Espoo hankki uudenuutukaisen lumensulatuskoneen viime syksynä. Kaupungin sivuilla kehutaan, kuinka kone on ensimmäinen laatuaan Euroopassa (siirryt toiseen palveluun).

Ensimmäinen poikkipuolinen sana on kuitenkin kuultu ennen kuin kone on ehtinyt sulattaa ensimmäistäkään lumenripettä.

Kaupungin ympäristölautakunta nimittäin lausui yksimielisesti kokouksessaan torstaina, ettei lumen sulattaminen ole "hyvä eikä perusteltu vaihtoehto" Espoossa kasvihuonekaasupäästöjen vuoksi.

– Kaupunki on juuri hyväksynyt ilmasto-ohjelman ja viime vuoden puolella Espoo voitti Euroopan kestävin kaupunki -tittelin. Katsoimme, ettei lumensulatus ole linjassa kaupungin muun ideologian kanssa, ympäristölautakunnan puheenjohtaja, vihreiden Henna Partanen sanoo.

Lausunto kirjattiin samassa yhteydessä, kun ympäristölautakunnassa käsiteltiin selvitystä aurauslumien sijoittamisesta (siirryt toiseen palveluun) Espoossa 2016.

Ensimmäisenkin koneen hankinta tuli meille yllätyksenä. Henna Partanen, ympäristölautakunnan pj.

Yhtenä vaihtoehtona selvityksessä on esitetty toisen lumensulatuskoneen hankkimista, jos ensimmäisestä saadaan hyviä kokemuksia.

– Halusimme lausua, että emme pidä sitä hyvänä suuntauksena_, _Partanen perustelee.

Sinänsä lautakunnalla ei ole päätäntävaltaa asiassa, vaan koneiden hankinnat ovat kaupungin teknisen toimen käsissä.

– Tämän ensimmäisenkin koneen hankinta tuli meille yllätyksenä, ympäristölautakunnan puheenjohtaja puhisee.

"Lautakunta on ajatellut, että kuorma-autot kulkevat pyhällä hengellä"

Espoon kaupunkitekniikan johtaja Harri Tanska ei näe syytä ympäristölautakunnan mielipahaan. Lumensulatuskone on mainittu Espoon vuoden 2016 taloussuunnitelmassa, jonka kaupunginvaltuusto on osaltaan hyväksynyt.

Kone on sama, jota Helsinki esitteli jo toissa talvena.

– Kone on koko ajan ollut kanadalaisen yrityksen omistuksessa. Sillä on järjestetty kaksi demoa, eli käytetty muutamia kymmeniä tunteja, mutta ostimme sen uutena koneena, jolla on täysi 24 kuukauden takuu. Saimme 100 000 euroa alennusta käyttämättömään verrattuna, Tanska kertoo.

Hintalappu oli 358 000 euroa.

Tanska ei halua arvailla, miksi Helsinki ei ostanut konetta omakseen.

Jos lunta joudutaan ajamaan Ämmässuolle asti, taloudellisesti järkevämpää olisi hankkia kymmenen konetta. Harri Tanska, Espoon kaupunkitekniikan johtaja

Yksi lumensulatuskone ei vielä kesää tee, vaan nyt on tarkoitus testata, lunastaako laite kaikki valmistajan lupaukset. Jos näin on, kyseeseen voisi tulla – ei yhden, vaan jopa kymmenen koneen hankkiminen.

– Jos viimeinenkin lumenkaatopaikka katoaa ja joudutaan lumia ajamaan jonnekin Ämmässuolle asti, niin taloudellisesti järkevämpää olisi varmasti hankkia kymmenen tuollaista konetta, Tanska sanoo.

Hän myöntää, että päästöjä lumensulatuskoneista tulee "todella paljon", mutta niin tulee myös lumen kuljettamisesta kuorma-autoilla.

– Tuntuu että ympäristölautakunta on ajatellut, että kuorma-autot kulkevat pyhällä hengellä.

Tanskan mukaan lumenkuljetuksen ja lumensulatuksen vaikutuksista on tekeillä opinnäytetyö. Tähänastisten laskelmien perusteella näyttäisi siltä, että jo viiden kilometrin kuljetusmatka tekee lumensulatuksesta vähäpäästöisemmän vaihtoehdon, kaupunkitekniikan johtaja sanoo.

Vanttilan lumenkaatopaikka kaihertaa

Lumenkaatopaikat ovat tuottaneet Espoolle päänvaivaa siitä lähtien, kun Turvesuon lumenkaatopaikasta päätettiin luopua joitakin vuosia sitten.

Noin puolet tontista on lohkottu liiketilojen rakentamiseen, ja toisenkin puolen myymisestä on tehty esisopimus. Tämä talvi saattaa olla viimeinen, kun Turvesuolle vielä kipataan lunta. Tilalle on tulossa "tilaa vievää kauppaa".

Hiljan uusi, väliaikainen lumenkaatopaikka avattiin Vanttilaan asukkaiden kärkkäästä vastustuksesta huolimatta. Nyt myös poliitikot alkavat kääntyä sille kannalle, että Vanttila oli sittenkin virhe.

Uusia lumenkaatopaikkoja on etsitty loppuvuodesta valmistuneessa selvityksessä, mutta vaihtoehdot ovat kortilla.

Kaatopaikkojen pitäisi sijaita mielellään kaupungin omilla mailla, keskeisillä paikoilla, mutta kuitenkin riittävän kaukana asutuksesta ja kouluista. Vaakakupissa painaa aina myös tonttimaan käyttö johonkin tuottavampaan, esimerkiksi asuntojen tai liiketilojen rakentamiseen.

Hankalin tilanne on tiheimmin asutussa Etelä-Espoossa.

Ympäristölautakunta kuitenkin katsoo, ettei kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja vielä ole kartoitettu. Partasen mukaan esimerkiksi Etelä-Espoosta voisi hyvin löytyä väliaikaisiksi lumenkaatopaikoiksi soveltuvia rakentamattomia tontteja.

Tiiviiseen kaupunkiin ei mahdu lunta

Kaupunkitekniikan johtajan Harri Tanskan mukaan tilannetta pitää katsoa pidemmälle kuin vuoden-kahden päähän.

– Kun kaupunki vain tiivistyy ja tiivistyy, tulee tilanne, että muutosvaiheen tontteja ei vain ole.

Lumensulatuskoneet vievät tilaa muutaman parkkiruudun verran, Tanska kuvailee. Ja vähälumisena talvena ne eivät saastuta lainkaan.

Helsingissä lunta kipataan muun muassa mereen, mutta Espoossa riittävän syvää merenrantaa ei ole. Lisäksi Espoon lumenkaatopaikoille, esimerkiksi Turvesuolle, tuodaan lunta myös Helsingistä.

Ajan mittaan lumiongelmaa voisi ratkoa kaavoituksella, varaamalla siis tonteille ja aluekeskuksiin riittävästi tilaa lumelle. Tanskan mukaan kehitys kulkee kuitenkin päinvastaiseen suuntaan.

– Tulee ratkaisuja, että asvaltin reunasta suoraan alkaa talo, hän kuvailee.

Tanskan mukaan katujen varsilla on riittävästi tilaa lumipengermille, jos lunta tulee puoli metriä tai vähemmän. Tänä talvena ei ole satanut sitäkään, mutta yksityisiltä mailta ja Helsingistä lunta on kuormattu Espoon lumenkaatopaikoille jo vaikka kuinka.