Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Kuka? Janne Salakka, feministisen miesjärjestön Miehet ry:n puheenjohtaja.

Syntynyt vuonna 1991 Turussa.

Opiskelee valtio-oppia ja kansainvälisiä suhteita Turun yliopistossa.

"En kokenut nuorena kuuluvani poikaporukkaan ja miesten juttuihin.

En löytänyt itseäni naljailevasta puhetavasta, kilpailuhenkisyydestä enkä joukkueurheilusta. Olin kiinnostunut elokuvista ja taiteesta, hengailin usein tyttöporukassa. Tottakai mulla oli myös poikapuolisia kavereita, mutta siinä oli aina jotain sellaista, ettei se ollut ihan mun juttu.

Tuli aikoja, jolloin oli tosi hankalaa löytää seuraa oman ikäisistä ihmisistä, mutta asiat kääntyivät loppujen lopuksi varsin hyvin. Olen korkeakoulutettu cis-heteromies, mulla on hyvät vanhemmat ja onnea matkassa. Kaikki miehet eivät ole samalla tavalla etuoikeutettuja.

Miesten joukko on erittäin polarisoitunut. Meistä löytyvät sekä parhaiten että huonoiten pärjäävät.

Parhaiten pärjäävien pitäisi ottaa enemmän vastuuta, tiedostaa etuoikeutensa ja skarpata todella paljon tasa-arvotyössä.

Korkeakoulutetuilla miehillä on paljon liikkumatilaa tässä yhteiskunnassa, heidän pärjäämisestään en ole huolissani. Mutta miten me oikeasti tarjoamme tukea niille miehille, joilla ei mene hyvin, tai jotka kohtaavat elämässään syrjintää tai huono-osaisuutta?

Miesten joukko on erittäin polarisoitunut. Janne Salakka

Janne Salakka johtaa feminististä miesjärjestöä. Sakari Piippo / Yle

Halusimme aloittaa puhtaalta pöydältä. Janne Salakka

Ajatus uudesta miesjärjestöstä syntyi viime lokakuussa kansainvälisenä tyttöjenpäivänä. Marraskuussa kansainvälisenä miestenpäivänä perustettiin Miehet ry.

Joukko aktiivisia miesfeministejä ajatteli, että voisimme ottaa aktiivisemman roolin tasa-arvotyössä ja tuoda esiin miesspesifejä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuskysymyksiä.

Lisäksi halusimme muuttaa vallitsevaa keskustelukulttuuria, joka meidän nähdäksemme oli ollut turhan vastakkainasettelevaa – nimenomaan perinteisen miesasialiikkeen osalta. Kielenkäyttö on ollut misogynistä ja seksististä. Pahimmillaan tietyt miesasiamiehet luovat turvattomuuden tunnetta muille.

Me halusimme, että keskustelu olisi mahdollisimman mukaansaottavaa ja se huomioisi myös ei-miehet. Että asioita ei käsiteltäisi puoliaggressiivisen öyhöttämisen kautta, vaan intersektionaalisesti.

Jos olisimme lähteneet mukaan vanhojen miesjärjestöjen toimintaan, olisimme samalla antaneet sanattoman hyväksynnän heidän harjoittamilleen toimintatavoille. Jos taas lähdetään järjestön sisälle ja aletaan vähitellen muokata sen toimintastrategiaa ja viestintää, se ei näy kovin selkeästi ulkopuolelle ja prosessi on todennäköisesti paljon pidempi.

Halusimme aloittaa puhtaalta pöydältä.

Haluaisimme, että tämä olisi koko Suomen liike. Janne Salakka

Miehet ry:llä on tällä hetkellä 193 jäsentä. Se on minusta hyvä luku. Olemme toimineet vasta muutaman kuukauden, emmekä ole vielä järjestäneet varsinaista jäsentoimintaa.

Toimintamme koostuu tällä hetkellä keskustelunavausten tekemisestä, mielipidevaikuttamisesta ja keskusteluun osallistumisesta sosiaalisessa mediassa ja perinteisempien medioiden kautta.

Haluaisimme, että tämä olisi koko Suomen liike. Siihen me varmasti tarvitaan Twitterin lisäksi oikeita keskusteluja. Mennään paikan päälle juttelemaan ihmisille ja järjestetään alueellista toimintaa.

