Helsingin nettipoliisin ylikonstaapelin Marko Forssin mukaan on hyvä, että koulukurista ja kollektiivisesta rankaisemisesta keskustellaan.

Helsingin Uutiset uutisoi elokuun lopussa tapauksesta, jossa keravalainen opettaja oli keksinyt laittaa sekuntikellon mittaamaan metelöintiaikaa koululuokassa.

Jokainen kulunut sekunti lyhentää koko luokan välituntia.

Kyse on kollektiivisesta rangaistuksesta, joka ei poliisin mukaan välttämättä kestäisi laillisuusarvioinnissa päivänvaloa.

Nettipoliisi Marko "Fobba" Forss tarttui aiheeseen myös sosiaalisessa mediassa. JYRKI VESA

Keravalainen äidinkielenopettaja keksi käynnistää sekuntikellon aina, kun luokassa on liikaa hälinää. Sekunnit vähennetään koko luokan välitunnista. Kuvituskuva. MOSTPHOTOS

Vaikka opettajan kikka on lehden mukaan osoittautunut toimivaksi ja luokka hiljenee nykyään hetkessä, voi menetelmä olla silti ongelmallinen, huomauttaa Helsingin nettipoliisin ylikonstaapeli Marko Forss.

Kyse on niin sanotusta kollektiivisesta rangaistuksesta, jossa muiden hölmöilyt vaikuttavat yksilön oikeuksiin.

– Jos joku valittaisi tästä laillisuusvalvojalle, voisi opettajalle tulla pyyhkeitä, Forss sanoo.

Samaan hengenvetoon hän sanoo, ettei halua asettua asiassa kummallekaan puolelle.

– En ala tuomitsemaan suoraan. On hyvä, että tuodaan esille uusia avauksia, joilla pystytään edistämään koulurauhaa ja turvallisuutta. Kun on kiusaamista ja muuta, niin se vaikuttaa aina myös poliisin toimintaan, Forss sanoo.

– Toisaalta voidaan miettiä myös, onko se edes mikään rangaistus, jos välitunnista vähennetään muutama sekunti, Forss sanoo.

Sääntely lisääntyy

Viime vuosina julkisuudessa on keskusteltu paljon koulumaailman oikeudellistumisesta. On pohdittu esimerkiksi sitä, onko opettajalla oikeus ottaa oppilaalta puhelin pois kesken oppitunnin, tai mitä keinoja koululla on puuttua koulumatkalla tapahtuvaan kiusaamiseen.

Forss nimittää ilmiötä ”tarkemman sääntelyn paradoksiksi”.

– On hyvä, että aiheesta keskustellaan. Mitä enemmän sääntelyä on, sitä enemmän on epäselvyyksiä. Koko ajan mennään siihen suuntaan, että jos jotain kurinpitotoimia käytetään, sen pitää perustua perusopetuslakiin, Forss pohtii.