73 piinallisen pitkää minuuttia. Niin kauan poliisin saapumista kiireelliselle tehtävälle joutuu keskimäärin odottamaan Pohjois-Savon Keiteleellä.

Asukkaissa poliisin hitaus herättää ymmärrettävästi pelkoa.

Ravintolayrittäjät Anu Tossavainen ja Marjut Hirviheimo ovat joutuneet useisiin vakaviin vaaratilanteisiin, joissa poliisin apuun ei ole voinut luottaa. Kaksikko pyörittää Rantakulman Kahvila-Ravintolaa, joka on Keiteleen ainoa aamuyöhön asti anniskeleva ravintola.

Pysäyttävin tilanne oli, kun asiakas uhkasi Tossavaista puukolla.

– Soitimme heti poliisille, mutta poliisi ei tullut paikalle, kun puukko ei osunut minuun. Jos olisi osunut, olisivat kuulemma tulleet, hän kertaa.

– He sanoivat, että sulla on tilanne hallinnassa, soittakaa uudelleen hätäkeskukseen, jos tulee jotakin vielä.

Soitimme heti poliisille, mutta poliisi ei tullut paikalle, kun puukko ei osunut minuun. Jos olisi osunut, olisivat kuulemma tulleet.

Tossavaisen mukaan poliisi katsoi tilanteen hallinnaksi sen, että puukolla uhannut mies lähti pois paikalta. Tossavainen ei tehnyt asiasta rikosilmoitusta, mutta jäi pohtimaan alavalintaansa.

– Jälkikäteen on sanonut jotkut, että tuostakin olisi voinut tehdä rikosilmoituksen tai pyytää lähestymiskieltoa, mutta niin... Tämä on työtä. Puukkojutun jälkeen kyllä mietin, onko tämä kaiken tämän arvoista.

Vaikka poliisi ei ehdikään usein auttamaan ravintolayrittäjiä akuuteissa tilanteissa, Anu Tossavaisen ja Marjut Hirviheimon mukaan yhteistyö poliisin kanssa on sujunut muuten hyvin. Poliisi esimerkiksi neuvoi yrittäjiä hankkimaan luvat kaasusumuttimen käyttöön. Hanna Gråsten

”Pitkä aika odottaa”

Keiteleellä ei ole yhtään poliisia, saati poliisiasemaa. Partiot käyvät reilun 2 200 asukkaan kunnassa lähtökohtaisesti Kuopion tai Iisalmen poliisiasemalta käsin, joista kummastakin on yli tunnin ajomatka.

– Yksikin akuutti tilanne oli, niin tunti meni poliisin saapumisessa. Se on pitkä aika odottaa riehuvan asiakkaan kanssa, Marjut Hirviheimo toteaa.

Jos käy hyvä tuuri, poliisipartio saattaa olla keikalla lähempänä, jolloin apu saapuu nopeammin. Tossavaisen mukaan tällaisia onnenpotkuja sattuu harvoin.

– Kerran asiakas uhkasi aseella ampua. Soitin heti hätäkeskukseen ja kävi hyvä tuuri, että oli poliisi lähistöllä ja uhkailija saatiin heti kiinni.

– Mutta ei se aina ole lähellä. Pelottaahan se, se on selvä asia, Hirviheimo toteaa.

Ravintolayrittäjät eivät lähtökohtaisesti tee rikosilmoituksia, vaikka moni heidän kohtaamansa tapaus täyttäisi todennäköisesti rikoksen tuntomerkit. Kaksikko ajattelee, että vaaratilanteet ovat osa työtä, eikä poliisi todennäköisesti ehdi niihin paneutumaan.

– Jos olisi toistuvaa ja samalta henkilöltä, sitten tekisimme, Tossavainen toteaa.

Tilastot kaunistelevat

Ravintolayrittäjät eivät ole ainoita keiteleläisiä, jotka jättävät rikosilmoituksia tekemättä. Kunnanjohtaja Hanna Helasteen mukaan poliisin hitaat saapumisajat ovat johtaneet siihen, ettei poliisia hälytetä paikalle kovin herkästi.

Poliisille Keiteleeltä tulleiden kiireellisten hälytystehtävien määrä onkin puolittunut vuodesta 2010 vuoteen 2018. Keiteleen asukasluku ei ole merkittävästi muuttunut tuona aikana.

