Rautavaaran keskustan läpi kulkevan Savontien varressa on tyhjillään oleva liiketila. Siinä sijaitsi vielä viisi vuotta sitten Pohjois-Savon Osuuspankin konttori.

Pankin sulkeminen herätti kuntalaisissa laajalti vastustusta. Konttorin puolesta kerättiin yli 500 nimen adressi ja järjestettiin mielenilmaus. Rautavaaran kunta tyhjensi talletustilinsä pankista.

Moni tuohtunut asiakas siirsi tilinsä kunnan viimeiseen pankkiin, Säästöpankki Optiaan.

Sekään ei turvannut pankkipalveluiden jatkumista. Optia sulkee konttorin maaliskuun alussa, mikä lopettaa pankkipalvelut Rautavaaralla kokonaan.

Pankkipalvelujen loppuminen pienellä paikkakunnalla ei ole mitenkään poikkeuksellista.

Pankkialaa valvova viranomainen Finanssivalvonta kerää tietoja peruspankkipalveluista ja niiden toteutumisesta Suomessa. Sen mukaan pankkikonttoreiden määrä hupeni lähes 800:lla viime vuosikymmenenä.

Seppo Suvela / Yle

Rautavaaran pankkikapina ei tuottanut tulosta

Rautavaaralla asuvan Yrjö Voutilaisen lähin pankkikonttori on 50 kilometrin päässä Nurmeksessa. Hänellä ei ole nettiä, joten laskut maksetaan postin avulla.

– Minä laitan laskut eteenpäin kirjeessä. Ne kiertävät Helsingin kautta Nurmekseen, Voutilainen kertoo.

Hänen mielestään kaikissa kunnissa pitäisi olla jonkinlainen pankki, mikä turvaisi palvelut tasapuolisesti kaikille.

Rautavaaralla asuva Yrjö Voutilainen hoitaa pankkiasiansa kirjeitse. Kunnan viimeinen pankkikonttori sulkee ovensa maaliskuun alussa. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle

Rautavaaralla asuva Jonne Karppinen käyttää itse nettipankkia, mutta harmittelee palveluiden heikkenemistä eläkeläisten vuoksi. Oma mummo täyttää pian 95 vuotta.

– Pankkipalveluiden häviäminen on hänelle paha asia. Tälläkin kylällä on niin paljon eläkeläisiä, että pankkipalvelut pitäisi olla, Karppinen sanoo.

Jonne Karppinen käyttää tottuneesti nettipankkia. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle

Finanssivalvonnan toimistopäällikkö Markku Koponen kertoo, että konttoreiden väheneminen vaikuttaa käteisen saatavuuteen Suomessa.

Pankkien on kuitenkin turvattava peruspankkipalvelujen saatavuus. Peruspankkipalveluja ovat muun muassa käteisen nosto ja talletus, maksutilien avaaminen ja sulkeminen sekä tilisiirrot.

– Edellytämme valvojina, että eri ihmisryhmillä on mahdollisuus käyttää pankkipalveluja, vaikka ei olisi mahdollisuutta nettiyhteyteen, Koponen sanoo.

Jos palvelut siirtyvät nettiin, pitää pankin tarjota asiakaspalvelua ja neuvontaa myös puhelimessa. Laskuja varten voidaan tarjota esimerkiksi maksupalvelukuoria.

– Pankkien pitäisi opastaa ja neuvoa ihmisiä eri kanavien käyttöön, Koponen sanoo.

Pankkineuvonta siirtynyt kunnan tehtäväksi

Rautavaaralla asuu noin 1600 ihmistä. Kunnanjohtaja Henri Ruotsalainen arvioi, että heissä on satoja ikäihmisiä, jotka tarvitsisivat peruspankkipalveluihin henkilökohtaista asiakaspalvelua.

– Kaikilta iäkkäilta ihmisiltä ei löydy tarvittavia digilaitteita, saati osaamista niiden käyttöön, hän sanoo.

Pankkipalvelujen puuttuminen on jo näkynyt kunnanviraston aulassa olevalla yhteiskäyttötietokoneella. Tietokone on tarkoitettu valtionhallinnon palveluiden käyttöön, kuten Kelan ja poliisin lomakkeiden täyttämiseen.

Kunnan neuvontapisteellä käy ihmisiä, jotka pyytävät apua nettipankin käyttöön. Apua on annettu, vaikka se ei kunnan perustehtäviin kuulukaan.

Ensi keväänä rautavaaralaisia yritetään auttaa nettipalveluiden käyttäjiksi kunnan hankkeen avulla.

– Uskon, että tämä kehityssuunta tulee jatkumaan ja pankkipalvelut siirtyvät verkkoon myös suuremmilla paikkakunnilla, Ruotsalainen sanoo.

Rautavaaralla asuvien lähin pankkikonttori on 50 kilometrin päässä Nurmeksessa. Yle Uutisgrafiikka

Taustalla strategia ja taloudelliset syyt

Pankkialan edunvalvoja Finanssiala kertoo, että palvelujen siirtyminen sähköisiksi on ollut alan suunta jo pitkään. Monet asiakkaat ovat nettipankkiin tottuneita ja tyytyväisiä.

– Kyse ei ole välttämättä iästä. Sähköisiä palveluja käyttävät sujuvasti myös iäkkäämmät ihmiset, sanoo johtaja Lea Mäntyniemi.

Mäntyniemi ei usko, että pankkikonttorit häviäisivät Suomesta kokonaan. Hän muistuttaa, että pankeilla on erilaisia toimintasuunnitelmia. Toiset pankit panostavat enemmän pankkikonttoreihin ja toiset vähemmän.

– Pankit arvioivat, miltä osin niitä on liiketaloudellisesti kannattavaa pitää.

Säästöpankki Optia lakkauttaa konttorinsa Rautavaaralla maaliskuun alussa. Asiakkaita kannustetaan nettipalvelujen käyttöön. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle

OP ryhmällä on Suomessa noin 150 pankkia ja niillä noin 350 konttoria. Pankkitoiminnan henkilöasiakkaista vastaava johtaja Sari Heinonen kertoo, että jokainen pankki päättää omasta konttoriverkostostaan.

– Arviomme mukaan yli 90 prosenttia suomalaisista asuu alle puolen tunnin ajomatkan päässä OP:n konttorista, Heinonen sanoo.

Paikalliset pankit järjestävät asiakkailleen Varmuutta verkkoon -tilaisuuksia. Niissä opetellaan käyttämään pelkistettyä nettipankkia, jolla voi hoitaa peruspankkipalveluita.

Viime vuonna Varmuutta verkkoon -tilaisuuksiin osallistui 28 000 ihmistä ja tänä vuonna pankin tavoitteena on järjestää opetusta 50 000 ihmiselle.

– On myös mahdollista valtuuttaa joku läheinen hoitamaan omia pankkiasioitaan. Siitä tehdään erillinen valtuutussopimus, Heinonen sanoo.

Pankkikonttoreiden määrä on huvennut nopeasti. Mitä mieltä olet asiasta? Kuuluuko konttori mielestäsi peruspankkipalveluihin? Aiheesta voi keskustella klo 22.00 saakka.

Lue myös:

Suomen pankki on huolissaan käteisen saatavuudesta – "Ihmisellä täytyy olla oikeus omiin rahoihinsa"

Pikkukunnalta näyttävä vastaisku Osuuspankin säästöille: "Se on meidän rahoilla rakennettu!"

Pankkikapinaan käynyt pikkukunta toteutti uhkauksensa: talletukset ulos