– Kun vanhat hallituspuolueet ovat valmiita mylläämään lain vuosi sen voimaan astumisen jälkeen, voidaan puhua surkuhupaisasta epäonnistumisesta lain valmistelussa, kirjoittaa Ilta-Sanomien politiikan toimittaja Olli Waris.

Taksilaki on noussut tällä viikolla jälleen otsikoihin.

Kerrataanpa: eduskunta hyväksyi taksiuudistuksen 19.4.2017 äänin 100–37, kaksi äänesti tyhjää ja 60 kansanedustajaa oli poissa äänestyksestä.

Laki meni siis sukkana läpi.

Kokoomuslaiset, keskustalaiset, perussuomalaiset ja (oppositiossa ollut) Rkp äänestivät taksiuudistuksen puolesta ja taksiuudistusta vastustivat Sdp, vasemmistoliitto sekä osa vihreistä.

Taksilaki astui voimaan viime heinäkuun alussa, ja kuinka ollakaan, taksilakiin vaativat muutoksia niin kokoomus, keskusta kuin perussuomalaisetkin – siis tismalleen samat puolueet, jotka äänestivät lain puolesta keväällä 2017.

Keskustassa taksilakia on jopa pidetty uutena ”paskalakina”, jolla viitataan keskustan kannatusta rokottaneeseen jätevesiasetukseen.

– Meillä on varsin laaja konsensus siitä, että taksilakiin tarvitaan korjauksia. Ehkä uudistuksen yhteydessä tehneet vaikutusarvioinnit eivät pitäneet paikkaansa, siitä pitää ottaa opiksi, Mikko Kärnä (kesk) kommentoi.

– Taksivapautuslakiin tarvitaan korjaussarja, jolla suitsitaan lain tarkoituksen vastaisia tekoja. Pitäisi olla testit, joilla kuljettajien kielitaidot ynnä muut on testattu ja tietenkin kaikkien pitäisi maksaa arvonlisäverot samalla tavalla, nyt selvästi osa huijaa ja hankkii itselleen etua suhteessa säntillisiin kuljettajiin, kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen sanoo.

– Olemme järkevien korjausliikkeiden kannalla, että saataisiin ainakin taksamittari lakiin, mutta valitettavasti pesuvesi on mennyt, lain peruuttaminen on vaikeaa tai mahdotonta, perussuomalaisten eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja Jani Mäkelä valittelee.

Kun kaikki vanhat hallituspuolueet ovat valmiita mylläämään lain jo vuosi sen voimaan astumisen jälkeen, voidaan puhua surkuhupaisasta epäonnistumisesta lain valmistelussa.

Mäkelä syyttää taksilain puskemisesta puolueen silloista puheenjohtajaa Timo Soinia. Aikaisemmin perussuomalaiset ovat laittaneet Soinin piikkiin rajojen vuotamisen pakolaiskriisin aikana.

– Soini oli julistanut, että suomalaista taksijärjestelmää ei romuteta ja perussuomalaiset ovat taksiyrittäjien puolella. Yhtäkkiä Soini muutti mielipiteensä, ja sen jälkeen meille lankesi valiokunnassa rooli yrittää saada laki mahdollisimman järkevään asentoon eli yrittää vääntää kepun oman kapinasiiven kanssa vähän Bernerille järkeä siihen juttuun, Mäkelä sanoo.

Mäkelän mukaan jo taksilakia säädettäessä tiedettiin, että ”tehdään huonoa, mutta lain takana oltiin lähinnä puoluekurin takia”.

Siis päättäjät veivät eteenpäin lakia, jota he pitivät sutena jo etukäteen?

Mykkäsen mukaan taksilakia säädettäessä oli ”vähän sinisilmäisyyttä”, mutta samaan hengenvetoon Mykkänen toteaa, että olisi ollut ”lyhytnäköistä olla tekemättä mitään, kun koko maailmassa Uberin kaltaiset toimijat mullistavat liikkumispalvelut”.

