Noin puolet vangeista palaa vapautumisen jälkeen pian vankilaan. Monilla paluuta vauhdittaa arjen taitojen puuttuminen.

Uusissa vankiloissa kaikki vangit saavat käyttöönsä jonkinlaiset digipäätteet. Tulevaisuudessa vartijat opastavat vankeja muun muassa netin käytössä ja muissa yhteiskunnan vaatimissa taidoissa. PETE ANIKARI

Suomen vankiloissa on paljon vankeja, joilla ei ole nykyisin päivittäisessä elämässä tarvittavaa tietoteknistä osaamista tai esimerkiksi normaalia ruuanlaittotaitoa. Tämä on yksi vankka peruste sille miksi vankiloista vastaava Rikosseuraamuslaitos (Rise) on aloittanut uuden toimintamallin tuomisen vankiloihin. Tarkoituksena on tuoda jatkossa vangeille sellaisia omatoimisen elämän taitoja, joilla pärjää vapautumisen jälkeen yhteiskunnassa.

– Monilla on arjen taidot aivan hukassa. Ei ole esimerkiksi taitoa suunnitella omaa taloutta, ei ole käyty kaupasta ostamassa ruokaa listan kanssa tai edes laitettu ruokaa, toteaa rikosseuraamuslaitoksen toimitilapäällikkö Kauko Niemelä.

Suomessa on tällä hetkellä noin 3000 vankia. Niemelän mukaan jopa noin puolet heistä palaa pian vapautumisen jälkeen vankilaan. Monella paluuta vankilaan ainakin vauhdittaa se, etteivät taidot selvitä yhteiskunnassa ole kunnossa.

– Kyllä tämä kierre pitäisi saada katkaistua. Sen takia pitää ajatella mitä voidaan vankiloissa tehdä, ettei sinne enää palattaisi. Tämähän on kallista yhteiskunnalle, Niemelä sanoo.

Rikosseuraamuslaitoksen laskelman mukaan yksi vangin viettämä vuosi suljetussa laitoksessa maksoi vuonna 2018 keskimäärin 78 080 euroa.

Rise aloitti jo vuonna 2014 suunnittelemaan uutta toimintamallia, joka päästään ottamaan kunnolla käyttöön tänä vuonna kun Hämeenlinnan uusi naisvankila aukeaa syksyllä. Ajatuksena on luoda vankiloista ”rikoksettoman elämän oppimisympäristöjä”, jota toteutetaan niin tilojen kuin toimintatapojen puolesta.

Hämeenlinnan lisäksi uutta toimintamallia päästään toteuttamaan kahdessa muussa tänä vuonna aukeavassa vankilassa. Jyväskylään valmistumassa olevaan uuteen avovankilaan siirretään huonokuntoisen Laukaan avovankilan toiminnot. Lisäksi Keravan nykyisen vankilan alueelle valmistuu uusi avovankila, jonka harjannostajaisia vietettiin juuri viime torstaina.

Havainnekuva Hämeenlinnan uuden naisvankilan yhteisistä tiloista herätti keskustelua siitä ovatko olot tulevaisuuden vankilassa jo liian hienot. RIKOSSEURAAMUSLAITOS

Avokeittiö ja luontopolku

Iltalehti kertoi Hämeenlinnan uuden naisvankilan toimintamallista ja täysin uudenlaisista tiloista jo elokuussa. Ensi syksynä vanhan viereen valmistuva vankila on tilaratkaisuiltaan kirjaimellisesti eri vuosituhannelta Suomen muiden suljettujen vankiloiden kanssa.

Hämeenlinnaan vankilan osastoille tulee esimerkiksi perinteisen käytävän tilalle isoja olotiloja, joihin voi kokoontua vaikkapa laittamaan ruokaa.

– Selliosaston keskellä on kuin kodin olohuone ja keittiö, jossa voidaan kokoontua ja tehdä yhdessä esimerkiksi ruokaa ja muita kotitöitä, Niemelä kuvailee.