Tilastojen ”kaunistumisen” takana piilee kuitenkin ilmeisesti ruma totuus. Kunnanjohtaja arvioi ilmoittamatta jättämisen taustalla olevan pettymys poliisin toimintaan.

– Poliisille ei edes soiteta, vaikka nähtäisiin rattijuoppoa tai laitonta kulkupeliä tai alaikäistä ratissa tai vastaavaa. Olen kuullut monta kokemusta siitä, vaikka olisi soitettu rattijuopon vuoksi, ei poliisi lähde tulemaan tänne. Lähtökohta on se, ettei poliisi lähde, koska aikaa kuluu niin paljon, etteivät ehdi saada kiinni, Helaste sanoo.

Poliisille ei edes soiteta, vaikka nähtäisiin rattijuoppoa tai laitonta kulkupeliä tai alaikäistä ratissa.

Poliisin näkökulmasta saattaa vaikuttaa siltä, ettei Keiteleellä ole juuri lainkaan rikollisuutta, mutta Helasteen mukaan hälytysmäärät johtavat harhaan.

– Eihän se todellinen tilanne ole, kunnanjohtaja toteaa.

Kunnanjohtaja Hanna Helaste kertoo, miten poliisin läsnäolon puute näkyy Keiteleellä.

Pelkoa ja turvattomuutta

Kuntaliiton teettämissä kyselyissä Keiteleen asukkaat ovat kertoneet pitävänsä kunnan turvallisuustilannetta pääosin hyvänä. Tilanne vaihtelee kuitenkin jaksoittain. Varsinkin yksin asuvat vanhukset ovat haavoittuvassa asemassa, mikä näkyy Helasteen mukaan sosiaalipalveluiden puolella.

– Kun tulee asuntomurtojen sarjaa, mitä on viime vuosinakin nähty, turvattomuuden tunne lisääntyy välittömästi. Avunpyyntöjä tulee sosiaalipalveluiden puolelle. Se pelko, turvattomuus ja yksinäisyys, ne korostuvat, kun tällaista sarjarikollisuuden tyyppistä uutisoidaan alueelta. Hyvin herkästi apuakin pyydetään, kun pelko vie pahimmillaan toimintakykyä.

Keiteleellä asuvaa eläkeläistä Annikki Lappalaista pelottaa ajatus siitä, ettei poliisi ehdi hätätilanteessa apuun. Hänen kotiinsa murtauduttiin viime kesänä, jolloin poliisin saapuminen paikalle kesti Lappalaisen mukaan yli kaksi tuntia.

– Ei sitä tiedä, milloin tulee sellainen voro, joka vie hengen.

Annikki Lappalainen oli suunnitellut antavansa korukokoelmansa aikanaan lapsenlapsilleen, mutta se jäi haaveeksi. Nyt Lappalaisella on ainoastaan yhdet korvakorut, jotka sattuivat olemaan korvissa kauppareissulla murron aikana. Hanna Gråsten

Lappalainen oli lähtenyt miehensä kanssa käymään kaupoilla Viitasaarella kello 10 jälkeen. Kun pariskunta palasi kotiin kello 12 jälkeen, kotona odotti kaaos.

– Makuuhuoneen piirongin laatikosta oli viety kaikki korut, tavaroita oli pengottu ja heitelty lattialle. Sinne meni äidiltä jääneet upeat arvosormukset, kaulaketjut, Kalevala-koruja vaikka kuinka monta, arvokkaat helmet, molempien kihlasormukset ja vihkisormus... Kaikki meni ryökäleille.

Sinne meni äidiltä jääneet upeat arvosormukset, kaulaketjut, molempien kihlasormukset ja vihkisormus... Kaikki meni ryökäleille.

Lappalainen soitti heti hätäkeskukseen. Kuopion poliisiasemalta soitettiin heille vartin kuluttua takaisin ja kysyttiin lisätietoja. Poliisi saapui parin tunnin kuluttua ja suoritti asunnossa teknistä tutkintaa. Poliisi epäili tekijöiksi puolalaista murtoporukkaa, mutta rikosta ei saatu näytettyä toteen.

Murrosta jäi Lappalaiselle ja hänen miehelleen jatkuva huoli siitä, mitä jos tilanne toistuu – ja jos varkaat iskevät silloin, kun pariskunta on kotona.

– On sellainen pelokas olo. Kyllä täällä saisi joku kyläpoliisi tai vastaava olla, kun eivät he tuolta kauempaa ehdi hätiin, jos on tilanne päällä.

