Abderrahman Bouanane myöntää käräjäoikeudelle syyllistyneensä tappoihin. Asianajaja Kaarle Gummerus kiistää syytteet terroristisista murhista vedoten muun muassa laveasti kirjoitettuun rikoslakiin.

Abderrahman Bouananen asianajaja nostaa vastauksessaan esiin väitetyn käännösvirheen rikoslaissa.

Termi

"

valtio

"

kuvaa Kaarle Gummeruksen mielestä liian vaativasti terroripelon kohdetta.

Bouananen myöntämät kaksi tappoa eivät juristin mukaan välttämättä riitä kokonaisen valtion terrorisoimiseen.

Asianajaja Kaarle Gummerus kommentoi Turun puukkohyökkäyksen oikeudenkäyntiä.

Syyttäjä on haastehakemuksessa nimennyt oikeudenkäynnin keskeiseksi kysymykseksi muun muassa sen, ovatko Bouananen teot olleet omiaan aiheuttamaan vahinkoa jollekin valtiolle tai kansainväliselle järjestölle.

Mainitut sanat Suomen rikoslaki asettaa kaikkien terrorististen rikosten ylimmäiseksi nimittäjäksi.

Yksi sanavalinta laissa muodostuu puolustusasianajaja Kaarle Gummeruksen perusteeksi, jolla hän pyrkii lieventämään syytetyn rikosnimikettä ja tuomiota.

Gummerus on toimittanut Bouananen puolesta alustavan vastauksen syytteeseen. Vastauksessaan avustaja kyseenalaistaa, kuinka vakavaa haittaa ja erityisesti kuinka suurelle yhteisölle Bouanane on aiheuttanut.

Gummeruksen mukaan EU:n puitepäätös suomennettiin väärin, kun terrorismipykälät ja -momentit lisättiin Suomen lakiin. Englanninkielinen termi " country " oli kääntynyt muotoon " valtio " , kun parempi sana olisi ollut " maa " .

Puolustus väittää, että Bouanane ei ole pystynyt kahdella tapolla ja kahdeksalla yrityksellä uhkaamaan kokonaista valtiota. Käsite on hyvin laaja, Gummerus perustelee.

Kaarle Gummerus vetoaa rikoslain määritelmään, jota pitää vaativana. MATTI MATIKAINEN

- Tämän erehdyksen seurauksena Suomen rikoslain lisäehto on sanamuotonsa mukaan huomattavasti vaativampi kuin puitepäätöksen lisäehto, ja sitä tulee silti soveltaa täysimääräisesti syytetyn eduksi, Gummerus kirjoittaa.

" Vakavaa haittaa valtiolle " -kohtaa ei mainita erikseen terroristisen murhan kuvauksessa, mutta koska se on yleisenä terrorismirikosten määrittäjänä, Gummerus katsoo, että mainintaa on sovellettava myös murhasyytteissä.

Gummerus viittaa myös vuoden 2002 hallituksen esitykseen rikoslaista.

- Lain esitöissä ei ole esitetty kantaa, jonka mukaan murha automaattisesti aiheuttaisi, tai olisi omiaan aiheuttamaan, vakavaa haittaa valtiolle.

Gummerus siteeraa vielä hallituksen esityksen perusteluja. Niiden mukaan tekijä voi toimia terroristisessa tarkoituksessa ja murhata ilman, että henkirikos on tehty terroristisessa tarkoituksessa.

Hallituksen esitys toteaa Gummeruksen mukaan, että tekoa ei voi lukea terroristiseksi, jos se ei ole omiaan aiheuttamaan tällaista vahinkoa.

Suomessa ei ole aiempaa oikeuskäytäntöä terroristisista murhista. Turun isku on ennakkotapaus, joten käräjäoikeus joutuu puntaroimaan EU- ja muuta kansainvälistä oikeutta.

Viimeistä virkettä täsmennetty kello 9.02: Oikeus joutuu joka tapauksessa punnitsemaan kansainvälistä oikeutta, ei pelkästään niin halutessaan.