Paljud sõidukiomanikud on kaitseressursside ameti käest saanud koormisteate, milles seisab, et nende sõiduk on vajalik kaitseväele mõne ülesande täitmiseks sõjaolukorras. Sõidukid valis amet välja liiklusregistrist vastavalt kaitseväe vajadustele, samas on sõiduki omanikul õigus määrus vaidlustada.

Kokku peab kaitseressursside amet (KRA) valitsuse korraldusega sundkoormama umbes 3000 sõidukit. Nende hulgas on nii veoautosid, haagiseid, traktoreid, maastureid, ATV-sid kui mootorrattaid.

Suuri kohustusi sõiduki reservnimekirja arvamisega omanikule ei kaasne. Kui tuleb teade, et sõiduk on sundkoormatud, siis on omanikul rahuajal kohustus KRA-le teatada oma kontaktandmete ja vara asukoha muutumisest, müügist või omaniku vahetusest, ütles ERR-ile KRA mobilisatsiooniressursside osakonna juhataja Alo Aulik. Samuti tuleb teada anda, kui sundkoormatud vara on hävinenud või muutunud kasutuskõlbmatuks.

"Kui rääkida näiteks autodest ja veokitest, siis teatavasti pole need igavesed. Kaitsevägi hindab regulaarselt oma vajadust ümber. Midagi soetatakse juurde, midagi hinnatakse ümber. Kogu protsessi haldamine ongi KRA pidev ülesanne, et andmed ja vajadused oleksid uuendatud," rääkis Aulik.

Kui sundkoormised aga näiteks sõja puhkedes täitmisele lähevad, siis tuleb sõiduk määratud aja jooksul ja täis paagiga toimetada kindlasse kohta ning kaitseväele üle anda. Sundkoormiste täitmine võidakse ette näha ka kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal, ütles Aulik.

"Kui kaitsevägi on määranud üle Eesti asuvad 10 kuni 15 asukohapunkti, kuhu tehnika tuleb viia, siis saab tehnika omanik kogumispunktis vara üleandmise/vastuvõtmise akti, milles on fikseeritud tehnika seisukord. Vara koormamist tõendab omanikule saadetud haldusakt," rääkis ta.

Seadmed ja sõidukid peavad kaitseväele üleandmisel olema tehniliselt korras ja kohe kasutusele võetavad ning sõidukid tangitud. Vara omanik peab tagama oma sõiduki tehnilise korrasoleku.

Kaitsevägi otsustab, mida võtab

Auliku sõnul on sundkoormiste määramine vajalik, sest see tagab riigile ülevaate sellest, missuguseid tsiviilressursse saab sõjaajal kasutada, sest reservarmee võrra täienenud kaitsevägi vajab lisaressursse.

Sundkoormised määratakse valitsuse poolt heaks kiidetud koondkavas kehtestatud nimekirja alusel. Sõidukid valiti välja vastavalt kaitseväe vajadustele.

"Esmane loetelu vajadustest tuleb kaitseväelt. Mida neil on vaja, aga oma varudest võtta ei ole, seda siis juurde ka küsitakse ja selle KRA koormab," selgitas Aulik.

Kokku peab KRA valitsuse korralduse järgi sundkoormama umbes 3000 sõidukit. Valitsuse kinnitatud koondkava, kus on täpselt kategooriate järgi vajaminevad sõidukid kirjas, pole aga avalikuks kasutamiseks, öeldi ERR-ile kaitseressursside ametist.

Sundkoormise otsus on ajatu. Sundkoormatud sõiduki või vara omanikule mingeid lisakulusid ega -ülesandeid ei teki. Juhul kui sundkoormatud sõiduk vahetab omanikku või kustutatakse liiklusregistrist, arvatakse see välja ka sundkoormatud vara hulgast ja otsus tühistatakse.

Samuti ei kaasne piiranguid auto müümisele. KRA on suhelnud ka kindlustusseltside liiduga, kelle kinnitusel ei mõjuta sundkoormis kuidagi kindlustusmakse suurust.

Kui koormisteate saanud autoomanik siiski leiab, et tema mingil juhul oma sõidukit kaitseväe kasutusse ei soovi anda, on tal õigus otsus 30 päeva jooksul vaidlustada. Selleks tuleb pöörduda sundkoormise määranud asutuse või kohtu poole.

Kuivõrd sundkoormise määramisega ei kaasne varale kasutuspiiranguid, siis riik omanikule hüvitist ei maksa. Küll aga saab omanik hüvitist küsida juhul, kui sundkoormis pööratakse täitmisele ehk kaitsevägi ta sõidukit kasutab ning sellega midagi juhtub. Hüvitist ei saa aga nõuda selle eest, et sõiduki äraandmisega jäi omanikul saamata mingi tulu – näiteks kui tegu on taksojuhiga.

Samas ei käsitleta kahjuna aga vara hävimist, riknemist või vara väärtuste vähenemist sõjategevuse tõttu.

"Vara tagastatakse siis, kui seda enam vaja ei ole. Omanikku teavitatakse äratarvitatud või hävinud varast. Omanikul on õigus keelduda kasutuskõlbmatu vara vastu võtmisest ja taotleda selle asemel hüvitist," selgitas Aulik.

Transpordivahendite koormamisega alustas KRA 2018. aastal.

Koormisi rakendatakse juhul, kui riigis on kehtestatud kõrgendatud kaitsevalmidus, mobilisatsioon, sõjaseisukord või demobilisatsioon. Sundkoormatud vara kasutatakse vaid siis, kui muud võimalused on ammendunud.

Sundkasutusele võetud sõiduk peab koormise rakendamisel olema:

täismahus tangitud;

tehniliselt korras ja nõuetele vastav;

komplekteeritud ettenähtud varustuse, tööriistade ja muude sundkasutusele võtmise otsuses ettenähtud vahenditega.

Vara omanikul/valdajal on õigus:

saada oma vara tagasi;

keelduda vara vastuvõtmisest, kui see on muutunud kasutuskõlbmatuks

nõuda varale tekitatud kahju korral varalise kahju hüvitamist juhul, kui see ei tekkinud sõjategevuse tõttu.

Sundkoormise määramise otsust võib 30 päeva jooksul vaidlustada, kui pöörduda sundkoormise määranud asutuse poole.

Koormisi rakendatakse juhul, kui riigis on kehtestatud kõrgendatud kaitsevalmidus, mobilisatsioon, sõjaseisukord või demobilisatsioon. Sundkoormatud vara kasutatakse vaid siis, kui muud võimalused on ammendunud.

Täpsemalt saab riigikaitseliste sundkoormistega tutvuda SIIN