Haval Salim tuli Ruotsiin neljätoista vuotta sitten Irakin Kurdistanista. Nyt hänellä on vakinainen työpaikka elintarvikeliikkeessä, mutta alkuvuosien työt vaihtelivat ja tuntipalkka oli kahdeksan-yhdeksän euroa, vaikka ensimmäinen harjoittelutyö järjestyi nopeasti, vuoden kuluessa.

Salim sanoo ymmärtävänsä, että maahantulijan on unohdettava mennyt ja aloitettava alusta. Palkka nousee kun oppii lisää. Haval pitää työllistymisen suurimpana esteenä kielitaidon puutetta.

Haval Salim pääsi kiinni työelämään poikkeuksellisen nopeasti, sillä maahanmuuttajien työllistyminen on Ruotsissa vaikeaa. Riikka Uosukainen / Yle

Haval Salim on päässyt kiinni työelämään poikkeuksellisen nopeasti, sillä maahanmuuttajien työllistyminen on Ruotsissa vaikeaa.

Vaikka Ruotsin talous kasvaa, maahanmuuttajien työttömyys on pysynyt 23 %:ssa, mikä on neljä kertaa enemmän kuin syntyperäisillä ruotsalaisilla.

Puolella tulijoista menee työllistymiseen peräti yhdeksän vuotta.

Havalkin sanoo kuulleensa, että Ruotsin ammattikeskusjärjestöt ovat syksyllä sopineet uudesta palkkamallista, jolla maahanmuuttajat saataisiin nopeammin työllistettyä.

Työnantaja- ja työntekijäkeskusjärjestöt tapasivat viime perjantaina ensimmäisen kerran hallituksen ja sopivat, että osapuolet jatkavat työmarkkinaministeri Ylva Johanssonin vetämässä työryhmässä. Seuraava välietappi on helmikuussa.

Sijoittumispalkkaan mittava valtion tuki

Keskusjärjestöjen sopimassa mallissa työnantaja maksaa parintuhannen euron minimipalkasta keskimäärin 800 euroa ja valtio loput suoraan työntekijälle. Sopimukseen kuuluu myös kieli- ja muuta koulutusta. Sijoittumispalkkaa voisi maksaa myös pitkäaikaistyöttömille ja työelämän ulkopuolelle jääneille nuorille.

Mallia on pidetty kalliina veronmaksajille, mutta sen toivotaan houkuttelevan nykyistä paremmin työnantajia. Ruotsissa on tällä hetkellä 17 erilaista tukimallia työllistämiseen.

Työnantajat pitävät niitä sekavana viidakkona ja vieroksuvat hallintohimmelien takia niiden käyttöä. Työntekijäpuoli taas haluaa pitää kiinni minimipalkoista ja vaatii matalampien sisääntulopalkkojen rinnalle valtion tukea.

Ruotsin metalliliiton IF metallin neuvottelusihteeri Veli-Pekka Säikkälä pitää uuden palkkamallin etuna byrokratian vähentymistä. Riikka Uosukainen / Yle

Ruotsin metalliliiton IF metallin neuvottelusihteeri Veli-Pekka Säikkälä pitää uuden palkkamallin etuna ja suurimpana muutoksena byrokratian vähentymistä, koska valtion tuki maksetaan suoraan työntekijälle.

Ammattikeskusjärjestö LO:n liitoista kahdeksan on mukana sopimuksessa, kolme seuraa vielä miten neuvottelut hallituksen kanssa sujuvat ja kolme on jättäytynyt ulkopuolelle. Ulkopuolelle jäivät kuljetus-, metsä-, ja rakennusliitot.

Iso poliittinen kysymys Ruotsissa

Säikkälän mielestä maahanmuuttajien työllistyminen on nyt iso poliittinen kysymys Ruotsissa. Hän uskoo, että sosiaalidemokraattien hallitus tekee kaikkensa löytääkseen ratkaisun. Pääministeri Stefan Löfven on entisiä Metalliliiton miehiä, puheenjohtaja vuosilta 2006-2012.

– Meillä on suuri haaste täällä Ruotsissa. Viiden-kuuden vuoden aikana meille on tullut suunnilleen noin puoli miljoonaa pakolaista. Vuonna 2015, kun rajat pantiin kiinni, pakolaisia tuli 160 000 Syyriasta ja Afrikasta. Nyt lasketaan, että suurin piirtein puolet heistä saa jäädä Ruotsiin ja heidän pitää päästä töihin, Säikkälä sanoo.

Lähestyvä vaalivuosi on pannut vauhtia poliitikkojen ja järjestöjen neuvotteluihin maahanmuuttajien työllistämiseksi. Pelkona on, että heikko työllisyystilanne auttaa ruotsidemokraattien menestystä vaaleissa.

Keskusjärjestöjen mallin toteutumiseen menee vielä aikaa. Rahat valtion palkkatukeen pitää saada budjetista tai mahdollisesti haettavista EU-tuesta.

Hallitus on arvioinut, että palkkamalli voisi aikaisintaan toteutua ensi vuoden syksyllä. Sopimuksen kattavuus on sekin vielä auki, kun kuusi liittoa on sen ulkopuolella.

Porvarioppositio pitää ammattijärjestöjen sopimaa uutta palkkamallia vaalityönä ja vastustaa palkkojen subventointia valtion varoista.