Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan (siirryt toiseen palveluun) tutkijat ovat löytäneet Saturnuksen kuusta viimeisen osasen elämän perusedellytysten palapeliin.

Maapallolta tiedetään, että merenpohjan kuumien lähteiden ympärillä umpipimeässä on elämää olosuhteissa, joita pitkään pidettiin mahdottomina. Elämää niissä kuitenkin on, ja Nasan tutkimuksen perusteella on täysin mahdollista, että mikrobeja löytyy vastaavista olosuhteista myös Enceladus-kuusta.

– Vaikka emme ole havainneet itse elämää, olemme löytäneet sille ravinnon lähteen. Se on kuin mikrobien karkkikauppa, sanoo Saturnusta ja sen kuita tutkivan Cassini-ohjelman johtaja Hunter Waite.

Viimein löytyi myös vetyä

Enceladusin kivipinnan ja jäisen peitteen välissä velloo syvä valtameri. Nasan Cassini-luotain havaitsi runsaat kymmenen vuotta sitten aivan yllättäen, että jään raoista sinkoutuu avaruuteen vesihöyryä ja kaasuja.

Luotain ohjattiin lentämään tällaisten geysirien läpi ja nappaamaan näytteitä. Niistä löytyi jälkiä paljosta sellaisesta, joka luo elämälle edellytyksiä, muun muassa metaania, ammoniakkia ja hiilidioksidia.

Ainoa puuttunut todiste meriveden ja kuuman kivisydämen elämää ruokkivasta kemiallisesta reaktiosta oli vety – kunnes sitä löytyi Cassinin viimeisellä ja syvimmällä sukelluksella geysirin sisään.

Lähes 98 prosenttia suihkuista on osoittauntunut vedeksi, noin prosentti vedyksi ja loput metaaniksi, hiilidioksidiksi ja muiksi molekyyleiksi, kertoo Science (siirryt toiseen palveluun)-lehdessä julkaistu tutkimus.

Taiteilijan näkemys paljon tietoa tuottaneesta Cassini-luotaimesta ja sen kohteesta, Saturnuksesta renkaineen ja kuineen. Nasa

Liian pieni kehittyneelle elämälle

Maan ja Enceladusin pitkän välimatkan vuoksi on erittäin epätodennäköistä, että elämä olisi samaa alkuperää kuin me, astronomit sanovat.

Todiste elämän syntymisestä erillisesti kahdessa paikassa yhdessä ainoassa aurinkokunnassa olisi vahva näyttö sen puolesta, että galaksimme kihisee elämää, hehkuttaa yhdysvaltalaiskollegojen havaintoja brittiläinen geotutkija David Rothery The Guardian (siirryt toiseen palveluun) -lehdelle.

Halkaisijaltaan vain 502 kilometrin kokoinen Enceladus on maailmaksi niin pieni, että siellä tuskin riittää energiaa ja ravinteita muulle kuin vähäiselle mikrobiyhdyskunnalle, tutkijat arvioivat.

Jotta joukkoon ei päätyisi Cassinin kyytiin livahtaneita Maan mikrobeja, luotaimen ei anneta tuhoutua siellä, vaan se ohjataan Saturnuksen kaasukehään. Cassini asettui Saturnuksen kiertoradalle vuonna 2004, ja ydinpolttoaine on kulunut lähes loppuun. Luotaimen matka päättyy syyskuussa.