Kymmenen keskustelijaa yhteiskunnan eri puolilta pohti torstaina, miksi työttömyys ei hellitä Suomessa.

Aktiivimalli on suututtanut suomalaisia. Yritetäänkö kaikki työttömät runnoa väkisin samaan muottiin? Mistä työttömyyden koetaan johtuvan, yksilöstä vai yhteiskunnasta?

A-teema kysyi myös, miksi tekevälle ei löydy työtä, eikä työ löydä tekijäänsä.

Suomen suurin keskusteluohjelma pui työhön ja työttömyyteen liittyviä kysymyksiä kymmenen keskustelijan voimin. Mukaan oli kutsuttu ihmisiä yhteiskunnan eri saroilta. Äänessä olivat niin päättäjät kuin työttömätkin.

A-teema: Työtä! Lähetyksen voi katsoa Yle Areenassa.

Jarkko Eloranta, puheenjohtaja, SAK

Jarkko Eloranta. Petteri Paalasmaa / AOP

SAK on ottanut näkyvästi kantaa vuoden alusta käyttöön tulleeseen aktiivimalliin muun muassa järjestämällä helmikuussa aktiivimallia vastustavan mielenosoituksen.

Jarkko Eloranta muistuttaa, että työttömien yksilöllinen kohtaaminen on tärkeää, eikä esimerkiksi työpaikan perässä muuttaminen ole kaikille vaihtoehto.

– Jotkut perheet hyötyvät siitä, että asuvat omalla paikkakunnalla, ja toinen puolisoista kulkee päivittäin usean sadan kilometrin työmatkan. Toisille taas sopii paremmin muuttaminen työn perässä.

Tarja Filatov, kansanedustaja (sd.)

Tarja Filatov Yle

Tarja Filatov toimi työministerinä vuosina 2000-2007 ja on Suomen pitkäaikaisin työministeri.

Filatovin mukaan työttömillä on oltava aktiivivelvoitteita, mutta työn etsiminen ei voi olla pelkästään oma-aloitteisuuden varassa.

Yhtenä ongelmana hän näkee sekavan sosiaaliturvan, joka vaihtelee ihmisen statuksen mukaan.

– Pitäisi tehdä perusturvan uudistus, joka takaisi samantasoisen turvan kaikille riippumatta siitä, onko työtön, sairas vai opiskelija. Tämä mahdollistaisi sen, että uskaltaa mennä töihin, kun tietää, että turva ei tipu kokonaan pois. Moni ei uskalla tehdä töitä, vaikka haluaisi.

Saija Haavisto, yrittäjä, Kuusi Oy

Saija Haavisto. Saija Haavisto

Saija Haavisto perusti miehensä kanssa tammikuussa 2016 yrityksen, joka työllistää pitkäaikaistyöttömiä kuukausipalkalla. Erilaisia työtehtäviä vastaanottavan yrityksen palkkalistoilla on 12 työntekijää.

Haavisto kannattaa aktiivimallia ja olisi valmis leikkaamaan ansiosidonnaista, jos se motivoisi takaisin työelämään. Hän keskittyisi sellaisiin työttömiin, jotka oikeasti haluavat töihin, eikä haluaisi palkata työhalutonta työtöntä.

Jaana Korppi, asiantuntija, Uudenmaan TE-palvelut

Jaana Korppi

Jaana Korppi kertoo, että yhteydenotot TE-toimistoihin ovat lisääntyneet aktiivimallin jälkeen. Kysymyksiin vastaaminen ei ole ollut helppoa, koska soveltamisohjeet ministeriöstä ovat viipyneet.

Korpilla on asiakkaana 370 ihmistä. Hän kertoo pystyvänsä tapaamaan heistä noin 40.

– Haluaisin tehdä enemmän, mutta ei aika riitä. Jos voisin olla tiiviimmin yhteydessä olisi tulos huomattavasti parempi työllistymisen kannalta, mutta aikaa ei ole.

Mika Kuismanen, pääekonomisti, Suomen Yrittäjät

Mikko Kuismanen. Mikko Kuismanen

Hyvää aktiivimallissa on yrittäjien mielestä se, että se lisää työttömien ja työnantajien mahdollisuutta kohdata. Kritiikkiä puolestaan saa työvoimatoimistojen puutteellinen resursointi.

Mika Kuismasen mielestä aktiivimallin valmistelu tapahtui nopeasti ja siihen jäi teknisiä puutteita.

