Vaikka suomalaiset saavat yhä vähemmän lapsia, vastasyntyneitä otetaan huostaan selvästi aiempaa enemmän.

Uusi vuosi helsinkiläisessä lähiössä 2019. Poliisipartio saa hälytyksen kerrostaloasuntoon, kun kova musiikki häiritsee naapuria. Perillä poliisien pitää soittaa ovikelloa pitkään.

Lopulta oven avaa 4-vuotias poika.

Peremmälle käydessään poliisit löytävät asunnosta isän sammuneena keittiöstä ja äidin makaamasta tajuttomana suihkun lattialta. Äiti on raskaana. 4-vuotiaan pojan lisäksi asunnossa on myös vauva. Lasten isoäidin poliisi käy herättelemässä lasten vierestä sängystä.

Sosiaalityöntekijät kutsutaan paikalle. Lapset viedään ensiturvaan äitinsä vanhempien luokse. Isä alkaa riehua ja lyö poliiseja kasvoihin, jotka taltuttavat hänet etälamauttimella. Isä tuomitaan myöhemmin oikeudessa virkavallan vastustamisesta vankilaan.

Elokuussa uutisotsikoihin noussut oikeustapaus on karua luettavaa. Sitä tuomiolauselma ei kerro, miten kävi humalassa äitinsä kohdussa olevan vauvan. Äidin raskausaikana nauttima alkoholi kun on kaikkein merkittävin sikiön kehitystä uhkaava tekijä.

Vakavat seuraukset

2010-luvun alussa havaittiin, että alkoholin aiheuttamat sikiövauriot yleistyvät Suomessa.

Kaikissa vauvoissa alkoholialtistuksen, eli FASD-alkoholioireyhtymän, aiheuttamat vauriot eivät näy ulkoisesti, vaan ne selviävät vasta vuosien saatossa esimerkiksi keskushermoston toimintahäiriöinä. Oireyhtymän alle kuuluu kaikkiaan neljä erilaista alaryhmää.

FAS-diagnoosin saavat vain kaikista vakavimmin vaurioituneet lapset. Kasvun selkeä hidastuma on yleensä havaittu jo raskauden aikana. Lisäksi FAS-oireyhtymän tunnistaa tietyistä kasvonpiirteistä ja pienipäisyydestä. Oireyhtymässä esiintyy usein myös rakennepoikkeamia. Keskushermoston vauriot ilmenevät erilaisina oppimisvaikeuksina, ja pienellä osalla on kehitysvamma.

Arvion mukaan äidin raskaudenaikainen juominen vaurioittaa 1–5 prosenttia vastasyntyneistä, eli saatetaan puhua 475–2377 vauvasta vuosittain. Tarkkoja lukuja FASD-henkilöistä ei ole, koska valtaosa heistä ei saa diagnoosia.

– On kuitenkin mahdollista, että määrät ovat kasvaneet. Naisten alkoholinkulutus on kuusinkertaistunut 1970-luvulta 2010-luvulle, viimeisen vuosikymmenen ajan kuitenkin laskenut, lukuun ottamatta 15–29-vuotiaiden naisia, joiden kohdalla kulutus on noussut. On saatu myös viitteitä, että pienikin määrä alkoholia raskauden alkuvaiheessa on voinut aiheuttaa sikiövaurion, Kehitysvammaliiton FASD-koordinaattori Sari Somer kertoo.

THL:n hoitoilmoitusrekisteriin kirjattiin vuosina 2010-2018 yhteensä 1619 henkilöä, joille on kirjattu FAS-diagnoosi. Vuosittain heidän määränsä on tasaisesti ollut 172–191 henkilöä. Myös diagnoosiin saaneet jäävät helposti näkymättömiksi.

– Henkilöt, joilla on FASD-oireyhtymä, ovat vaiettu lastensuojelun porukka, joka ei pidä ääntä itsestään, vaikka he ovatkin syyttömiä siihen, mitä on tapahtunut.

Henkilöt, joilla on FASD-oireyhtymä, ovat vaiettu lastensuojelun porukka, joka ei pidä ääntä itsestään.

FASD-oireyhtymään ei ole omaa lääkehoitoa, ja kuntoutus määräytyy yksilöllisten tarpeiden mukaan.

