Palkat: Teollisuusliiton duunarit ovat vihaisia. Omat palkat nousivat 3,2 prosenttia, puheenjohtaja Riku Aallon palkka yli 60 prosenttia. Suuttuneimmat ovat eronneet liitosta.

Esko Rankinen ja Antti Matala kommentoivat Riku Aallon (vas.) ja muiden Teollisuusliiton johtajien palkankorotuksia.­

Teollisuusliitossa kytee kapina, ilmenee Taloussanomien tekemästä laajasta soittokierroksesta. Liiton jäsenet ovat suuttuneet puheenjohtajiston saamasta suuresta palkankorotuksesta.

Palkankorotus nousi julkisuuteen pian sen jälkeen, kun Teollisuusliiton valtuusto hyväksyi täpärässä äänestyksessä uuden työehtosopimuksen. Työehtosopimus korottaa palkkoja kahden vuoden aikana keskimäärin 3,2 prosenttia.

Viikko sopimuksen hyväksymisen jälkeen Ilta-Sanomat uutisoi, että Teollisuusliitto on nostanut aiemmin syksyllä puheenjohtaja Riku Aallon palkkaa yli 60 prosenttia 14 900 euroon 9 266 eurosta. 1. varapuheenjohtajan Turja Lehtosen palkka nousi noin 30 prosenttia 9 900 euroon 7 662 eurosta.

Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto vahvistaa, että liitosta on erottu tavallista vilkkaammin.­

– Osa on eronnut liitosta Riku Aallon saaman palkankorotuksen takia. Omalla työpaikallani tästä syystä on eronnut kaksi, mutta tiedän yrityksiä, joissa eronneita on 10–20, Koneen hissitehtaan pääluottamusmies Kari Purmonen sanoo.

– Työpaikoilla on vaadittu vuosien ajan palkkamalttia. On eri asia, jos puheenjohtajien palkat olisivat nousseet 3,2 prosenttia, mutta yli 50 prosentin palkankorotus tuntuu todella härskiltä, Purmonen jatkaa.

Oulusta ei heru ymmärrystä

Oulussa kaapeleita valmistavan Prysmian Group Finland Oy:n työläiset eivät katso suopein silmin ammattiliittonsa johtajien rajuja palkankorotuksia.

Teollisuusliiton puheenjohtajan Riku Aallon tilipussi kasvoi kerralla 60 prosenttia ja varapuheenjohtaja Turja Lehtosen palkka lähes 30 prosenttia. Aalto ja Lehtonen eivät olleet mukana tekemässä päätöksiä omista palkoistaan.

” Työpaikoilla on vaadittu vuosien ajan palkkamalttia.

– Palkkamaltista puhutaan vuosikausia ja lopputulos on se, että vain työntekijöiden korotuksissa toteutetaan sitä. Tuntuu epäreilulta ja epäoikeudenmukaiselta, tuhahtaa kaapelitestaajana työskentelevä Esko Rankinen.

Muovieristäjä Antti Matala nyökyttelee vieressä. Häneltäkään ei heru ymmärrystä pomojen palkankorotuksille.

– Onhan siinä huikea ero, jos työntekijän palkka nousee parissa vuodessa 3,2 prosenttia ja liittojohtajien 60 prosenttia. Kaikille ei voi nostaa yhtä paljon, mutta tarvitseeko kenellekään nostaa ihan noin paljon, hän ihmettelee.

Molemmat miehet ovat työskennelleet Oulun Ruskossa toimivalla kaapelitehtaalla pian parikymmentä vuotta. He ymmärtävät, että liittojen yhdistyessä johtajien vastuut lisääntyivät ja palkkoja tarkastettiin. Liiton jäseninä he toivovat johtajien neuvottelevan omista korotuksistaan samalla tavalla kuin työntekijöidenkin korotuksista.

– Työehtosopimuksen ehtoja heikennetään joka kerta neuvotteluissa. Pomojen korotusten ajoitus oli ihan pielessä. Meidän asiallahan siellä pitäisi olla eikä omalla. Mahtaa olla ay-pomoilla samat saunavuorot hallituksen jäsenten kanssa, Rankinen toteaa kuivasti.

– Tuntuu vaikealta antaa enää seuraavissa vaaleissa ääntä tälle johtoryhmälle, Matala vielä lisää.

” Pomojen korotusten ajoitus oli ihan pielessä.

Teollisuusliiton Riku Aalto vahvistaa, että liitosta on tällä viikolla erottu tavanomaista vilkkaammin. Hän kertoo, että eronneita on noin 50 tavanomaista enemmän. Aalto huomauttaa, että hän sai palkankorotuksensa pyytämättä ja asiasta tietämättä, kun liiton hallitus oli verrannut Aallon palkkaa muiden ay-johtajien palkkoihin.

– Puheenjohtajien palkat eivät ole mitenkään salaista tietoa, eikä tätä ole ollut tarkoitus jäseniltämme pimittää. Meillä on ollut tapana kertoa liittokokouksen jälkeen ilmestyvässä jäsenlehdessä nimitysten yhteydessä myös työsuhteen ehdot. Olen pahoillani, että tieto on mennyt julki näin, eikä meidän kauttamme, Aalto sanoo.

–Palkkamaltista puhutaan ja lopputulos on se, että vain työntekijöiden korotuksissa toteutetaan sitä, tuhahtaa kaapelitestaaja Esko Rankinen. Muovieristäjä Antti Matalaltakaan ei heru ymmärrystä pomojen palkankorotuksille.­

Teollisuusliitto muodostui tänä vuonna, kun Metalliliitto, Teollisuusalan ammattiliitto TEAM ja Puuliitto laittoivat hynttyyt yhteen. Teollisuusliitto perustelee puheenjohtajiston palkankorotuksia sillä, että kolmen liiton yhdistymisen myötä Teollisuusliitto on suuri, 230 työntekijän organisaatio, jonka tase on lähes 400 miljoonaa euroa.

Kentälle viesti ei ole uponnut. Moni Taloussanomien tavoittama Teollisuusliiton aktiivi arvostelee palkankorotusta kovin sanoin. Pitkäaikaisetkin jäsenet pohtivat nyt liitosta eroamista.

– Palkankorotuksen ajoitus on äärimmäisen huono, kun työntekijät tyytyivät 3,2 prosenttiin kahden vuoden ajalta. Kyllä luottamushenkilöt saavat vastailla kysymyksiin, eräs valtuuston jäsen Lapista sanoo.

Liittoaktiivit kertovat, että uuden työehtosopimuksen hyväksyminen otti kentällä koville. Vaatimattomaksi arvostellun palkankorotusprosentin lisäksi uudessa työehtosopimuksessa puhuttaa mahdollisuus muuttaa kuusi pekkaspäivää työpäiviksi.

” Pekkasten väheneminen on ymmärretty väärin, viestintä on tässä asiassa epäonnistunut

Tämä on kuitenkin niin sanotun tuplalukon takana: pekkaspäivien muuttaminen työpäiviksi edellyttää pääluottamusmiehen ja työnantajan välistä kehyssopimusta ja vielä työntekijän omaa suostumusta.

Purmonen arvioi, että kapinamielialaa on entisestään ruokkinut väärinymmärrys pekkasten leikkaamisesta.

– Pekkasten väheneminen on ymmärretty väärin, viestintä on tässä asiassa epäonnistunut. Julkisuudessa on myös liikkunut vääriä tietoja asiasta, Purmonen sanoo.