Marx ei tunnistaisi Nyky-Kiinan kommunismissa itseään, sillä tiukka puoluekommunismi ei edustanut "julmetun kriitikon" omaa ajattelua, sanoo sosiologian professori Harri Melin.

Karl Marxin syntymän 200-vuotispäivän aattona Kiinan presidentti Xi Jinping vannoi tiukasti Marxin nimeen.

Vaan tunnistaisiko Marx itseään Kiinaa hallitsevan kommunistipuolueen ideologiasta?

– Ei tunnistaisi. Eläessään Marx irtisanoutui erilaisista marxismeista, sosiologian professori Harri Melin Tampereen yliopistosta sanoo.

Melinin mukaan Neuvostoliitossa kehitetty virallinen marxismi-leninismi vääristi kuvaa Marxin ajattelusta.

– Marx varmaan olisi koko tämän puoluekommunismin kaikkein armottomin kriitikko.

Kommunistipuolueen johtama jättivaltio Kiina todistelee noudattavansa Marxin oppeja, mutta käytännössä se toteuttaa aggressiivista kapitalismia yksipuoluejärjestelmän rautaisessa otteessa.

Kiinan kommunistipuolue juhlisti Karl Marxia, jonka syntymästä on kulunut 200 vuotta.

Kiinassa on nyt yli 370 miljardööriä, kaupunkien eliitin ja maaseudun köyhälistön välinen tulokuilu on vain kasvanut viime vuosina.

"Julmettu kriitikko"

Professori Melin nostaa kaksi olennaista puolta Marxin tuotannosta.

– Hän on nimenomaan kapitalistisen talouden analyytikko ja taloustieteen kriitikko. Hänen keskeinen tuotantonsa suuntautui oman aikansa talouden liikelakien löytämiseen, Melin sanoo.

– Hän oli julmettu yhteiskuntakriitikko, Melin sanoo.

Marxin ajatus oli, että yhteiskunnallinen kehitys ei edisty ilman vallitsevien olojen tiukkaa arvostelua.

– Marxin tavoite oli, että pitää pyrkiä luomaan sellaiset yhteiskunnalliset olosuhteet, joissa ihmisen vapaa inhimillisyys toteutuu. Kritiikin kautta päästään tilanteeseen, jossa ihminen voi vapaasti toteuttaa itseään.

Porvarillinen perhetausta

Jopa liikennevalot on valjastettu käyttöön, kun Rheinland Pfalzin osavaltiossa sijaitsevassa Trierin kaupungissa vietetään kaupungin suuren pojan 200-vuotispäiviä. Pieni punainen Marx-ukko pysäyttää liikenteen, pieni vihreä Marx kävelee.

Karl Marx on löytänyt Trierissä tiensä jopa liikennevaloihin. Ronald Wittek / EPA

Kiinan lahjoittama 5,5 metrin korkuinen Marx-patsas sen sijaan herätti ristiriitaisia tuntemuksia.

– Minä en ole koskaan tarvinnut häntä, 76-vuotias eläkeläinen Helene Schmidt sanoi.

Moni samaistaa Karl Marxin (1818–1883) Stalinin ja Maon hirmuhallintoihin ja kommunististen yksipuoluejärjestelmien pakkovaltaan.

Talousfilosofi, sosialismin teoreetikko ja vallankumouksellinen Karl Marx syntyi juutalaiseen perheeseen Trierissä 5. toukokuuta 1818.

Marxin isä Heinrich oli protestanttiseen kristinuskoon kääntynyt lakimies. Myös nuori Karl aloitti lakimiehen opinnot Bonnissa ennen kuin siirtyi Berliiniin.

– Marx ja Engels elivät tämän päivän näkökulmasta hyvin porvarillista ylemmän keskiluokan arkea. Heidän sosialistitoverinsakin kuuluivat pääsääntöisesti sivistyneistöön ja porvaristoon, professori Melin sanoo.

– Se maailma oli aivan toisenlainen kuin se, johon Marx on erilaisissa mytologioissa totuttu kiinnittämään.