– Kuitenkin niitä, joilla on myös esimerkiksi ADHD-diagnoosi, voidaan auttaa myös lääkkeillä, Somer sanoo.

Kasvava ongelma

Vuonna 2018 Suomessa syntyi 47 557 lasta, mikä on 2 744 lasta edellisvuotta vähemmän. Ikäluokat ovat pienentyneet sellaista vauhtia, että on alettu puhua jopa vauvakadosta.

Vauvojen määrä vähenee, mutta heitä koskevien lastensuojeluilmoitusten määrä kasvaa.

Suomea vaivaa vauvakato, mutta valitettavasti yhä isompi osa lapsista syntyy lastensuojelun näkökulmasta huolestuttaviin olosuhteisiin. AdobeStock/AOP

Ennakollinen lastensuojeluilmoitus tehdään ennen lapsen syntymää. Sen syy on usein juuri äidin tai molempien vanhempien päihteidenkäyttö tai joku muu riippuvuus, joka havaitaan yleensä äitiysneuvolassa.

Koko valtakunnassa ennakollisia lastensuojeluilmoituksia tehtiin viime vuonna 2008. Määrä on kaksinkertaistunut lyhyessä ajassa: vuonna 2011 ennakollisia lastensuojeluilmoituksia tehtiin koko maassa vain 924, vaikka lapsia syntyi yli 12 000 enemmän, noin 60 000.

Myös vastasyntyneiden kiireellisten sijoitusten ja huostaanottojen määrä on lisääntynyt huimasti, vaikka ikäluokkien pienetessä voisi olettaa käyvän päinvastoin: kun niitä tehtiin vielä vuonna 2000 vain 67, oli määrä vuonna 2012 noussut 156::een ja kolmen viimeisen vuoden aikana vuositasolle 127–146.

Myös ”paremmissa piireissä”

Vaikka paljon puhutaan huono-osaisuudesta ja sen periytymisestä, Sari Somer näkee ongelmalliseksi myös tavallisten työssä käyvien naisten juomisen, joka on helppo piilottaa neljän seinän sisälle.

– Alkoholia on tarjolla urheilutapahtumissakin ja ympärillä voi ystäviä, jotka kannustavat, että ”voithan sinä nyt yhden skumppalasin ottaa, eihän se ole paljon”.

Ympärillä voi ystäviä, jotka kannustavat, että voithan sinä nyt yhden skumppalasin ottaa.

Lastenneurologian dosentti Ilona Autti-Rämö korostaa, että mitään turvarajaa äidin raskaudenaikaiselle juomiselle ei ole: ei määrällisesti, eikä ajallisesti. Sikiön riski vaurioitua alkaa, kun hedelmöittynyt munasolu on kiinnittynyt kohtuun.

– Sikiön riski vaurioitua alkoholialtistuksen vuoksi alkaa siitä hetkestä, kun hedelmöittynyt munasolu on kiinnittynyt kohtuun: sikiöhän saa ravintonsa äidiltä. Raskauden kulussa ei ole olemassa vaaratonta päivää. Sikiön elimet kehittyvät alkuraskauden aikana ja yksittäinenkin päiväkin voi olla ratkaiseva, jolloin lapsen sydämeen tulee rakenne vika. Rakennepoikkeavuus syntyy, kun sydämen kehityksen kannalta tietyt solut eivät siirrykään oikeille paikoilleen.

Lastenneurologian dosentti korostaa, että pienikin määrä alkoholia on vaaraksi kehittyvälle vauvalle koko raskausajan. AdobeStock/AOP

Aivot taas kehittyvät läpi raskauden, aivan loppuhetkiin asti.

– Vain pieni osa kaikista sikiöaikaisen alkoholialtistuksen vaurioittamista lapsista syntyy poikkeuksellisen pienikokoisina ja kasvonpiirteiltään ulkoisesti tunnistettavina. Tavallisempaa on, että oireyhtymä vaikuttaa keskushermostoon, jonka toimintahäiriöt näkyvät viimeistään kouluiässä oppimisen ja arjesta suoriutumisen vaikeuksina, Autti-Rämö kertoo.

Hän painottaa, että merkittävä osa alkoholioireyhtymän saaneiden vauvojen äideistä on tavallisia työssä käyviä naisia, joilla voi olla satunnaista, mutta usein keskiraskauteen asti jatkuvaa alkoholinkäyttöä.

