Turkiksia, tietokoneita, sähkötyökaluja, rakennustarvikkeita, konsertteja… näihin kuluu venäläistä pestyä rahaa Suomessa. Tähän asti suurin venäläinen rahanpesuvyyhti pumppasi 20 miljardia dollaria rikollista rahaa Moldovan kautta Euroopan unioniin. Rahanpesusta tunnetuista moldovalais- ja latvialaispankeista maksettiin pestyt rahat eteenpäin. Suomeen päätyi ainakin 19 miljoonaa euroa.

Rahanpesuvyyhteä kutsutaan nimellä Laundromat, suomeksi Pesula. Kansainvälisen tapauksen paljasti vuonna 2014 tutkivan journalismin keskus OCCRP (Organized crime and corrupion reporting project) venäläislehti Novaja Gazetan kanssa. Rahat olivat peräisin useista eri rikoksista kuten veropetoksista, valtion tilaamien urakoiden sopimusten ylityksistä, pankkikavalluksista ja tullirikoksista.

Miljardeja pestiin valesopimusten ja anonyymien postilaatikkoyrityksten avulla Pesulan kuvio Kuva: Miiku Lehtelä

Moldovalaiset tuomarit

keskeisessä roolissa



Venäjältä siirrettiin laittomin keinoin ansaittua rahaa korruptiostaan tunnettuun Moldovaan vuosina 2010–2015.

Moldovalaiset tuomarit hyväksyivät valelainasopimuksia kymmenille Britanniaan rekisteröidyille postilaatikkoyrityksille. Anonyymit yritykset maksoivat toisilleen tekaistuja lainoja. Toiminta näytti ulospäin täysin lailliselta, koska sopimuksissa oli tuomareiden leimat. Rikollinen raha saatiin näin näyttämään puhtaalta.

Valelainat maksettiin postilaatikkoyritysten tileille latvialaiseen pankkiin, Trasta Komercbankaan. Näin rahat saatiin sisälle Euroopan unionin pankkijärjestelmään.

Nyt OCCRP on saanut haltuunsa nimettömästä lähteestä tiedot pankkitransaktioista, jotka näyttävät, miten rahat ovat liikkuneet eteenpäin useaan eri maahan, myös Suomeen. OCCRP jakoi tiedot 61 toimittajalle 32 eri maahan. Suomen-aineiston sai Ylen MOT. Toimittajat ovat parin kuukauden ajan jäljittäneet rahojen liikkeitä ja julkaisevat nyt yhtä aikaa löytönsä.

Suomeen on tullut 129 eri maksua moldovalaisen Moldincondbankin ja latvialaisen Trasta Komercbankan kautta. Molemmat pankit ovat sotkeutuneet rahanpesuun. Trastan toimilupa evättiin vuosi sitten rahanpesun takia.

Tämä on tietysti hyvin mielenkiintoista, koska se osoittaa sen, että toiminnassa on ollut todellakin ammattimainen, järjestelmällinen ja hyvin laajamittainen verkosto ― Pekka Vasara, KRP:n rahanpesun selvittelykeskuksen johtaja

Latvialaispankin kautta kulki myös niin sanotun Magnitsky-tapauksen varoja. Venäläinen asianajaja Sergei Magnitsky tutki suurta veropetosta ja joutui vankilaan, jossa hän kuoli epäselvissä oloissa.

Latvian finanssivalvonnalle viimeinen pisara oli Pesula-tapaus, jonka seurauksena Euroopan keskuspankki pyysi maaliskuussa 2016 Latvian viranomaisia lakkauttamaan Trasta Komercbankan pankkilisenssin.

Latvialaispankki Trasta Komercbankan toimilupa evättiin maaliskuussa 2016 Latvialainen Trasta Komercbanka. Kuva: Yle, Jyrki Ojala

”Trasta Komercbankaa käytettiin apukeinona saada rahat ulos entisistä neuvostotasavalloista ja sisään EU:n rahoitusjärjestelmään”, riskien valvonnan johtaja Maija Treja, Latvian finanssivalvonnasta sanoo.

Pesula-tapauksen 20 miljardin dollarin summaa hän kutsuu ”hirvittäväksi”.

