, mutta aina välillä jotkut uskaltautuvat heittäytymään pois oravanpyörästä. Tästä Salminen on hyvä esimerkki. Vaikka tutkijan leipä on kapea, on se silti rehellistä työtä, josta saa säännöllisen korvauksen. Nykyisellään Salmisen kanssa tulot vaihtelevat rajustikin riippuen sivuston kävijämääristä.

Allflicks-sivustoa pyörittävän miehen elämä tuntuu kieltämättä kiehtovalta. Alle 10 tunnin viikkotyöllä Salminen ansaitsee saman kuin moni muu viisinkertaisella määrällä. Siitäkin huolimatta Salminen haaveilee palaavansa vielä joskus tutkijaksi. Työn merkityksellisyys kiehtoo edelleen ja kesken jäänyt tutkimustyö on jäänyt kummittelemaan takaraivoon.

– Tarinat hulluudesta kuolevat jos niitä ei kirjoiteta ylös.

Korjaus: Korjattu 25.7. klo 19:36: Ville Salmisen ikä on 31, ei 35 vuotta kuten virheellisesti kerroimme.