– Keskushermosto on sikiön herkimmin vaurioituva osa. Tilanteita, joissa esiintyy vain keskushermoston toimintahäiriö, onkin usein perheissä, joissa äidillä ei ole päihdeongelmaa.

Liian leimaava diagnoosi?

Autti-Rämö muistuttaa, että FASD-oireyhtymä pyritään tunnistamaan ennen kaikkea siksi, että sen saaneita voitaisiin paremmin auttaa – ei siksi, että äitejä syyllistettäisiin.

– Lapset, joilla on äidin raskaudenaikaisen alkoholin käytön aiheuttamia keskushermostovaurioita, tarvitsevat aivan erityistä tukea. Kansainvälisesti on todettu, että heitä on ajautunut paljon vankiloihin ja väärille poluille, kun he eivät ole löytäneet omia vahvuuksiaan.

Autti-Rämö kertoo, että FASD-oireyhtymässä on tyypillistä, että sen saaneet selviytyvät psykologin, puheterapeutin ja toimintaterapeutin testitilanteissa paremmin kuin normaalissa arjessa.

– Silloin heidän kognitiivista kyvyistään syntyy helposti liian hyvä kuva. Kun he toimivat omassa arjessaan, heillä voi olla suuria vaikeuksia hyödyntää sitä osaamistaan, jota ovat testitilanteessa osoittaneet.

Kansainvälisestikin on harkittu, pitäisikö FASD-oireyhtymälle keksiä jokin vähemmän leimaava ilmaisumuoto. FASD-alkoholioireyhtymän lyhenne tulee englanninkielisistä sanoista Fetal Alcohol Spectrum Disorders.

– Juuri alkoholi-sanan käyttö leimaa äitejä ja oireyhtymän saaneita lapsia liikaa. Ehkä sen voisi korvata jollain muulla, Autti-Rämö pohtii.

Minka Lehestö sai tietää vasta aikuisena FAS-diagnoosistaan.

Ei pelkästään alkoholi

Huostaanottojen ja sijoitusten sekä ennakollisten lastensuojeluilmoitusten määrän kasvu painottuu suuriin keskuksiin ja pääkaupunkiseudulle. Itä-Vantaan toimintayksikön sosiaalityön esimies Saana Pukkion mukaan pelkkä alkoholinkäyttö alkaa olla päihdeäideillä historiaa.

–Yhä enemmän alkoholin rinnalla käytetään huumeita ja sallittujakin huumeita. Lastensuojelussa on tullut vastaan vastasyntyneitä vauvoja, joilla on vieroitusoireita, hän kertoo.

Yhä enemmän alkoholin rinnalla käytetään huumeita ja sallittujakin huumeita. Lastensuojelussa on tullut vastaan vastasyntyneitä vauvoja, joilla on vieroitusoireita.

Ennakollisia lastensuojeluilmoituksia raskaana olevista naisista Vantaalla otettiin vuonna 2018 vastaan 124. Tämän vuonna ensimmäisten 9 kuukauden aikana ennakollisia lastensuojeluilmoituksia oli otettu vastaan jo 114.

– Päihteiden lisäksi myös mielenterveyden ongelmat ovat yleinen syy ennakollisiin lastensuojeluilmoituksiin, sanoo Vantaan lastensuojelun palvelupäällikkö Hanna Pösö.

Pukkio korostaa, että kynnys vauvan huostaanottoon on hyvin korkea. Lastensuojelujärjestelmä perustuu Suomessa ensisijaisesti avohuollon tukitoimiin. Hänkin muistuttaa, että lastensuojelun asiakkaina on myös hyvätuloisia ja koulutettuja vanhempia.

– Näillä perheillä eivät kuitenkaan korostu päihteet, vaan mielenterveyden kaltaiset muut elämänhallinnan ongelmat. Ja jos elämän muut puitteet ovat kunnossa, on myös helpompi uskotella itselleen, että päihteiden käyttö on hallinnassa, vaikka niin ei olisikaan.

– Perheillä, joilla elämänhallinnan ongelmat ovat selviä, ei ole sosiaalista painetta pitää yllä moitteetonta julkisivua.