Maija Treja johtaa Latvian finanssivalvonnan riskien valvonnanosastoa Latvian finanssivalvonnan riskien valvontaostaston johtaja Maija Treja. Kuva: Yle, Jyrki Ojala

Miten oli mahdollista, että näin suuri ja järjestelmällinen rahanpesukoneisto toimi useiden vuosien ajan latvialaispankin kautta?

”Se oli mahdollista koska tehtiin valesopimuksia. (…) Mutta ensisijaisesti kyse oli siitä, ettei pankki ollut tarpeeksi tarkka. Pankki on joko toiminut virheellisesti tai ollut tahallisesti sotkeutunut tapaukseen”, Treja kertoo.

Suomeen rahaa

kymmenille yrityksille



Aineiston mukaan rahaa on virrannut myös 28 suomalaiseen tai Suomessa toimivaan ulkomaiseen yritykseen eri paikkakunnille. Mukana on muutaman suuren pörssiyhtiön tytäryhtiöitä ja erikokoisia suomalaisyrityksiä hyvin erilaisilta toimialoilta.

Kolme yritystä toimii turkisalalla, neljä huolinta- ja logistiikka-alalla, kuusi rakennusalalla. Rahoja on maksettu myös juomatehtaalle ja tapahtumanjärjestäjille. Trastabankasta ja Moldincondbankista on tullut Suomeen 129 maksua, yhteensä 19 miljoonaa euroa vuosina 2013–2014. Maksajina olivat Britanniaan rekisteröidyt anonyymit postilaatikkoyritykset, joita tutkitaan nyt Moldovassa.

Tavoitimme listalta viisitoista yritystä. Niistä yksitoista oli valmiita selvittämään MOT:n pyynnöstä maksujen taustoja. Yritysten mukaan kaikissa tapauksissa oli kyse oikeista kaupoista Venäjälle.

Kyseiset suomalaisyritykset eivät välttämättä ole tietoisesti syyllistyneet rikokseen.

Meiltä tulee valtavasti maksuja ympäri maailmaa. Yksi yksittäinen maksaja ei ole kiinnostava ― Juha Huttunen, varatoimitusjohtaja, Saga Furs

Turkishuutokauppa

altis rahanpesulle



Turkishuutokauppa Saga Fursille on tullut maksuja lähes puolen miljoonan euron edestä Kedassia limited -nimiseltä yritykseltä kymmenessä erässä. Rahat on maksettu Saga Fursin tilille OP-Pohjolaan.

Siniketun turkkeja Saga Fursin turkishuutokaupassa Vantaalla. Kuva: Yle

Saga Fursin varatoimitusjohtajan Juha Huttusen mukaan kyseessä on normaali kaupankäynti venäläisten asiakkaiden kanssa.

”Kyseessä on viisi meidän asiakkaista. Osa hyvinkin pitkäaikaisia, parhaimmillaan vuosikymmeniä meiltä nahkaa ostaneita asiakkaita”, Huttunen sanoo.

”Meidän oletus on, että se on maksuja välittävä yhtiö”, Huttunen vastaa kysymykseen, mikä yritys on maksuja lähettänyt Kedassia limited ja kuka sen omistaa.

”Meillä on asiakkaiden tunnistamisvelvollisuus, eli tunnistamme ne, jotka ostavat nahkoja. Mutta ei ole syytä reagoida Kedassiaan. Meille tulee valtavasti maksuja ympäri maailmaa. Yksi yksittäinen maksaja ei ole kiinnostava.”

Saga Furs -yhtiöstä on puhuttu aiemminkin rahanpesun yhteydessä. Silloin niin sanotun Magnitsky-tapauksen rahoja virtasi Saga Fursiin turkiskauppojen kautta – myös tuolloin maksut tulivat latvialaisesta Trasta komercbankasta. Keskusrikospoliisi totesi silloin, että rahat olivat laittomia mutta Saga Furs ei ollut tietoinen rahanpesusta. Esitutkintaa ei asian suhteen koskaan aloitettu.

Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskuksen johtaja Pekka Vasara ei ota kantaa yksittäiseen tapaukseen, mutta puhuu turkisalasta yleisesti.

”Jos me ollaan toimialalla, jossa otetaan vastaan vaikka käteismaksuja tai tällaisia huutokauppamaksuja, niin jonkin näköinen tunnistaminen olisi sielläkin tapahduttava, jotta tämä rahanpesuriski olisi pienempi”, Vasara toteaa.

