1) Nostaisin asuntotuotantoa Helsingissä olennaisesti, mielellään kymmeneen tuhanteen asuntoon vuodessa. (Tukholma näyttää näin tekevän).

2) Ottaisin tavoitteeksi saada asunnoista tontinluovutustuloja 1000 €/k-m2, koska 10 000 asuntoa vuodessa asuntotuotanto nopeuttaminen tuottaa kaupungille investointimenoja (tai vielä pahempaa: investointivelkaa) arviolta noin 800 M€[1], jota ei ole oikein eikä mahdollista rahastaa vanhoilta asukkailta. Tontinluovutustulot voivat olla joko myyntituloja tai vuokratuloja, jolloin tuloksi lasketaan vuokratuoton nykyarvo.

3) Asuntotuotannon lisäyksen laittaisin kokonaan kovan rahan tuotantoon, koska nykyisellä politiikalla, jossa vain 40 % asunnoista on kovan rahan tuotantoa, ei tuohon 1000 €/k-m2 tavoitteeseen voida päästä mitenkään. On parempi rakentaa 3 000 asuntoa säädeltyä tuotantoa ja 7 000 säätelemätöntä, kuin 3 000 säädeltyä ja 2 000 säätelemätöntä. Kymmenentuhatta asuntoa ei ole rahoitettavissa, jos niistä 6 000 on säädeltyä tuotantoa, joka ei osallistu investointien rahoittamiseen läheskään täysimääräisesti.

4) Tonttikohtaisesta täydennysrakentamisesta, jossa vajaasti rakennetuille tonteille kaavoitetaan lisää kerrosalaa, en sen sijaan rahastaisi juuri lainkaan, koska niistä ei juuri koidu investointitarpeita kaupungille, ellei näitä osu yhteen kaupunginosaan poikkeuksellisen paljon (Lauttasaari). Tonttikohtaiseen täydennysrakentamista tulee edistää eikä jarruttaa.

5) Jos asuntomarkkinat olisivat mitenkään tasapainossa, näkisin asumistuen parempana tapana tukea pienituloisten asumista kuin erillisten halpojen talojen rakentamisen, Nyt tämä tapa saattaa valua pahasti sijoittajien taskuihin. Erilaiset asuntorahastot ovat hankkineet jo 5 000 vuokra-asuntoa Helsingistä. Näiden ansaintalogiikka perustuu asumistuen ja toimeentulotuen rahastamiseen.

6) Alkaisin hankkia ja tuottaa kaupungin järkevän hintaisia vuokra-asuntona ( 14 – 15 €/m2). Näitä asuntoja tarjottaisiin kenelle vain. Näiden tarkoituksena on ”pilata” sijoittajien vuokramarkkinoita, eli alentaa vuokratasoa. Pienituloisten asumista niissä tuetaan asumistuella niin, että asuminen olisi yhtä edullista kuin ARA-asunnoissa. Tämä vuokrataso olisi sellainen, että myös nämä asunnot osallistuvat osuudellaan kasvusta aiheutuvien investointien rahoittamiseen, mutta ei maksimoi hetkellistä tuottoa. Tämä ratkaisu olisi oikeudenmukainen myös siinä mielessä, että turvapaikan saaneiden pakolaisten aiheuttamat menot tulee mielestäni jakaa tasaisesti eikä vain asumispaikan mukaan. Jos asuntomarkkinat olisivat järkevässä tasapainossa, tällaista välimuotoa ei tarvittaisi. Nyt sitä tarvitaan sen estämiseksi, etteivät liikkeellä olevat sijoittajat pääsisi hyötymään liiaksi asuntopulasta.

7) Aktivoisin Asuntohankinta Oy:n uudestaan edellyttäen, että sen verovapauden ehtoja muutettaisiin niin, että yhtiö saa myös myydä omistamiaan asuntoja. Vain niin siitä saa tehokkaan työkalun. Se voisi osaltaan auttaa ATT:tä toteuttamaan omistusasuntotuotantoa alueilla, jollaa omistusasuntotuotanto ei ole kovin kannattavaa.

8) Muuttaisin normitusta niin, että uustuotantoon syntyisi myös noin 25 neliön miniasuntoja nuorten ensiasunnoiksi. Näistä ei kaikkien tarvitsi olla esteettömiä niin kuin ei kaikissa opiskelija-asunnoissakaan tarvitse olla invavessaa. Ovathan nämä joka tapauksessa tarkoitetut väliaikaiseen asumiseen.

9) Muuten pitäisin huolta siitä, että rakennettavassa asuntokannassa on riittävästi myös perheasunnoiksi kelpaavia, koska asuntoja rakennetaan sadaksi vuodeksi eikä tilapaiseen kriisiin.

10) Normituksessa hyväksyisin kuitenkin perheasunnoksi myös asunnon, jossa on erillinen ulos vuokrattavissa oleva yksiö, joka voidaan myöhemmin liittää pääasuntoon. Näiden pitäisi kuitenkin olla samalla osakekirjalla. Jos niillä on eri omistaja, liittäminen onnistuu vain harvoin.

11) Jos Hitas-asuntoja edelleen rakennetaan myös hyvin kalliisiin kaupunginosiin, nostaisin niissä tontinvuokraa nykyisestä. Olen ollut aikanaan vankka Hitas-politiikan kannattaja, mutta nyt kun saa pitkiä asuntolainoja, Hitas-sääntelyn tarve on käynyt vähäiseksi. Koska kaupunki on päättänyt, että Hitas-sääntely on vain määräaikaista (30 vuotta), nämä asunnot eivät tule todellisuudessa liikkumaan lainkaan. Muutettaessa pois Hitas-asunnosta Jätkäsaaressa sitä ei kannata myydä vaan panna vuokralle. Pankki kyllä ymmärtää eikä vaadi lainaa maksettavaksi.

12) En antaisi periksi vaatimukselle heikentää kaavoituksen ja asuntotuotannon laatua hintojen painamiseksi alas. Asuntoja tehdään sadaksi vuodeksi.

[1] 40 000 €/asukas, 1,9 asukasta/asunto