Perinnekilta on haaveillut Törnin nimeä kantavasta tuotteesta pitkään.

Suomen sotahistorian tunnetuimpiin sankareihin kuuluva Lauri Törni (1919–1965) saa nimikkoviinan.

Törni-viinan takana on Osasto Lauri Törnin perinnekilta ry, joka on puheenjohtaja Pasi Niittymäen mukaan haaveillut Törnin nimeä kantavasta juomasta pian jo pari vuosikymmentä.

Pasi Niittymäki vieraili Mauno Koiviston haudalla helatorstain jälkeisenä perjantaina. Hän osallistui myös Koiviston siunaustilaisuuteen.­

Miksi juuri kirkas viina, Pasi Niittymäki?

– Se on tyylikäs valinta. Törnin tuntien viina sopii oikein hyvin, Niittymäki vastaa.

Vodka on Niittymäen mukaan turhan venäläistä, konjakki liian herraskaista, viski liiaksi jenkkityylinen. Viinit ja samppanjat eivät tulleet kysymykseen.

Törnin alkoholinkäytöstä on liikkunut monenlaisia tarinoita. Useita Lauri Törniä koskevia tietokirjoja kirjoittanut Kari Kallonen kertoi Ilta-Sanomille vuonna 2013, ettei Törnillä ”ehkä ollut se ihan paras viinapää”. Juopottelu meni usein painiksi.

– Sota-aikana miesten rentoutuskeino oli viinapullon juonti ja sitten alkoi paini. Unohdetaan, että Ruotsissa kihloissa Maria Kopsin kanssa ollessaan Törni ei käyttänyt alkoholia ollenkaan, Kallonen näki tuolloin.

Törni-viinan etiketissä on SA-kuvan otos, jossa Törni seisoskelee kapteeni Pentti Railion (vas.) ja luutnantti Holger Pitkäsen välissä. Kuva on otettu 27. heinäkuuta 1944 Tolvajärven pohjoispuolella. Kuvassa Törni nojailee Suomi-konepistooliinsa.

Katsotaanpa sitten uudemman kerran etikettiä.

Törnin käsi kelluu tyhjän päällä. Konepistooli on häivytetty.

– Valvira sanoi meille, että aseella ja sankariteolla ja miehisyydellä ei saa myydä viinaa, Niittymäki kertoo.

Asevelilogo pullon etiketissä on Olavi Mannosen rintamalla suunnittelema Törnin jääkäreiden hihamerkki. Senkin tekijänoikeudet ovat killalla, joka on aiemmin teettänyt muun muassa Törni-puukkoja.

Viinan valmistajaksi valikoitui jalasjärveläinen Pramia. Ilvesjoen kylässä Kurikassa sijaitseva yritys on tehnyt alkoholijuomia kohta 30 vuotta. Pohjalaisuus oli Niittymäen mukaan myös tärkeä seikka tekijän valinnassa.

– Siellä elää vielä tällainen suomalaisuus ja kunnioitus sotaveteraaneja kohtaan, paljon enemmän kuin muualla Suomessa, Niittymäki pohtii ennen kuin lisää Itä-Suomen samaan joukkoon.

Pramia tunnetaan myös lonkeroista, likööreistä ja Kaatoryyppy-snapsista. Toimitusjohtaja Marko Mäkinen kertoo Törni-viinan olevan maustamatonta, vehnästä tislattu viinaa. Juoma sisältää 30 tilavuusprosenttia alkoholia.

Pramia sai tuotteen tekemiseen vapaat kädet. Perinnekilta koemaistaa tavaraa myöhemmin.

– Meillä oli sellainen haave, että me eilen oltaisiin otettu pullo Koiviston hautajaisten jälkeen, mutta jätettiin sitten seuraavaan kertaan, Pasi Niittymäki kertoo.

Se tulee jo parin viikon päästä, kun Maskun Askaisissa sijaitseva Ritaripuisto täyttää kymmenen vuotta. Puistossa on 191 muistokiveä, yksi jokaista Mannerheim-ristin ritaria kohden.

– Sitten istutaan alas ja juodaan porukalla yksi pottu. Toivottavasti emme ala rähinöimään, Niittymäki naurahtaa.

Video: Lauri Törnin kanssa samassa teltassa asunut kertoo miehestä myytin takana.