Mustanpuhuva aukeama konservatiivisessa Figyelő-viikkolehdessä vain muutama päivä 8. huhtikuuta 2018 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen sai monet haukkomaan henkeä: näinkö pitkällä Unkarissa jo ollaan?

Lehden aukeama oli otsikoitu ”Keinottelijan väkeä”. Otsikon alla oli 200 ihmisen nimilista.

Näiden ihmisten väitettiin toimivan unkarilaisamerikkalaisen miljardöörin ja muun muassa kansalaisjärjestöjä tukevan George Sorosin ”palkkasotureina”, joiden tarkoituksena kaataa pääministeri Viktor Orbánin hallinto ja avata Unkarin rajat miljoonille muslimipakolaisille.

Listalla oli pääasiassa ihmisoikeuksien puolustajia, pakolaisten kanssa työskenteleviä, korruption tutkijoita, tutkivia toimittajia sekä Sorosin perustaman Keski-Euroopan yliopiston (CEU) henkilökuntaa ja opiskelijoita.

Siis ihmisiä, jotka suhtautuvat kriittisesti Orbánin hallintoon ja sen yhä koveneviin otteisiin.

Kansalaisaktivistien listaaminen julkisesti on uusi ja pelottava keino, jolla Unkarin hallinto yrittää jyrätä oikeusvaltiota puolustavia kansalaisjärjestöjä maanrakoon.

”Orbán haluaa rakentaa täyden hegemonian kansalaisyhteiskuntaan. Järjestöistä yritetään tuhota vain kriittiset. Muut, esimerkiksi oikeistolaiset ja äärioikeistolaiset saavat jatkaa hommiaan ihan rauhassa”, sanoo väitöskirjatutkija Annastiina Kallius Helsingin yliopistosta.

Hän selvittää väitöskirjassaan Unkarin paikkaa Euroopassa maahanmuuton ja maastamuuton näkökulmasta.

Kallius on asunut Unkarissa yhteensä kymmenen vuotta. Hän on myös kansalaisaktivisti ja saanut itsekin julkisen leiman otsaansa.

”TV:ssä näytettiin vaali-iltana huterasti ja amatöörimäisesti tehty Unkarin kartta, jossa oli ’Sorosin verkosto’. Siinä oli minunkin naamani MigSzolin edustajana.”

Kallius on vuonna 2012 perustetun MigSzol Csoportin jäsen.

MigSzol ei ole rekisteröitynyt kansalaisjärjestö vaan aktivistiryhmä, johon kuuluu esimerkiksi unkarilaisia, pakolaisia ja maahanmuuttajia. Ryhmä puolustaa pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden poliittisia ja yhteiskunnallisia oikeuksia.

Aktivistit ovat raportoineet pakolaisten tilanteesta Unkarin rajoilla ja pakolaiskeskuksissa sekä järjestäneet hallituksen maahanmuuttopolitiikkaa vastustavia mielenosoituksia. Hallituksen maahanmuuttajiin liittyvää viestintää järjestö kutsuu rasistiseksi propagandaksi.

Figyelőn listalla MigSzolia ei kuitenkaan mainittu.

”Figyelőn lista oli Wikipediasta ja järjestöjen nettisivuilta kopioitu, samalla tavalla kökkö kuin televisiossa näytetty Soros-verkostokin. Se on samalla pelottavaa ja huvittavaa ja kertoo, että (Unkarin valtapuolue) Fidesz toimii täysin itse rakentamassaan todellisuudessa. Faktojen perään ei tarvitse edes katsoa.”

Tiukasti tulkittuna laki voisi estää aktivistien pääsyn myös lentokentälle.

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia tukevien ja korruptiota vastustavien kansalaisjärjestöjen toimintaa on vaikeutettu Unkarissa vuosi vuodelta.

Orbánin hallinto kertoo avoimesti tavoitteekseen päästä eroon ”Sorosin väestä”. Monet, mutta eivät suinkaan kaikki kriittisesti Unkarin hallitukseen suhtautuvista kansalaisjärjestöistä saavat joko suorasti tai epäsuorasti tukea Sorosin perustamalta Avoin yhteiskunta -säätiöltä.