Risen julkaisemat havainnekuvat uudesta vankilasta olivat monien mielestä kuin uusien asuntojen kohde-esitteistä. Kuvissa vangit seurustelevat vartijoiden kanssa valoisassa, paljon ikkunapintaa sisältävässä aulassa. Joku laittaa ruokaa avokeittiössä ja toinen istuu lasin takana kampaajalla.

Sisätilojen lisäksi vankilassa panostetaan ulkoilualueisiin. Pihalta löytyvät tulevaisuudessa esimerkiksi luontopolku sekä hyvät mahdollisuudet liikuntaan ja kaupunkiviljelyyn.

Hohdokkaat havainnekuvat aiheuttivat hämmennystä, mutta Hämeenlinnan vankilan johtaja Tuomo Kärjenmäki kertoi Iltalehdelle ettei kyse ole mistään ”luksuksesta”, vaan vankilasta löytyvät edelleen sellit ja eristyssellit. Hänen mukaansa olosuhteet eivät ole ylenpalttiset, vaan normaaliin elämiseen soveltuvat. Vankien tapauksessa suurin rangaistus on vapauden menetys.

– Lähtökohtana on, että ihmisoikeudet täyttyvät vangeilla samalla tavalla kuin muillakin väestöryhmillä.

Uusien tilojen suunnittelussa on kuitenkin otettu huomioon aiemmin huonosti toimineet tilaratkaisut, joihin kuuluivat esimerkiksi pitkät sellikäytävät.

Hämeenlinnan uuden naisvankilan havainnekuvissa näkyy miten ulkoalueisiin aiotaan myös panostaa voimakkaasti. RIKOSSEURAAMUSLAITOS

Vankipääte kaikille

Uuteen toimintamalliin liittyy myös älykäs vankila -hanke, jossa jokainen vanki saa käyttöönsä sellipäätteen. Sitä ei ole vielä päätetty, tuleeko laite olemaan mobiilimallinen vai kiinteästi selleihin sijoitettu.

Risen Kauko Niemelän mukaan verkkoyhteyksien mahdollistaminen vangeille on monin tavoin perusteltua ja sopeuttaa siviiliin sopeutumista.

– Tarkoitus tuoda sellaisia taitoja millä pärjää työelämässä. Jos tätä ei pystytä tarjoamaan niin selviäminen yhteiskunnassa on haastavaa. Ilman taitoa käyttää esimerkiksi internettiä, ei tänä päivänä oikein selviä, Niemelä sanoo.

Sellipäätteiden käyttöön liittyy puolestaan yksi tärkeä osa toimintamallia jossa vanginvartijoiden toimenkuva muuttuu yhä enemmän valvonnasta valmentamiseen.

– Varmasti tulee tilanteita joissa vartijan pitää pystyä neuvomaan sellipäätteen käytössä, Niemelä tähdentää.

”Turvallisuus tärkeää”

Vankipäätteiden käytön lisäksi vartijoiden on tarkoitus jatkossa opastaa vankeja monissa pienissä arjen taidoissa.

– Tavoite on, että vankien omatoimisuus lisääntyy. Että he osaisivat itse tehdä terveellistä ruokaa ja heistä tulisi itsenäisempiä. Nykyisessä yhteiskunnassa pärjääminen vaatii tätä, Niemelä toteaa.

Hänen mukaan Rikosseuraamuslaitoksen uusi vankilakonsepti tarkoittaa myös sitä, että vartijoita on pystyttävä teknisillä ratkaisuilla vapauttamaan osin siitä työstä mitä he nyt tekevät.

– Silloin henkilökuntaa vapautuu siihen meidän varsinaiseen ydintoimintaan, eli vuorovaikutukselliseen lähityöhön Niemelä sanoo.

Hän kertoo, että Risen henkilökuntaa on koulutettu jo pitkään uuteen toimintamalliin. Lisäksi toiminnan muuttaminen on asetettu jo laitoksen tulostavoitteisiin.

Niemelä myöntää, että uusi toimintakulttuuri ei sovellu kaikkiin vankiloihin ja vankeihin. Erityisesti vaarallisimmiksi luokitellut vangit ovat aivan oma ryhmänsä.

