Eero Heinäluoman mukaan Suomeen on syntynyt koulukunta, joka haluaisi olla Venäjän kanssa mahdollisimman huonoissa väleissä kuvitellen saavansa siten jotain etua lännestä.

Eduskunnan Venäjä-ystävyysryhmän puheenjohtajan Eero Heinäluoman (sd) mukaan Suomessa on nykyisin kaksi päinvastaista koulukuntaa Venäjä-suhteiden hoitamisessa.

– Toinen koulukunta lähtee siitä, että ollaan Venäjän kanssa niin hyvissä väleissä kuin mahdollista - tai niin hyvissä väleissä kuin uskalletaan. Toinen lähtee vuorostaan siitä, että ollaan Venäjän kanssa niin huonoissa väleissä kuin mahdollista tai kuin uskalletaan, Heinäluoma muotoili.

Heinäluoman mukaan ”mahdollisimman huonojen Venäjä-välien” kannattajat ajattelevat, että se toisi Suomelle joitakin lisäansioita meidän länsisuhteissamme.

– Että kun on vähän ponnekkaampi täällä ja sanoo vähän terävämmin, niin sitten tulee lännessä jotain erityistä etua. Oletan, että näin se ajattelu kulkee, Heinäluoma kuvaili.

Heinäluoma esitti kommenttinsa perjantaina Etelä-Karjalan Venäjän kauppaklubin 20-vuotisjuhlaseminaarissa Lappeenrannassa. Hän ei ottanut puheessaan suoraan kantaa samana päivänä ilmestyneeseen emeritussuurlähettiläs Hannu Himasen kirjaan Länttä vai itää – Suomi ja geopolitiikan paluu, mutta teemoiltaan puhe oli kuin epäsuora vastaus Himaselle.

Kirjassaan Himanen vaatii Suomea nimenomaan suuntautumaan yhä johdonmukaisemmin kohti länttä ja hakemaan pikaisesti Nato-jäsenyyttä ilman kansanäänestystä ja ilman Ruotsin oman päätöksen odottelua.

Heinäluoma kertoi tulkitsevansa itse, että tasavallan presidentti Sauli Niinistö kuuluu siihen koulukuntaan, joka lähtee tarpeesta olla Venäjän kanssa niin hyvissä väleissä kuin mahdollista.

Hyvien suhteiden koulukunnan kannattajat lähtevät Heinäluoman mukaan siitä, Venäjä on meille tärkeä naapuri ja silloinkin kun olemme eri mieltä, on tärkeää olla kanssakäymisessä. Tähän sisältyy myös pyrkimys ymmärtää Venäjän logiikkaa, ilman että rikotaan Euroopan unionin yhteisiä päätöksiä.

Koulukunnan määrittelyn yhteydessä viittaus uskaltamiseen selittyy puolestaan sillä, että Niinistö on uskaltanut rakentaa Venäjä-suhdetta silloinkin, kun se on herättänyt arvostelua.

– Kun Niinistö lähti Sotshiin vuonna 2014 (pian Krimin valtauksen jälkeen), se oli Suomen ulkopolitiikan suuri ratkaisu. Lähdetään tapaamaan naapuria erittäin suuren jännitteen aikana, jolloin kaikki muut eivät olleet lähdössä tapaamaan, Heinäluoma kuvaili.

Heinäluoman mukaan Niinistön ratkaisu oli käänteentekevä päätös, jonka varassa Suomen Venäjä-suhteet ovat kehittyneet siitä eteenpäin, vaikka Suomi on ollut samaan aikaan tiukasti mukana Euroopan Unionin Venäjälle säätämissä pakotteissa.

– Silloin se vähän aiheutti kulmakarvojen nostamista, ja Suomenlahden eteläpuolelta tuli kriittisiä kommentteja. Rohkenen kuitenkin sanoa, että jos sen ratkaisun olisi tehnyt presidentti Halonen, niin meteli olisi kuulunut Itämeren yli laveammalle, Heinäluoma sanoi.

– Nyt tuo pääoma ja linja kantaa. Tuntuu, että se hyväksytään jo meilläkin. Mutta tuo päätös ei ollut itsestään selvä, sillä olisi voitu tehdä niin kuin Ruotsikin tekee, ettemme olla missään kanssakäymisessä (Venäjän kanssa).

Heinäluoma sanoi kummastelevansa, miksi Suomen julkisuudessa puhutaan nykyisin paljon siitä, kuinka ”Suomen pitää olla osa länttä ja tehdä sen takia jotakin”. Hän ei kuitenkaan täsmentänyt, mitä tuo ”jotakin” olisi.

Heinäluoman mukaan Suomi on kuitenkin aina ollut osa länttä, myös silloin, kun olimme osa Venäjää.

– Venäjän vallan aika 1800-luvulla oli sillä tavalla menestyksellistä, että se antoi edellytykset kehittää kansallista identiteettiä, kulttuuria, taloutta: oli oma markka, sotavoimat, juristeria, ja syntyivät myös säätyvaltiopäivät.

– Ja jos tuota 1800-luvun Venäjän-aikaa ei olisi ollut, niin voi kysyä, olisimmeko me nyt suhteessa Ruotsiin samassa tilanteessa kuin Katalonia on suhteessa Espanjaan.

Heinäluoman mukaan myös nyky-Venäjälle on selvää, että Suomi on osa länttä ”eikä se vaadi erityisiä tunnustuksia eikä ilmoituksia”.

– Olen havainnut, että hyvin viisaita kunniamerkkipäätöksiä tehnyt presidentti Putin on myös lausunut useita kertoja, että Suomi on osa länttä, Heinäluoma murjaisi.

Putinin kunniamerkkipäätöksillä Heinäluoma viittasi hänelle itselleen ja valtiosihteeri Paula Lehtomäelle (kesk) myönnettyyn Ystävyyden kunniamerkkiin, josta IS uutisoi aiemmin esimerkiksi tässä, tässä ja tässä jutussa.

Heinäluoman mukaan hänen saamansa kunniamerkki selittyy sillä, että ”tällaisina rospuuttoaikoina merkkejä saa vähän pienemmilläkin ansioilla”. Hän myös vitsaili tilaisuuden järjestäjille, että hänen pitäisi nyt korottaa luentopalkkiotaan, sillä kunniamerkin saannin jälkeen kaikki hänen sanomansa on muuttunut entistä painavammaksi.