Berliinissä opiskellessaan Marx suuntautui filosofiaan ja päätyi nuorhegeliläiseen piireihin. Marx eriytyi sittemmin Hegelin filosofiasta, mutta se jätti syvät jälkensä hänen ajatteluunsa.

Marxista tuli vallankumouksellinen ajattelija ja sosialismin teoreetikko.

Filosofit ovat vain eri tavoin selittäneet maailmaa, mutta tehtävänä on sen muuttaminen. Karl Marx: Teesejä Feuerbachista

Euroopan hulluna vuonna 1848 Marx ja hänen läheinen ystävänsä ja työtoverinsa Friedrich Engels kirjoittivat Brysselissä Kommunistien liiton (Bund der Kommunisten) ohjelmajulistukseksi pamfletin Kommunistinen manifesti.

– Marx ja Engels voittivat tehtäväkseen tilaustyön, jonka he lupasivat kirjoittaa kansainväliselle liikkeelle, Melin kertoo.

Porvariston vallankumouksellinen voima

Manifesti oli kirjoitettu hetken tarpeisiin ja Kommunistien liittokin hajotettiin 1852, mutta ajan myötä Kommunistisesta manifestista siitä tuli yksi maailmanhistorian tunnetuimmista poliittisista kirjoituksista.

Aave kummittelee Euroopassa – kommunismin aave. Karl Marx ja Friedrich Engels: Kommunistinen manifesti

Manifestissa Marx ja Engels tarkastelivat vanhat perinteet ja rakenteet murskaavaa vallankumouksellisen dynaamista voimaa. Tuo voima oli kapitalismi, vaikka manifestissa tuota termiä ei käytetä, vaan Marx ja Engels kirjoittavat porvaristosta.

Manifestin mukaan kapitalismi synnyttää myös omat kukistajansa, modernit työläiset, proletaarit.

Maanpaossa Lontoossa Marx aloitti suurtyönsä, tuolloisen porvarillisen taloustieteen kritiikin kirjoittamisen.

Pääomasta ehti ilmestyä Marxin eläessä vain sen ensimmäinen osa. Marx kuoli Lontoossa 1883. Marxin ystävä ja työtoveri Engels viimeisteli toisen ja kolmannen osan Marxin muistiinpanojen perusteella.

Työläinen ei tuota itseään, vaan pääomaa varten. Sen tähden ei enää riitä se, että hän ylipäätään tuottaa. Hänen täytyy tuottaa lisäarvoa. Karl Marx: Pääoma, osa I

– Marx tuotannossaan osoitti työväenliikkeen oikeutuksen. Marxin tuotanto paljasti talouden liikelait ja sen, minkä johdosta työväenluokka on alisteisessa asemassa. Siinä mielessä Marx on ollut hyvin keskeinen työväenliikkeelle, Melin sanoo.

Sen sijaan Marx ei tuotannossaan määritellyt, miten hallinto ja talous olisi tarkalleen ottaen järjestetty kommunismissa.

Marxin nimiin vannoneet vallankumoukselliset yrittivät keksiä vastauksen siihen kysymykseen myöhemmin Venäjällä ja Kiinassa.

"Maailma on palkkatyöläisempi kuin koskaan"

Kun Neuvostoliitto romahti 1991, Marxin arvostelijat katsoivat, että filosofin teoriat joutivat nyt historian roskakoriin. Marx nähtiin kommunistisen hirmuvallan symbolina, jolla ei ole sijaa nykymaailmassa.

Esimerkiksi Stalinin hallinnon vainot ja maatalouden pakkokollektivisoinnit vaativat miljoonia uhreja.

– Karl Marx kehitti perustan, jolle kaikki kommunistiset diktatuurit ovat rakentaneet tähän päivään saakka, Dieter Dombrovski Kommunistidiktatuurien uhriryhmien liitosta (siirryt toiseen palveluun) sanoi uutistoimisto AFP:lle.

– Jos joku yllyttää murhaan toista henkilöä murhaan ja jos tämä toinen tekee murhan, sitten myös lietsoja tuomitaan, Dombrovski sanoi.