– Mutta niin on kaikissa rakenteellisissa uudistuksissa, eikä mikään uudistus kohtele kaikkia tasapuolisesti. Varmaan tähän tehdään vielä korjausliikkeitä.

Kuismanen ihmettelee aktiivimallista noussutta hälyä, koska hänen mukaansa vielä ei ole nähty, mikä voi mennä pieleen.

Raimo Lantelankallio, pitkäaikaistyötön, Tampere

Raimo Lantelankallio

Diplomi-insinööriksi valmistunut ja ammatillisen opettajan pätevyyden hankkinut Raimo Lantelankallio on ollut työttömänä viisi vuotta.

Lantelankallio sanoo, että koulutus on tehokkain tapa työllistyä. Hän näkee nykyisen työttömyysturvalain ongelmallisena opiskelun kannalta ja on tehnyt kansalaisaloitteen työttömien sivutoimisen opiskeluoikeuden laajentamisesta.

– Työttömyysturvalakia olisi muutettava siten, että sivutoimisesti saisi opiskella kuukaudessa nykyisen 5 opintopisteen sijaan

maksimissaan 15 opintopistettä kuukaudessa.

Jari Lindström, työministeri (sin.)

Jari Lindström. Kalevi Rytkölä / Yle

Työministeri Lindström puolustaa aktiivimallia. Hän muistuttaa, että malli on vain pieni osa suurempaa, työllisyyttä parantamaan laadittua kokonaisuutta.

– Lisäksi tarvitaan suuri sosiaaliturvauudistus, ja se on iso asia. Sosiaaliturva ja koko työn tekeminen täytyy päivittää tähän aikaan sopivaksi.

Harri Melin, sosiologian professori, Tampereen yliopisto

Harri Melin. Antti Eintola / Yle

Professori Melin näkee pääministeri Sipilän ajattelussa yhden ison ongelman: hallituksen ajattelussa työttömät ovat laiskoja ja heitä pitää patistaa töihin. Asia ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen.

– Kuinka paljon on avoimia työpaikkoja? Työttömyyden ongelma on siinä, että työvoiman tarve on edelleen jäljessä. Vaikka aktivoitaisiin kaikki, niin riittääkö heille töitä? Työvoiman kysyntä pitää saada kasvuun.

Melin peräänkuuluttaa joustavampaa koulutusta, joka tuottaa osaamista.

– Ei mitään cv:n tekokursseja.

Ilkka Oksala, johtaja, Elinkeinoelämän keskusliitto

Ilkka Oksala. Mauri Ratilainen / AOP

Ilkka Oksala ei usko, että käytössä oleva aktiivimalli nostaa Suomen työllisyysastetta riittävästi.

– Jos pyritään muissa Pohjoismaissa olevaan 75 prosentin työllisyysasteeseen, tarvitaan vielä paljon toimia, joilla muutetaan yhteiskunnan rakenteita.

Oksala kiinnittää huomiota asumiseen ja purkaisi työttömyyttä rakentamalla asuntoja.

– Asuntoja pitää rakentaa sinne, missä töitä on. Tämä auttaa ihmisiä saamaan töitä. Asumista pitää myös tukea kasvuseudulla, koska silloin työntekijä voi ottaa matalapalkkaisempia töitä vastaan.

Taimi Räsänen, työtön, puheenjohtaja, Turun Seudun TST ry

Taimi Räsänen. Taimi Räsänen

Turkulainen Räsänen vastustaa aktiivimallia, koska se ei hänen mielestään ratkaise työttömyyteen liittyviä ongelmia.

– Kaikki työttömät eivät pysty velvoitteita täyttämään, ja tämä käytäntö tulee vain lisäämään byrokratiaa ja työttömien kyttäystä.

Ravintola-alalla työskennellyt Räsänen on ollut työttömänä runsaan vuoden. Sitä ennen hän ehti tehdä alalla töitä noin kymmenen vuotta. Viimeisimmän työn päätyttyä saliesimiehenä hän on tehnyt keikkatöitä vuokrafirmojen kautta.

– Keikkatöitä tekevän työttömän sovitellun päivärahan maksukäytännöt pitäisi saada joustavammaksi.

Aktiivimalli on suututtanut suomalaisia. Yritetäänkö kaikki työttömät runnoa väkisin samaan muottiin? Mistä työttömyyden koetaan johtuvan, yksilöstä vai yhteiskunnasta? A-teema: Työtä! torstaina 15.2. klo 21.00 TV1 ja Yle Areena. #ateema

Artikkelin aikamuotoja on muokattu A-teeman lähetyksen päättymisen jälkeen.