Kesäkuussa 2017 säädettiin laki, jonka mukaan ulkomailta vähintään 24 000 euron vuotuista tukea saavien järjestöjen on rekisteröidyttävä ”ulkomailta tuetuiksi organisaatioiksi”. Samanlainen käytäntö on Venäjällä.

Lisäksi järjestöjen on julkistettava tulolähteensä.

Uusia kiristyksiä on tulossa. Orbánin hallitus antoi parlamentille jo ennen vaaleja niin sanotun Stop Soros -lakipaketin. Paketti on tarkoitus hyväksyä ”ensimmäisten joukossa”, kun uusi parlamentti aloittaa työskentelynsä 8. toukokuuta.

Orbánin johtama Fidesz kahmaisi huhtikuun 2018 vaaleissa kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista, eikä Stop Soros -lakien läpimenosta ole epäilystäkään. Fideszillä on käytännössä kaikki valta, ja se voi tehdä mitä haluaa – myös muuttaa perustuslakia.

Orbán vihjaisikin radiohaastattelussa 4.5.2018, että perustuslakiin on mahdollista kirjata kohta, jonka mukaan EU ei voi päättää pakolaisten sijoittamisesta Unkariin. Muutos oli tarkoitus tehdä jo 2016, mutta tuolloin Fideszillä ei ollut siihen tarvittavaa enemmistöä parlamentissa.

Stop Soros -lait pakottaisivat pakolaistyötä tukevat järjestöt, esimerkiksi Unkarin Helsinki-komitean hakemaan toiminnalleen sisäministeriön erityisluvan. Lisäksi järjestöt joutuisivat maksamaan ulkomaisista tulolähteistään 25 prosentin erityisveron.

Jos ulkomainen järjestö todetaan syylliseksi ”laittoman maahanmuuton tukemiseen”, se voidaan pääministeri Viktor Orbánin sanoin, ”heittää ulos Unkarista”.

Lakipaketti sisältää myös yksilöihin kohdistuvia toimia, joita voitaisiin käyttää esimerkiksi MigSzolin kaltaisten vapaamuotoisen ryhmien kohdalla.

”Turvallisuusriskiksi” luokitellulta aktivisteilta voitaisiin evätä pääsy 8 kilometriä lähemmäksi Schengen-rajaa, kolmansien maiden kansalaisilta jopa pääsy maahan. Tiukasti tulkittuna laki voisi estää aktivistien pääsyn myös lentokentälle.

”Jäsenistössämme on vuosien varrella ollut kolmansien maiden kansalaisia, ja tämä on aiheuttanut ryhmässämme itsesensuuria jo tovin. Mietimme todella tarkkaan, mitä teemme ja kuinka toimimme”, Annastiina Kallius sanoo.

Kallius muistuttaa, että itsesensuuri ja pelko lamaannuttavat helposti yhteiskunnan.

”Meillä, jotka on jo julkisesti leimattu, on helpompaa, sillä pelko on nyt konkreettinen, ei enää abstrakti. Olemme ikään kuin aitiopaikalla katsomassa, kuinka leimaamisemme aiheuttaa pelkoa ja itsesensuuria ympärillämme olevissa ihmisissä.”

Vastustajien mielestä Fidesz ei edusta unkarilaisten enemmistöä.

Useimmat uhan alla olevista järjestöistä aikovat jatkaa toimintaansa Unkarissa, toistaiseksi ja ainakin siihen asti Stop Soros -lakien vaikutus nähdään käytännössä.

Näin on ilmoittanut tekevänsä myös Sorosin Avoin yhteiskunta -säätiö, jolla tosin on jo varasuunnitelma siirtymisestä Saksan pääkaupunkiin Berliiniin.

”Nyt mietimme, suunnittelemme ja punnitsemme vaihtoehtoja”, säätiön tiedottaja Csaba Csontos totesi uutistoimisto Reutersille.