Poliisi ei saanut koruvarkaita vastuuseen teostaan. Hanna Gråsten

Haulikko ovenpielessä

Toive kyläpoliisista toistuu keiteleläisten puheissa – sellainen Keiteleellä aiemmin oli. 65 vuotta Keiteleellä asunut Raimo Ylönen kertoo, että kyläpoliisi rauhoitti menoa jo pelkällä läsnäolollaan.

– Minä pidän haulikon kaiken varalta ovenpielessä, jos outoja kulkijoita tulee. Kelju homma on, kun ei ole kyläpoliisia.

Minä pidän haulikon kaiken varalta ovenpielessä.

Ylönen kertoo odottaneensa poliisia lähes tunnin kolaritilanteessa kaksi vuotta sitten.

– Kyllä meinasi paleltua, ennen kuin poliisit tulivat. Kun he Iisalmesta ajoivat, niin tunti melkein meni.

Kyläpoliisia Keiteleelle ei ole mahdollista saada, sillä nykyisin poliisit liikkuvat partioina turvallisuussyistä.

– Eikä poliisilla ole näillä resursseilla mahdollista pitää partiota jatkuvasti Keiteleellä tai sen lähikunnissa, sanoo Itä-Suomen poliisin sektorijohtaja Hans Vuoti.

Raimo Ylönen kaipaisi kyläpoliisia Keiteleelle. Hanna Gråsten

Niina Matilainen on ennen kaikkea huolissaan tyttärensä Alisan turvallisuudesta. ”Lapsenkin turvallisuuden kannaltakin olisi hyvä, että poliisi olisi enemmän läsnä. Tämä on pieni kylä ja niin kovaa ajavat tuossa mopoilla”, Matilainen sanoo. Hanna Gråsten

Auttavatko hallituksen suunnitelmat?

Keitele ei ole ongelmansa kanssa yksin.

Suomessa on 101 kuntaa, joissa poliisia joutuu odottamaan kiireellisimmille A- ja B-tehtäville keskimäärin yli puoli tuntia.

Poliisin toimintavalmiusaika on kiireellisissä A-luokan tehtävissä kasvanut yli minuutilla. Tämän vuoden alkupuolella poliisin toimintavalmiusaika on ollut huonoin vuosikymmeneen. Taustalla vaikuttaa uuden hätäkeskusjärjestelmän Erican käyttöönotto.

Antti Rinteen (sd) hallitus on luvannut nostaa poliisien määrän 7 500:een vuoteen 2022 mennessä, millä hallitus tavoittelee viranomaisten läsnäolon ja näkyvyyden lisäämistä etenkin alueilla, joissa on heikoin palvelutaso. Hallitus aikoo määritellä poliisille koko Suomen kattavat enimmäisvasteajat, eli sen, kuinka kauan poliisilla saa enimmillään kestää saapua paikalle tietyllä alueella.

Keiteleen tilannetta tämä tuskin olennaisesti helpottaa.

– Ainoa tapa, millä me saadaan vasteaikaa lyhennettyä, on se, että poliisi on lähempänä. Tämä on yhtälö, jossa muutaman sadan poliisimiehen lisääminen ei paljon auta. Yhden poliisipartion saaminen vaatii fyysisesti kaksi poliisiajoneuvoa ja 14 poliisimiestä, jotta saadaan 24 tunnin kattavuus. Jos tulee yksi partio lisää per poliisilaitos, se ei sitä nykyistä kakkua juurikaan helpota, sanoo Poliisihallituksen ylitarkastaja Marko Savolainen.

Jos tulee yksi partio lisää per poliisilaitos, se ei sitä nykyistä kakkua juurikaan helpota.

Ensi vuodelle hallitus on päättänyt antaa poliisille valtakunnallisesti 7,5 miljoonaa euroa lisärahoitusta, jolla saadaan noin 80 henkilötyövuotta lisää. Koko hallituskauden tavoite on noin 200-300 lisähenkilötyövuotta.

”Täällä oli muutama vuosi sitten varkausaalto. Silloin olin huolissani ja laitoin varmuusketjua oveen, varsinkin kun asun yksin. Onneksi on pääosin rauhallinen kylä ja naapuriapu on äärettömän hyvä. Naapurit katsovat, että naapurin mummolla on kaikki kunnossa”, kertoo Tuula Lehto. Hanna Gråsten

”Muuten sanahelinää”

Sektorijohtaja Hans Vuoti muistuttaa, että niukkojen resurssien kanssa kamppailevat poliisilaitokset joutuvat tekemään jatkuvasti priorisointia alueensa tehtävien suhteen. Partiot on pidettävä siellä, missä tehtäviä on eniten ja missä todennäköisemmin on vakavimpia tapauksia.