Rikostarkastaja Pekka Vasara johtaa KRP:n rahanpesun selvittelykeskusta Pekka Vasara, rikostarkastaja, KRP. Kuva: Yle, Jyrki Ojala

Pekka Vasara tuntee Pesula-tapauksen, koska KRP on tehnyt kansainvälistä yhteistyötä Moldovan viranomaisten kanssa. Suomeen tulleet rahavirrat Vasara näkee ensimmäisen kerran MOT:n aineistosta.

”Tämä on tietysti hyvin mielenkiintoista, koska se osoittaa sen, että toiminnassa on ollut todellakin ammattimainen, järjestelmällinen ja hyvin laajamittainen verkosto”, Vasara kommentoi.

Suurin maksu

Makita Oy:lle



Suurin maksu, 15 miljoonaa euroa, on mennyt japanilaisomisteisen Makitan suomalaiselle tytäryhtiölle. Makita Oy on myynyt sähkötyökaluja Venäjälle, ja maksut ovat tulleet Makitan tilille Nordeaan Helsinkiin. Maksajina on kaksi eri postilaatikkoyritystä. MOT:n pyynnöstä Makita Oy:n talousjohtaja Laura Kawashi selvitti maksuja. Ne liittyivät kauppaan, joka tehtiin vuonna 2013 venäläisen asiakkaan Tim Wood Ltd:n kanssa. Yhtiö valmistaa huonekaluja.

Makitan akkukäyttöinen pyörösaha. Kuva: Yle, Jyrki Ojala

”Olemme lopettaneet kaupankäynnin tämän asiakkaan kanssa huhtikuussa 2014”, Laura Kawashi kirjoittaa sähköpostitse. Kawashi kertoo, ettei pankista pyydetty näihin maksuihin liittyen lisätietoja.

Pankeilla suurin vastuu

rahanpesun estämisessä



MOT:n toimittaja yritti Nordean konttorissa tallettaa tuhat euroa käteistä kollegan tilille. Pankki halusi tietää rahojen alkuperän, mihin tarkoitukseen ne talletetaan ja myös nähdä kuitit automaattinostoista.

Tässä pankki toimi säädösten mukaan. Syy uteluun on laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä. Pankilla on velvollisuus tuntea asiakkaansa ja löytää epäilyttävät maksut.

Uusi, aiempaa tiukempi laki tulee voimaan ensi kesänä. Silloin asiakkaat joutuvat antamaan vielä tarkempia selvityksiä rahojen alkuperästä. Pankit ovat velvollisia ilmoittamaan epäilyttävistä maksuista Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskukseen.

Ennen sitä pankit voivat ottaa yhteyttä asiakkaisiin tai yrityksiin ja pyytää lisäselvityksiä normaalista poikkeavista maksuista. Finanssivalvonta Fiva valvoo, että pankit noudattavat rahanpesulakia.

”Finanssisektorin on katsottu olevan erittäin keskeisessä, eräänlaisessa portinvartijan roolissa, koska hyvin paljon maksuliikennettä kulkee juuri niiden kautta”, johtava lakimies Maarit Pihkala Fivan riskienvalvonnasta sanoo.

”Maksuthan on yleensä niitä keskeisiä asioita, joita rahanpesussa käytetään”, Pihkala toteaa.

Hänen mukaansa on erittäin tärkeää yrittää saada laiton raha kiinni jo heti ensi vaiheessa.

”Rahanpesu tarkoittaa sitä, että laillisen rahoitusjärjestelmään saadaan sisään laitonta rahaa. Ja jos näin pääsee tapahtumaan, voi olla, että sitä ei koskaan pystytä enää jäljittämään ja sitä kautta rikos jää selvittämättä ja rikoshyöty saamatta takaisin,” Pihkala sanoo.

Pesula-aineistossa olevien yritysten mukaan pankit eivät ole ottaneet niihin yhteyttä.

KRP:n rikostarkastaja Pekka Vasara kertoo, että pankkien ilmoitusten määrä on yli kaksinkertaistunut vuodesta 2015 vuoteen 2016.

”Kyllä minä luulen, että siinä on takana nämä keskustelut ns. Panama-papereista”, Vasara toteaa.

Panama-papereista paljastui Nordean laajamittainen veroparatiisiyritysten tehtailu asiakkailleen.