Sen sijaan Sorosin vuonna 1991 perustama Keski-Euroopan yliopisto (CEU) on siirtämässä toimintojaan Budapestista Wieniin, jonne se avaa satelliittikampuksen syksyllä 2019.

Kansainvälisesti arvostettu CEU on niputettu Unkarissa osaksi ”Sorosin imperiumia”. Keväällä 2017 voimaan tuli uusi ulkomaisia ylipistoja koskeva laki, joka käytännössä teki CEU:sta ”laittoman” ja hallituksen kielenkäytössä ”haamuylipiston”.

Kokonaan CEU ei kuitenkaan ole vielä lähdössä, vaan Budapestiin jäisivät esimerkiksi kirjasto ja tutkimuskeskukset.

”Isoa eksodusta tai opiskelijoiden ja henkilökunnan marssia moottoritietä pitkiin Wieniin ei tule. Annamme äänemme kuulua, jos pahin vaihtoehto toteutuu”, CEU:n kanadalainen rehtori Michael Ignatieff sanoi Reutersille.

Unkarin lakiin on kirjattu pykälä, jota CEU:n on mahdotonta täyttää.

Laki edellyttää, että ulkomaisilla yliopistoilla on oltava hallitusten välinen sopimus. CEU:n tapauksessa sopijapuolia olisivat Unkarin ja Yhdysvaltain hallitukset.

Yhdysvalloissa liittovaltiolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa korkeakoulupolitiikkaan vaan vastuu on osavaltioilla.

CEU on akkreditoitu sopimuksella New Yorkin osavaltion kanssa, mutta tämä ei riitä Orbánin hallinnolle.

Yliopistokiistaan on neuvoteltu sopu loppuvuodesta 2017. Sopimusta oli neuvottelemassa myös Unkarin hallitus, joka on kuitenkin siirtänyt sopimuksen allekirjoittamista kerta toisensa jälkeen. Seuraava yritys on kesällä 2018.

”En ole kovin optimisti sen suhteen, että hallitus allekirjoittaisi sopimuksen. Jos CEU todella lähtee Budapestista, se on valtava menetys Unkarille”, sanoo Annastiina Kallius.

Kallius on CEU:n kasvatti ja myös työskennellyt vuoden yliopiston palveluksessa. Hän valmistui maisteriksi CEU:n sosiologian ja sosiaaliantropologian laitokselta kesällä 2014.

Pääministeri Viktor Orbánin johtama Fidesz on kahdeksassa vuodessa muokannut Unkarin keskeisiä instituutioita, esimerkiksi perustuslakia, mediaa, syyttäjänvirastoa, koulutusta ja sosiaalipolitiikkaa mieleisikseen.

”Luulenpa, että järjestöjen jälkeen vuorossa ovat oikeuslaitokset ja vielä jäljellä olevat pari itsenäistä mediaa. Orbán voi mennä niin pitkälle kuin EU antaa hänen mennä”, Annastiina Kallius arvioi.

Vaikka Fidesz sai huhtikuun vaaleissa haltuunsa kaksi kolmasosaa parlamentista, puolueen ääniosuus oli ”vain” 49,27 prosenttia. Vastustajien mielestä puolue ei siksi edusta unkarilaisten enemmistöä.

Budapestissa on järjestetty jo kaksi suurta ja hyvin rauhallisesti sujunutta mielenosoitusta otsikolla ”Me olemme enemmistö”.

”Demokratia on mahdotonta ilman laillisuusperiaatetta tai vapaata mediaa. Marssimme niin kauan kuin on tarve”, sanoi ensimmäiseen mielenosoitukseen osallistunut Levente Bíró the New York Times -lehden haastattelussa.

Kolmas mielenosoitus on vuorossa parlamentin aloittaessa työskentelynsä tiistaina 8. toukokuuta. Unkarin terrorisminvastainen erikoispoliisi TEK on ilmoittanut sulkevansa parlamenttia ympäröivän alueen.