Esimerkiksi viikonloppuisin tehtävämäärät ovat suurimmillaan Pohjois-Savon kunnista Kuopiossa.

– Joka kunnan alueella on ravintoloita, ja jos samanaikaisesti tulee useita samankaltaisia tehtäviä, tietysti poliisi pyrkii hoitamaan ensin ne, mitkä se nopeasti pystyy hoitamaan. Eli ensin Kuopio ja sitten hoidetaan ne muut, kun eivät partiot joka paikkaan riitä, Vuoti sanoo.

Vuoti huomauttaa, että jos partio lähtee esimerkiksi Kuopion poliisiasemalta Keiteleelle pahoinpitelykeikalle, se veisi yhteensä noin neljä tuntia.

– Se aika on sitten pois Kuopiosta ja muista kunnista.

Jos hallitus määrittelee alueittain poliisin saapumiselle enimmäisvasteajat, se vaatisi Poliisihallituksen mukaan merkittävästi lisäresursseja.

– Oma näkemykseni on, että jos määritellään enimmäisvasteaikoja, jotka ovat niin pitkiä, että niihin varmasti päästään, kannattaako niitä edes määritellä. Esimerkiksi jossain pisimmällä Lapissa, että pyritään 2,5 tunnissa pääsemään paikalle, mikä hyöty siitä on kansalaiselle? Sehän on kosmetiikkaa. Jos halutaan luoda enimmäisvasteajat, täytyy löytyä resurssit, jotta me pystytään se lupaus täyttämään. Muutenhan se on sanahelinää, Savolainen sanoo.

Itä-Suomen poliisin sektorijohtaja Hans Vuoti kertoo, miksi poliisilla kestää niin kauan saapua Keiteleelle.

Bisnesmahdollisuuksia

Keiteleen apteekin apteekkari Pia Snellman toivoo hartaasti, että enimmäisvasteaikojen määrittely nopeuttaisi poliisin saapumista alueelle. Keiteleen apteekki on joutunut kahdesti murron kohteeksi kolmen vuoden sisällä. Edellinen murto tapahtui kesäkuussa, jolloin ikkunan rikkoneet varkaat veivät mukanaan muun muassa sytostaatteja, jotka ovat syövän hoitoon käytettäviä solumyrkkyjä.

Koska poliisin nopeaan tuloon ei voi luottaa, apteekkari on joutunut turvautumaan yksityiseen yrityksen palveluihin murtojen varalle.

– Yksityinen kiinteistöpäivystyspalvelu on hälytysvalmiudessa lähistöllä. Kun hälytys apteekista tulee, olemme sopineet, että he menevät heti paikalle katsomaan tilanteen. Sitten soitan tälle lähipalvelun järjestäjälle, että mikä on tilanne, että onko minun tarvetta lähteä paikalle vai onko joku turha hälytys, apteekkari kertoo.

Kesäkuun murtotapauksessa kiinteistöpäivystys oli paikalla nopeasti, mutta varkaat pääsivät pakenemaan paikalta saaliin kanssa. Apteekkari itse ehti paikalle kotoaan Siilinjärveltä 50 minuutissa hälytyksestä, mutta poliisilla kesti Snellmanin mukaan 1,5 tuntia Kuopiosta.

– Kyllä täällä oman onnen nojassa ollaan, puolitoista tuntia on paljon.

Apteekkari Pia Snellman toivoo, että hallituksen suunnitelma enimmäisvasteajasta voisi nopeuttaa poliisin saapumista. Hanna Gråsten

Kiinteistöpäivystyksellä ei ole poliisin tavoin oikeutta ottaa ketään kiinni, joten he voivat vain tulla paikalle katsomaan tilanteen.

– Kun yhteiskunta laiminlyö verovaroin rahoitettavia tärkeitä palveluita, yrittäjät joutuvat ostamaan tällaisia ratkaisuja. Ei se poliisia tietenkään voi korvata, mutta on se palvelu parempi kuin ei mitään, Snellman sanoo.

