Foodwestissa (siirryt toiseen palveluun) Seinäjoella on valmistumassa vertailututkimus (siirryt toiseen palveluun) suomalaisten ruokatottumuksista.

Vuonna 2012 tehtiin vastaava tutkimus, mutta elintarvikekenttä on muuttunut sittemmin. Samoin se, mitä syömme. Trendi tosin on ennallaan:

– Vuonna 2012 todettiin, että lihankulutus vähenee ja ihmiset harkitsevat lihänsyönnin vähentämistä. Sama linja jatkuu. Viisi vuotta sitten joka kymmenes vastaaja oli vähentänyt lihankulutustaan, nyt joka viides, sanoo markkinatutkija Emmi Penttilä.

Se, mikä myös on muuttunut, on syy, miksi kasviksia kulutetaan. Jos aiemmin kasvisvalinta tehtiin elämänkatsomuksellisista tai terveydellisistä syistä, nyt kasvisvaihtoehto voidaan valita jo mielihalun perusteella. Toki edelleenkin valintojen taustalla on myös terveellisyys- tai ekologisuusaspekti.

– Kun viisi vuotta sitten puhuttiin terveydellisistä tai esimerkiksi ekologisista syistä, nyt huomataan, että motivaattori on myös ruoan tuoma nautinto. Ei siis tehdäkään yhteiskunnallisia tai omaan terveyteen liittyviä ratkaisuja, vaan saatetaan suosia kasviksia maun takia.

Lisukkeista aterioihin ja kasvisruokapäiviin

Kasvisruoka ei enää ole porkkanaraastetta lautasen reunalla tai muita kasvislisäkkeitä, vaan kokonaisia kasvisaterioita. Reseptejä on saatavilla runsaasti ja media tuo kasvisruokaa esiin.

– Yhä useampi kokee, että kasvisruoalla saadaan vaihtelula omaan ruokavalioon ja että tekeminen sekä reseptien löytäminen on helpottunut, Penttilä sanoo.

Viisi vuotta sitten puhuttiin terveydellisistä tai esimerkiksi ekologisista syistä, nyt huomataan, että motivaattori on myös ruoan tuoma nautinto. Emmi Penttilä

Tutkimuksen mukaan noin kolmannes vastaajista kertoi pitävänsä tietoisesti kasvisruokapäiviä.

– Kun opitaan tekemään kasvisruokaa, koetaan, että se ei olekaan niin vaikeaa ja työlästä, vaan kasviksistakin pystytään koostamaan kokonaisia aterioita ja maukkaita ruokia.

Lihankorvikkeita vaihtelun vuoksi

Emmi Penttilän mukaan myös ihmisten lähipiirillä on vaikutusta ruokailutottumuksiin. Seurueelle valmistetaan yksi ruoka eikä erikseen liha- ja kasvisvaihtoehtoja.

– Haetaan seikkailua, hauskuutta ja mielenkiintoa ruokaan, miettimättä niin tarkkaan, mikä se pääaine onkaan.

Uteliaisuus ja vaihtelunhalu innostavat tutkimuksen mukaan kuluttajia kokeilemaan myös markkinoille viime vuosina tulleita lihankorvikkeita.

– Lihankorvikkeet näkyvät kaupoissa ja mediassa. On vaikea sanoa, mihin niiden käyttö tasoittuu, mutta selkeästi käyttäjiä löytyy niillekin. Ne ovat tulleet vaihtoehdoiksi tutuille proteiininlähteille, Penttilä sanoo.

Foodwestin markkinatutkija Emmi Penttilä. Hanne Leiwo/Yle

Sijaiskärsijöitä kasvisruoan ääressä

Vaikka tulokset osoittavat, että kasvikset ovat tulleet yhä vahvemmin suomalaisten ruokavalioon, oli Emmi Penttillän mukaan täysin vegaaneja vastanneista vain pari-kolme prosenttia. 97 prosenttia ilmoitti lihan tai kalan kuuluvan ruokavalioonsa jollain tavalla.

Luonnonvarakeskuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) lihan kokonaiskulutus Suomessa kasvoi vuodesta 2015 vuoteen 2016 pari prosenttiyksikköä ja söimme lihaa 81 kiloa henkeä kohden. Kasvun taustalla oli erityisesti siipikarjanlihan kulutuksen kasvu.

Lihatiedotus on samoilla linjoilla (siirryt toiseen palveluun): lihaa syö 93 prosenttia suomalaisista. Vaikka lihaa syömättömien määrä on sen mukaan hiukan kasvanut, kasvua oli myös päivittäin tai lähes päivittäin lihaa syövien määrässä.

Emmi Penttilän mukaan lihan vähentäminen ja kasvisruoan lisääminen näkyy selvimmin suurten kaupunkien nuorten naisten lautasilla. Eniten lihaa kuluttavat vähän vanhemman ikäpolven miehet.

Toki miehissäkin on kasvisten syöjiä, joko terveydellisistä tai muista syistä.

– Miehet sanovat, että ovat sijaiskärsijöinä joutuneet mukaan, kun taloudessa joku muu on ryhtynyt noudattamaan kasvispainotteista ruokavaliota, Penttilä naurahtaa.