Toisaalta voitiin ajatella niinkin, että Marx vapautui nyt reaalisosialismin ideologisesta painolastista, joka esti Marxin ajattelun vapaan tarkastelun ja kehittämisen.

– Oma tulkintani on, että Marx on ajankohtaisempi tänään kuin silloin, kun hän on Pääoma-kirjaansa kirjoitellut ja pohdiskellut, professori Harri Melin sanoo.

Marx käsitteli muun muassa finanssipääoman kysymystä ja nykyistenkin talouskriisien taustalla olevaa kehitystä, jossa finanssikapitalismi irtautuu reaalitaloudesta, tavarantuotannosta. Talouskriisit olivat Marxin mukaan kapitalismin sisäsyntyinen ominaisuus.

Marx myös ennakoi sitä ilmiötä, josta nyt puhutaan globalisaationa. Vasta nyt Marxin kuvaama kapitalismi on levittäytynyt kaikkialle maapallolla.

Melin katsoo, että on ennenaikaista puhua palkkatyön lopusta. Automaatio hävittää ammatteja ja tehtäviä, mutta uutta työtä tulee tilalle. Niinpä Marxin pohdiskelut työn ja pääoman suhteesta ovat edelleen ajankohtaisia.

– Maailma on tänä päivänä palkkatyöläisempi koskaan. Kaikkein suurin yhteiskunnallinen muutos on palkkatyöläistyminen. Maailma palkkatyöläistyy Aasiassa, Etelä-Amerikassa ja Afrikassa, Melin sanoo.

Samaan aikaan hyväntekeväisyysjärjestö Oxfam raportoi (siirryt toiseen palveluun), että 82 prosenttia viime vuonna tuotetusta varallisuudesta meni rikkaimmalle 1 prosentille maapallon väestöstä. Sen sijaan maailman väestön köyhemmän puoliskon – noin 3,7 miljardin ihmisen – varallisuus ei kasvanut lainkaan.

Kaikki säätyperäinen ja pysyväinen haihtuu utuna ilmaan, kaikki pyhä häväistään, ja ihmisten on lopulta pakko katsoa elämäntilannettaan ja keskinäisiä suhteitaan vailla harhakuvia. Karl Marx ja Friedrich Engels: Kommunistinen manifesti

Informaatiokapitalismin keskittyminen Googlen ja Facebookin kaltaisten jättiyritysten käsiin ei yllättäisi Marxia.

– Marx näki talouden monopolisoituvan ja suuryritysten merkityksen kasvavan ja kapitalismin kansainvälistyvän. Niinhän siinä on käynyt, Harri Melin sanoo.

Voiko Marxilla vielä olla poliittista merkitystä?

Vuosien 2007–2009 talouskriisi seurannaisvaikutuksineen herätti jälleen kiinnostusta Marxin ajatteluun, mutta kriisin jälkimainingeissa länsimaisessa politiikassa tuntuivat nousevan etualalle pikemminkin oikeistopopulistiset ja kansallismieliset puolueet.

Onko Marxilla enää poliittista merkitystä?

– Itse uskon vielä, että tulee sellaisia poliittisia liikkeitä, jotka ammentavat voimaansa Marxin kapitalismianalyysistä, professori Harri Melin Tampereen yliopistosta sanoo.

Melin ei näe, että uusi liike syntyisi nykyisen työväenliikkeen piiristä. Melin arvioi, että kyseeseen voisi tulla ekologinen liike, jossa myös palattaisiin Marxin pohdintoihin vieraantumisesta ja ihmisenä olemisen ehdoista.

Lisää aiheesta:

Karl Marxilla kolmituntinen synttärijuhla Porin torilla: Vetonaulana kakku ja otteita Kommunistisesta manifestista

Xi: Kiina jatkaa Marxin viitoittamalla tiellä

Yle Areena: Länsimaisen sivistyksen lyhyt oppimäärä. Marx ja talouden ristiriidat 26.10.2016

Yle Areena: Kiveen hakatut. Karl Marx

Lähteet: AFP