Koska murtautujilla oli naamarit, heitä ei voitu tunnistaa valvontakameran kuvista. Kun poliisit saapuivat paikalle, varkaat olivat ehtineet jo kauas. Snellmanin mukaan heitä ei saatu koskaan kiinni.

Se, että rikolliset tietävät poliisin tulon kestävän kauan, voi Snellmanin mukaan olla yllyke rikoksiin. Hän toivoo, että Keiteleellä ja sen pienissä naapurikunnissa voisi toimia yhteinen kiertävä partio.

Se, että rikolliset tietävät poliisin tulon kestävän kauan, voi Snellmanin mukaan olla yllyke rikoksiin.

– Varmaan yksi syy, miksi tällaisiin pieniin apteekkeihin murtaudutaan, on se, että kiinnijäämisen riski on niin minimaalinen. Jos olisi naapurikunnissa kiertävä partio, olisi jonkinnäköinen pelote murtautujille, että he eivät voi tietää, minä hetkenä partio tulee Keiteleelle.

Kauko Koskinen ei muista, milloin olisi viimeksi nähnyt poliisin Keiteleellä. ”Saisi olla kyläpoliisi tai joku paikallinen sheriffi. Ennen näkyi poliisia enemmän, nykyään se on ihan harvinainen tapaus.” Hanna Gråsten

Työryhmä selvittää

Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr) kertoo, että poliisin enimmäisvasteaikojen määrittelyä pohtiva työryhmä aloittaa työnsä vielä tänä syksynä. Ministeri pitää huolestuttavana Keiteleellä näkyvää trendiä, jossa rikoksia jätetään ilmoittamatta poliisille.

– Ihmisillä ei välttämättä ole täyttä luottoa siitä, että varmuudella saa ajantasaisesti apua. On meidän tehtävä luoda sellaista yhteiskuntaa, jossa luottamus viranomaisiin on mahdollisimman vahvaa.

Sisäministerin mukaan hallituksen kohdistamat lisäresurssit poliisille tähtäävät siihen, että kansalaisilla säilyisi arjessa turvallisuuden tunne. Ensi vuoden lisärahat on tarkoitus kohdistaa poliisin kenttätyöhön.

– Sisäisen turvallisuuden selonteko tulee ottamaan turvallisuuden tunteen yhdeksi tarkasteltavaksi osioksi. Ei pelkästään se, paljonko meillä on poliiseja, vaan se, miten se tuntuu arjessa, saako apua ajoissa, Ohisalo kertoo.

Selonteko valmistuu vuoden 2020 lopussa.

Siihen, onko Poliisihallituksen peräänkuuluttamia lisäresursseja enimmäisvasteaikojen määrittelyyn tulossa, ei sisäministeri ota tässä vaiheessa kantaa. Resurssitarpeita pohditaan Ohisalon mukaan vasta työryhmän esityksen valmistuttua.

Siihen, onko poliisihallituksen peräänkuuluttamia lisäresursseja tulossa, ei sisäministeri ota tässä vaiheessa kantaa.

”Ei omasta puolesta, mutta muiden puolesta huolettaa, kun on kuitenkin välillä aika tapahtumarikas kylä tämä. Aika paljon on ollut väkivaltatilanteita”, sanoo keiteleläinen Juha Juutilainen. Hanna Gråsten

Ei nopeita muutoksia

Jos Itä-Suomen poliisi saa lisäresursseja hallituksen päättämästä valtakunnallisesta potista, yksi kohdennus olisi todennäköisesti alueellisen nettipoliisin perustaminen.

– Olemme pohtineet, olisiko se yksi keino, jolla saataisiin pidettyä yhteydenottokynnystä matalana, Vuoti kertoo.

Pikaisia parannuksia – jos parannuksia tulee lainkaan – ei Keiteleen tilanteeseen ole luvassa. Niiden, jotka Keiteleellä ja sen kaltaisissa ”poliisin selän takana” sijaitsevissa kunnissa haluavat asua, on sopeuduttava tilanteeseen.

– Kyllähän tuolla baarin edustalla niitä tappelutilanteita olen ollut paljon ollut näkemässä, että poliisia tarvitsisi ja voi mennä parikin tuntia, että poliisi saapuu paikalle. Mutta kyllä sen ymmärtää, että tänne tuleminen kestää. Jos on poliisilla muita tehtäviä, tärkeysjärjestyksessähän ne menevät, toteaa keiteleläinen Juha Juutilainen.