Materiaalin näyttäminen meille ei ole tässä oleellista, koska emme voi kuitenkaan kommentoida sitä mitenkään. ― Kati Tommiska, Nordean viestintäpäällikkö

Suurin summa

Nordea kautta



Pankkiaineistosta selviää, että suurin summa Suomeen tulleista maksuista on kulkenut Nordean kautta, yhteensä 22 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuosina 2013–2014. Silloisten kurssien mukaan summa on noin 16 miljoonaa euroa.

Nordea kieltäytyi Ylen haastattelusta. MOT tarjosi myös mahdollisuutta taustatapaamiseen, jossa pankkiaineistoa olisi käyty läpi. Nordea kieltäytyi myös tästä.

Useiden viikkojen sähköpostittelun jälkeen Nordean viestintä ilmoitti, että ”materiaalin näyttäminen meille ei ole tässä oleellista, koska emme voi kuitenkaan kommentoida sitä mitenkään”.

Nordean kautta on kulkenut myös maksuja kahteen veroparatiisiyhtiöön, Yhdysvalloissa Delawaren osavaltiossa rekisteröityyn Farrington Corporate Holdingsiin sekä Quantum Developments Ltd:iin, Seychelleillä. Molemmat ovat pahamaineisia veroparatiiseja, joissa oikeat omistajat eivät käy ilmi. Yhtiöillä on tili Nordean Helsingin-konttorissa.

Pekka Vasara KRP:stä kommentoi postilaatikkoyhtiöltä toiselle kulkeneita maksuja

”Pankkienkin pitäisi olla tällä hetkellä hyvinkin tarkkana, että mitä näiden toiminta on ja miksi tällaisia liiketoimia tapahtuu”, Vasara toteaa.

”Kyllä näyttää siltä, että Suomeenkin voidaan tällaisia aika suuria summia rahoja tuottaa ilman, että enempää ruvetaan kyselemään, että mikä tässä liiketoimessa on niin kuin se peruste”, Pekka Vasara sanoo.

Danske Bank teki Pesulaan liittyvistä rahavirroista ilmoituksen Viron poliisille Danske Bankin logo. Kuva: Yle, Jyrki Ojala

Danske Bank

myönsi virheen



Vuodetun aineiston mukaan maksuja on tullut Suomeen myös muiden pankkien kautta. Tutkinnan alaisina olevat postilaatikkoyritykset ovat maksaneet noin 1,5 miljoonaa euroa OP Pohjolan kautta. Danske Bankin kautta on kulkenut maksuja Latviasta ja Moldovasta Suomeen noin 400 000 euron edestä.

Kansainvälisessä vertailussa Danske Bank kuuluu kuitenkin listan kärkeen – tanskalaispankin kautta on maksettu yli miljardi dollaria pankin konttoreihin Tanskaan, Suomeen, Ruotsiin, Liettuaan ja erityisesti Viroon. Danske Bank myöntää tanskalaislehti Berlingskelle, että maksuissa on ollut ongelmia.

”Vuonna 2014 meitä varoitettiin ja huomasimme, että emme tunteneet tarpeeksi hyvin kyseisiä asiakkaita. Joissakin asiakasryhmissä huomasimme epäjohdonmukaisuutta pankkimaksujen ja sen tiedon mukaan, joka meillä oli asiakkaista”, johtava lakimies Flemming Pristed sanoo tanskalaisille toimittajille.

Danske Bank tutki tapaukset viranomaisten kanssa ja totesi, että maksuilla ei ollut laillista tarkoitusperää. Pankki lopetti kaikki kyseiset asiakassuhteet yhtä lukuun ottamatta ja ilmoitti maksuista poliisille.

Suomessa Danske Bank ja OP Pohjola eivät salassapitovelvollisuuden takia kerro, ovatko ne ilmoittaneet kyseiset transaktiot poliisille. Yrityksiltä pankit eivät ole kyselleet mitään.

”Kun meillä tämä järjestelmä on rakennettu ilmoitusvelvollisten hereillä olemiseen ja sieltä kautta tuleviin ilmoituksiin, niin jos niitä ei tule ja syystä tai toisesta myöskään ne maksunsaajat eivät koe, että tässä on jotain väärää, kukaan ei todellakaan meillä herää tähän asiaan”, sanoo KRP:n Pekka Vasara.

Lisää aiheestaa:

MOT: Rikollista venäläisrahaa siirtyi puhtaana Suomeen

OCCRP

The Guardian

Lisätty linkkejä 21:40