Miehet ry:n toiminta on toistaiseksi varsin pienimuotoista. Sakari Piippo / Yle

On kaksi teemaa, jotka olemme halunneet nostaa kärkeen. Ensimmäinen on koulutus- ja oppimiserojen kasvu ja toinen nuorten miesten syrjäytyminen.

Suomessa poikien ja tyttöjen väliset oppimiserot ovat OECD-maiden suurimpia. Poikien lukutaito on romahtanut, mikä vaikuttaa pärjäämiseen tulevaisuudessa, oli sitten työelämässä tai korkeakouluopintojen parissa.

Koulutuksessa pitäisi olla riittävästi resursseja puuttua oppimisvaikeuksiin ja huomioida erilaiset oppijat.

Lisäksi meidän pitäisi jollain tavalla saada pojat lukemaan entistä enemmän. Miten lasten ja nuorten kirjallisuudesta saataisiin pojille houkuttelevaa? Entä onko pojilla riittävästi esikuvia lukemiseen? Vai olemmeko tottuneet ajattelemaan, ettei lukeminen kuulu pojille?

Koen, että koulutusjärjestelmässämme usein rangaistaan poikia, jotka ovat kiinnostuneita eri asioista kuin pojat perinteisesti ovat.

On äärettömän tärkeää, ettei heistä tule meidän aikamme kadotettua sukupolvea. Janne Salakka

Arvioidaan, että Suomessa on 60 000–70 000 syrjäytynyttä tai syrjäytettyä nuorta. Heistä suurin osa on nuoria miehiä.

Syrjäytymiskehitys alkaa usein jo hyvin varhaisessa vaiheessa elämää. Siksi pitäisi puuttua ylisukupolvisiin jatkumoihin, kuten vanhempien työttömyyteen ja toimeentulotuen asiakkuuteen. Nämä tekijät periytyvät helpommin pojille kuin tytöille, ja niiden pitkän aikavälin seurauksia ovat esimerkiksi työttömyys sekä syrjäytymis- ja päihdeongelmat.

Miehet ry voi yrittää tuoda esiin ratkaisuja. Vaikka sitä, että peruspalveluiden pitää olla kunnossa ja perhepolitiikkaa on tuettava. Lapsiperheiden köyhyyttä pitää pyrkiä vähentämään. Koulutukseen pitäisi panostaa etenkin toisella asteella. Ammatillisesta koulutuksesta on leikattu runsaasti, ja kontaktiopetusta on vähennetty. Pelkään, että se lisää koulupudokkuutta.

On äärettömän tärkeää, ettei nuorista miehistä tule meidän aikamme kadotettua sukupolvea."

Janne Salakan mielestä poikia pitäisi innostaa lukemaan. Sakari Piippo / Yle

- - -

Tästä on kyse Cis-sukupuolisuus tarkoittaa ihmistä, joka ei koe ristiriitaa hänelle syntymässä määrätyn sukupuolen kanssa.

Intersukupuolisuus tarkoittaa tilaa, jossa ihmistä ei ulkoisten ominaisuuksien perusteella pysty määrittelemään mieheksi tai naiseksi.

Muunsukupuolinen on henkilö, joka ei koe "naisen" tai "miehen" kuvaavan sukupuoltaan. Jotkut kokevat olevansa jotain siltä väliltä, jotkut jotain aivan muuta.

Transsukupuolinen on ihminen, jonka sukupuoli ei vastaa hänelle syntymässä määritettyä sukupuolta. Lähde: Trasek ry (siirryt toiseen palveluun)

- - -

Lue myös:

Uusi miesjärjestö haluaa laajentaa mieskuvaa – "Toivon, että yhä useampi mies uskaltaisi sanoa olevansa feministi"

Panda Eriksson kyseenalaisti ensin sukupuolensa ja sitten kaiken muun – Nyt hän taistelee niiden puolesta, jotka eivät itse siihen pysty

Milja Suihkon mielestä nykyinen asepalvelus on epätasa-arvoinen – Asepalvelus 2020 haluaa muuttaa järjestelmän, muttei vielä tiedä miten