Toimintamalli on myös tiettävästi herättänyt kritiikkiäkin vankeinhoitoalalla, mutta vartijoiden rekrytointiin se ei ole Niemelän mukaan vaikuttanut.

– Meidän henkilökunnan turvallisuus on tietenkin tosi tärkeää. Turvallisuus tulee koulutuksen ja tilojen ratkaisun kautta, mutta ennen kaikkea on oltava riittävä määrä henkilökuntaa jokaiseen vankilaan, Niemelä painottaa.

Hänen mukaansa vartijoiden ammattitaidon oleellinen osa on vankituntemus, eli vangit pitää tuntea riittävän hyvin.

– Sitä voidaan aina tapauskohtaisesti harkita, missä laajuudessa uutta toimintatapaa harjoitetaan. Kulttuurin muutos voidaan tehdä kyllä jokaisessa vankilassa. Kyse on enemmän ajattelutavan muutoksessa, hän toteaa.

Vain uusissa vankiloissa

Niemelä myöntää, etteivät vanhat vankilat toimi uudessa vankien ”rikoksettomaan elämään tähtäävässä” toimintamallissa parhaalla mahdollisella tavalla.

– Sitä on helpompi jalkauttaa nyt ensin uusissa vankiloissa. Vanhoja tiloja on vaikea muuttaa, eikä siihen ole varaakaan. Meidän on elettävä vanhojen kanssa ja sitten kun ne ovat elinkaarensa päässä, niin rakennetaan uusia.

Niemelä kertoo, että tulevaisuuden tavoitteena Risellä on supistaa Suomen 26 vankilan verkkoa ja keskittää vankeja uudempiin vankiloihin. Tavoite ei ole kuitenkaan vähentää vaan lisätä vartijoiden määrää.

Kolmen tänä vuonna aukeavan vankilan lisäksi Rikosseuraamuslaitoksella on jo suunnittelussa Vaalan, sekä Oulun uudet vankilat. Niiden on tarkoitus valmistua 2020-luvun puolessa välissä.

Toiveissa olisi myös saada laajennettua Vantaan vankilaa, joka on ollut pahasti ruuhkautunut sen jälkeen kun tutkintavankilaki muuttui vuoden 2019 alussa.

– Haaste on siinä, että poliisi ei voi pitää enää kuin seitsemän vuorokautta tutkintavankeudessa. Tämän jälkeen vangit siirtyvät meille. Vantaan vankilaa olisi todella hyvä saada laajennettua. Tähän tarvittaisiin kuitenkin valtiovallan rahoitusta, Niemelä sanoo.

Liian lepsuja paikkoja?

Moni suomalaisista pitää nykyään oikeusistuimien antamia tuomioita lievinä ja vankiloita liian lepsuina paikkoina. Vuonna 2019 tehdyn turvallisuustutkimuksen mukaan suomalaisista jopa 86 prosenttia oli sitä mieltä, että rikoksentekijät saavat Suomessa liikaa ymmärrystä.

Kauko Niemelä huomauttaa, että suljetuissa laitoksissa rangaistustaan suorittavien vankien mahdollisuudet opiskeluun ja elämänhallinnan taitojen parantamiseen eivät nykyisin riitä, jotta sopeutuminen yhteiskuntaan onnistuisi tehokkaasti.

Niemelä toteaa, että vankien kansalaistaitojen parantaminen ei ole pelkästään vankiloiden tehtävä, vaan siihen tarvitaan kaikkia viranomaisia ja muita yhteistyökumppaneita.

– Me emme ole siis ketjun ainoa toimija, hän toteaa.

Niemelän mukaan vankiloissa pyritään toteuttamaan normaalin elämän tasoa. Tämä on tärkeää, jotta vankien paluu yhteiskuntaan ei muodostu liian vaikeaksi.

– Sen rangaistuksen lisäksi, eivät vankilaolosuhteet saisi olla muuta yhteiskuntaa huonompaa, Niemelä sanoo.

Vanginvartijoiden roolin muuttumisesta kertoi ensimmäisenä Hämeen Sanomat.