Perussuomalaisilla on eväät yllättää ensi kevään eduskuntavaaleissa, arvioi kokoomuslaisen ajatuspaja Toivon toiminnanjohtaja Sini Ruohonen Verkkouutisten blogissaan. Turun kaupunginvaltuuston jäsen Ruohonen listaa seitsemän perustetta arviolleen.

Perussuomalaiset on onnistunut yllättämään jo kaksissa eduskuntavaaleissa jytkyillä, mutta puolue hajosi kesken kuluvan vaalikauden viime kesän puoluekokouksen jälkeen. Kauden alkupuoliskon perussuomalaiset kamppaili hallitusvastuussa, mutta Jussi Halla-ahon noustua puolueen puheenjohtajaksi perussuomalaiset pääsi takaisin oppositioon.

– Olosuhdemuutoksista huolimatta vaikuttaa siltä, että perussuomalaisilla on eväät yllättää meidät ensi kevään eduskuntavaaleissa kolmannenkin kerran, kirjoittaa Ruohonen ja viittaa myös toimittajakonkari Unto Hämäläisen arvioihin.

Sen sijaan soinilaisten Sinisen tulevaisuuden nousua on Ruohosen mielestä mahdoton nähdä. Perussuomalaisia jakautuminen on kuitenkin kirkastanut, eikä puolue ole enää niin hajanainen kuin Soinin valtakaudella. Nyt harmaan sävyt ovat poissa ja maahanmuuttolinja kirkas.

– Jos maahanmuuttovastaisuus oli äänestäjälle aiemmin tärkeä peruste, puoluevalinta on nyt entistäkin helpompi.

Ruohonen huomauttaa, että vaalien lähestyessä Halla-aho tulee esiin ikään kuin ylhäältäpäin, koska hän ei ole ryvettynyt mediassa kuten Laura Huhtasaari (ps.), joka oli alkuvuoden presidentinvaaleissa ehdolla.

– Toinen menestystekijä on Laura Huhtasaari, joka on ikään kuin uhrattu vaalivoiton alttarille. Siinä missä puolueen puheenjohtaja ei ole kuluttanut itseään haastatteluissa tai livepaneeleissa, on Huhtasaari ehtinyt ryvettyä presidentinvaalikampanjassa ja päivänpolitiikassa.

– Huhtasaaren profiili on noussut, mutta uskottavuus karissut.

Kolmas syy on iänikuinen sote-keskustelu, joka on loppuun kulunut ja palvelee siten perussuomalaisia. Soteen ovat kyllästyneet niin media kuin äänestäjät.

– Kunhan Halla-aho pitäytyy muissa tuoreemmissa ja mediaseksikkäämmissä aiheissa, voi hän näyttää paljon kiinnostavammalta poliitikolta kuin soten kanssa puurtavat Juha Sipilä, Petteri Orpo ja Antti Rinne yhteensä.

Neljänneksi Ruohonen kehuu perussuomalaisten somekonseptia.

– Vuoden 2015 vaalien alla perussuomalaiset oli ainoa puolue joka osasi aidosti luoda omaa agendaa Facebookissa – ja onnistui myös synnyttämään vuorovaikutusta seuraajiensa kanssa. Jos sote-keskustelu ei sytytä, vaalien vaihtoehtoinen agenda löytyy perussuomalaisten seinältä.

Viidenneksi Ruohonen peilaa perussuomalaisten myötätuulta ruotsidemokraattien menestykseen.

– Veljespuolueen gallupit ovat ennätyslukemissa siitä huolimatta, että Ruotsin maahanmuuttopoliittinen linja on tiukentunut läpi puoluekentän. Yhtä lailla Brexit ja Donald Trump kävivät toteen nimenomaan populistisen politikoinnin ja retoriikan keinoin. Mikä tekisi Suomesta maan, jossa trendit kulkisivat toiseen suuntaan?

Kuudes voimavara on moninkertainen vaalikassa muihin puolueisiin nähden. Kassa on karttunut edellisistä vaalivoitoista, koska perussuomalaisten organisaatio on paljon pienempi kuin perinteisemmillä puolueilla.

Seitsemänneksi Ruohonen listaa maahanmuuttouutisoinnin, josta voi tehdä poliittisia lyömäaseita.

– Maahanmuuttajan tekemää rikosta ei tokikaan pidä salata, mutta on joka tapauksessa huomioitava, että se on kuin polttoainetta perussuomalaisten kampanjalle. Uutisoinnin tulisi olla vastuullista ja kiihkotonta.

Ruohonen näkeekin peiliin katsomisen paikan ja pohtii, miten politiikan toimijat ja liepeillä työskentelevät suhtautuvat perussuomalaisiin.

– Kirjoitetaanko yhdestä puolueesta eri tavoin kuin muista? Perussuomalaiset-ilmiö nousi vuoden 2011 vaaleissa puhutummaksi aiheeksi kuin esimerkiksi puolueiden kannatusmittaukset. Kohdellaanko puoluetta ylipäätään eristäen tai väheksyen? Tai vielä vaarallisempaa, jos omaa poliittista agendaa pönkittää rakentamalla vastakkainasettelua ääriajatteluun. Näin poliitikko ruokkii itsensä lisäksi populistia.

Täsmennys 28.7. klo 13:47: Tekstiin korjattu, että Sini Ruohonen on Turun kaupunginvaltuuston jäsen.