Ruotsalainen hävittäjävalmistaja Saab on tähän mennessä ollut hissukseen Suomen suunnitelmistaan.

Kilpailu Suomen seuraavasta hävittäjästä lähtee nyt toden teolla käyntiin, sillä kaikkien valmistajien on jätettävä vastauksensa Suomen puolustusvoimien yksityiskohtaiseen tietopyyntöön 22. marraskuuta.

Amerikkalaisten Hornet-hävittäjien seuraajaksi on ehdolla viisi konemallia, joista Saabin Gripen E on yksi. Saabin Suomen-kampanjan johtaja Magnus Skogberg iskee pöytään heti ässän: Gripenin kokoonpanolinja voitaisiin sijoittaa Suomeen.

– Rakennamme Gripen-järjestelmän toimintakyvyn paikallisen teollisuuden kanssa. Lopullinen kokoonpanolinja voisi olla osa tilaajamaahan rakennettavaa järjestelmää, Skogberg sanoo Linköpingissä Lännen Medialle.

Skogbergin mukaan suomalainen teollisuus voisi osallistua Gripen-ohjelmaan laajemminkin.

– Suomessa meillä on erinomainen mahdollisuus luoda paketti, jossa paikallinen teollisuus osallistuu ohjelmaan, Skogberg toteaa.

Saabin mukaan Suomen ilmavoimat ja suomalainen puolustusteollisuus voisivat pitkälti osallistua Gripen-järjestelmän rakentamiseen ja jatkossa sen kehittämiseen. Jos näin tapahtuisi, Gripen-hankinta voisi synnyttää Suomeen työpaikkoja, joissa myös työnantaja olisi kotimainen.

– Näemme Suomessa ammattitaitoista työvoimaa, ja Suomen ilmavoimat on meille korkeatasoinen kumppani, jonka kanssa voisimme huolehtia yhdessä Gripen-järjestelmän suorituskykyjen rakentamisesta. Saabin ei aina yrityksenä tarvitse tehdä sitä itse, Skogberg korostaa.

Suomen teollisuuden Gripen-osaaminen takaisi huoltovarmuuden

Suomalaiset voisivat Saabin mukaan osallistua myös Gripen E:n kehitystyöhön. Saab aikoo kehittää uuden monitoimihävittäjän operatiivista kykyä jatkuvasti kolmen–viiden vuoden sykleissä, jotta kone säilyttää voimansa 2050-luvulle asti.

– Pitää muistaa, että tämän päivän ja huomisen järjestelmissä iso osa työstä liittyy kehitystyöhön, ei niinkään tuotantoon.

– Näemme siinä hetkessä, kun Suomi ja Ruotsi käyttäisivät samaa lentokonejärjestelmää, mielenkiintoisia mahdollisuuksia siihen liittyen, miten järjestelmää kehitettäisiin ajan kuluessa. Teollisesta näkökulmasta näemme kahden maan välillä paljon samansuuntaisia tarpeita, jotka liittyvät kehitykseen ja operatiivisten vaatimusten muuttumiseen, Skogberg painottaa.

Samalla Suomen Gripen-järjestelmä toimisi Skogbergin mukaan kriisioloissa tarvittaessa täysin itsenäisesti, eikä huoltovarmuus olisi ongelma, koska järjestelmään liittyvää teollista osaamista löytyisi Suomesta.

Suomen puolustusvoimat haluaa itsenäisen ja ulkopuolisesta avusta riippumattoman järjestelmän, koska Suomi ei kuulu Natoon eikä Suomella ole puolustusliittoa Ruotsin kanssa.

Valmisteilla on mahdollisesti Suomen taloushistorian suurin yksittäinen kauppa, jossa hankintahinnan on arvioitu liikkuvan jopa 9–10 miljardissa eurossa.

Jos Suomi valitsee Gripenin, kauppahinta asettuu suurimpien julkisuudessa olleiden lukujen alapuolelle.

Skogberg ei puhu tarjouksen tarkasta hinnasta, koska valmistajat laativat vastauksensa viralliseen tarjouspyyntöön vasta vuonna 2018. Hän hakee vertailukohdan Brasiliasta, joka on tilannut 36 Gripen E:tä.

– Brasilian tilauksen kauppahinta on 41 miljardia kruunua (noin 4,2 miljardia euroa). Paketti on lisäksi todella iso. Perustamme kehittämiskeskuksen Brasiliaan. Kauppa sisältää myös koko maanpäällisen tukijärjestelmän, simulaattoreita ja niin edelleen. Hinta riippuu hankinnan rakenteesta. Omenoita ei voi aina verrata omenoihin, Skogberg tuumaa.

60 Gripeniä saattaisi maksaa noin 7 miljardia euroa

Suomen ilmavoimien komentaja Kim Jäämeri on kertonut Lännen Medialle, että ilmavoimat tarvitsee vähintään yhtä paljon monitoimihävittäjiä kuin nyt. Puhutaan siis ainakin 60 lentokoneesta.

– Olemme huomanneet signaalin, että koneiden määrä on Suomelle tärkeä. Meillä on tunne, että kun virallisen tarjouspyynnön aika koittaa, tarjoamamme paketti on hyvin kilpailukykyinen, kampanjan johtaja Skogberg toteaa.

Brasilian 36:n koneen kappalehinnalla 60 hävittäjää maksaisi Suomelle noin 7 miljardia euroa.

Saab: Gripen E on paljon halvempi käyttää kuin nykyiset Hornetit Saab kertoo, että Gripen E:n elektroniset järjestelmät on suunniteltu arktisiin olosuhteisiin.

– Kannattaa arvioida myös elinkaarikustannuksia. Gripen on suunniteltu käytettäväksi maantietukikohdissa ja ankarissa talviolosuhteissa.

– Se tarvitsee vain 600 metriä maantietä, ja varusmiesmekaanikot voivat helposti huoltaa konetta. Tästä syntyy säästöjä, Skogberg sanoo.

Yhden Hornet-lentotunnin suora kustannus on 9 000–9 500 euroa, eikä Suomella ole ollut joka vuosi varaa lentää riittävästi.

– Gripen on paljon halvempi. Pelaamme operatiivisissa käyttökustannuksissa kokonaan eri sarjassa, Skogberg korostaa.

3D-mallintaminen puolitti valmistuskustannukset

Tuotannon strategia- ja kehitysjohtaja Matti Olssonin mukaan Saab on pystynyt leikkaamaan valmistuskustannuksiaan 50 prosentilla siirtymällä koneen suunnittelussa, kokoamisessa ja kehitystyössä 3D-pohjaiseen tietokonemallintamiseen.

– Aiemmin Gripenin valmistuksessa oli 50 000 paperikaaviota. Nyt kaikki insinöörit hyödyntävät samaa dataa ja 3D-mallia, Olsson kertoo.

Saab uskoo olevansa valmistusprosessissa kilpailijoitaan edellä.

Nähtäväksi jää, pystyvätkö muut hävittäjävalmistajat vastaamaan Saabin valmiuteen synnyttää teollisia työpaikkoja Suomeen.