Vankilapsykiatri: Turun joukkopuukottajan hymyily ei ole epätavallista – varoitus ikävästä muutoksesta vankiloissa

LAUERMA Vakavan rikoksen tehnyt ihminen voi romahtaa pitkän tutkinta vankeuden aikana.

Vastaava ylilääkäri Hannu Lauerma hoitaa päätyökseen psykiatrisen vankisairaalan potilaita. Lehdistökuva

Janne Koivisto

Turun puukotusiskusta syytetyn Abderrahman Bouananen käytös on herättänyt ihmettelyä oikeudenkäynnin aikana.

Bouanane on muun muassa hymyillyt, huutanut ja kieltäytynyt istumasta tuolilleen.

Psykiatrisen vankisairaalan vastaava ylilääkäri Hannu Lauerma kertoo, että ilmiö ei ole täysin epätavallinen.

– Ei ole mitenkään tavatonta, että ihminen, joka on tehnyt täydessä ymmärryksessä jonkin vakavan rikoksen, jollain lailla sielullisesti romahtaa pitkittyneen tutkintavankeuden aikana. Se on aina silloin tällöin nähty ilmiö, koska asetelma on niin stressaava, Lauerma sanoo.

Lauerma hoitaa päätyökseen psykiatrisen vankisairaalan potilaita, mutta hän on myös mukana useassa tutkimusprojektissa.

Vangeilla esiintyy psykiatrisia ja muitakin sairauksia huomattavasti muuta väestöä enemmän.

– Ikävä kehityssuunta on ollut se, että psykoottisten eli suoranaisesti mielisairaiden, harhoista kärsivien vankien määrä on kasvanut huomattavan paljon kymmenen viime vuoden aikana. Syitä ei vielä tiedetä tarkkaan. Tämä on yksi asia, jota tutkimusryhmämme selvittää.

Mahdollisia syitä ovat Lauerman mukaan toisaalta mielentilatutkimusten määrän puolittuminen ja toisaalta kunnallisen psykiatrian alasajo. Sairaalapaikkoja on enää viidennes aiemmasta.

– On kovasti toivottu ja väitetty, että avohoitopainotteinen psykiatria voisi lähes täysin korvata sairaalapaikat, mutta minä henkilökohtaisesti en mitenkään usko siihen. Minusta kipuraja on ohitettu jo aikaa sitten.

– Avohoitoa ei koskaan resursoitu sillä lailla kuin aikanaan toivottiin. Kun tämä suuri rakennemuutos alkoi, tuli samalla taloudellinen lama ja ne resurssit, jotka karsittiin sairaalapaikoista, eivät suinkaan löytäneet tietään psykiatriseen avohoitoon.

Lauerma kertoo olevansa huolissaan siitä, miten hoitojärjestelmään vaikuttaa sote-uudistus.

Psykiatrisen vankisairaalan vastaava ylilääkäri listaa kolme tekijää, jotka altistavat rikolliselle elämäntavalla.

– Osa selittyy neurokognitiivisilla häiriöillä, kuten oppimis- ja lukihäiriöillä. Osa selittyy luontaisesti väkivaltaiselta temperamentilla ja päihteillä. Hyvin merkittävä osa on traumatisoivalla lapsuudella. Säästöt lastensuojelussa on se vihoviimeinen, mitä me tarvitaan, koska se on instituutio, joka voi puuttua ongelmiin.

– Toki on vankeja, jotka valitsevat rikollisen elämäntavan seikkailunhalun ja elämyshakuisuutensa takia, mutta he ovat pieni osa.

Suomessa on tehty suuri väkivallan genetiikkaan liittyvä tutkimus, jossa on löytynyt tiettyjä vakavalle väkivallalle altistavia geenejä.

– Ne ovat osaltaan vaikuttamassa väkivaltariskiin. Jos ihmisen elämä on muutenkin etenkin alkumetreillään pahasti vinksallaan ja joutuu epäedullisessa kasvuympäristössä kasvamaan, silloin riski kasvaa huomattavasti.