Maailman muuttumisesta on vaikea olla eri mieltä.

Kun Taksiliiton toimitusjohtaja Timo Koskinen puhuu siitä, kuinka alalle tultiin aikaisemmin kisälli–mestari-järjestelmällä, ”jossa ensin kuljettajana opeteltiin, mitä homma on ja sitten ryhdyttiin yrittäjäksi”, niin ilmassa on enemmän kuin ripaus nostalgiaa. Kisällijärjestelmään ei ole paluuta.

Asemapaikka- ja päivystysvelvoite eivät ehkä myöskään ole tätä päivää, mutta osa uuden taksilain ystävistä ei taida ymmärtää, etteivät kaikki ole yhtä sujuvia sovellusten käyttäjiä eivätkä kaikki asu Helsingin kantakaupungin osoitteissa, jonne taksit lennähtävät hetkessä.

Paavo Arhinmäki (vas) kirjoittaa Facebookissa pitävänsä huvittavana sitä, miten ”kokoomuksessa raivokkaasti nuoret talousliberaalit puolustavat uudistuksen mahtavuutta ja sitä miten viidellä eri äpillä voi vertailla hintoja”.

– Jos on aikaa ja pitää hupina eri äppien käyttöä, sallisin sen näille kokoomuslaisille jatkossakin. Mutta niille, jotka käyttävät satunnaisesti taksia ja jotka eivät osaa tai joilla ei ole mahdollisuutta käyttää viittä eri äppiä, tarjoaisin mahdollisuuden luotettavaan taksiin, Arhinmäki piikittelee.

Erkki Tuomioja (sd) kertoi Facebookissa haluavansa ”korjata taksikaaoksen”, kumota pikaisesti taksilain ja palauttaa voimaan ”vanhan järjestelmän”.

Juhana Vartiainen (kok) taas teroitti Twitterissä, että ”minä en ainakaan kaipaa jonoja takaisin”. Kuvia Helsinki-Vantaan pitkistä taksijonoista onkin levitetty ironisen ennen oli paremmin -tekstin kanssa.

Rintamalinjat taksisodassa ovat suhteellisen selvät: markkinaliberaalit vastaan vasemmisto. Vihreät huojuvat jossain välissä.

Poikkeuksiakin on. Demareita lähellä olevan SAK:n entinen pääekonomisti Olli Koski kommentoi Twitterissä, että ”vaikutusten osalta the jury is still out there”.

– Ei vanhakaan malli täydellinen ollut, Koski kirjoitti.

Liikennekaaren esitelleen Anne Bernerin (kesk) visiona oli, että sääntelyä väljentämällä taksialalle syntyy monimuotoisempaa yritystoimintaa, alan työllisyys lisääntyy ja erityisesti maaseudulle syntyy nykyistä enemmän tarjontaa.

Jos ”monimuotoisempi yritystoiminta” tarkoittaa sitä, että markkinoille tulee toimijoita, jotka eivät hoida veronmaksu- ja yhteiskuntavelvoitteitaan, lopputulosta ei voitane pitää toivottavana.

Maaseudulla taas on ongelmana nimenomaan ollut taksien saatavuus, mikä liittyy päivystysvelvoitteesta luopumiseen.

Bernerin liikennekaari on laaja, eikä suinkaan rajoitu takseihin – IS:ään yhteyttä ottanut tavaraliikenneyrittäjä manaa, että alle 3500 kilon pakettiautot eivät tarvitse enää liikennelupaa. Yrittäjä väittää, että lupajärjestelmän keveneminen on johtanut liikevaihdon romahtamiseen, kun alalle on tullut ”alihintaan” töitä tekeviä toimijoita, joilta ei vaadita edes vakavaraisuusvaatimusta.

– Bernerin hienoja aikaansaannoksia, yrittäjä päivittelee.

Kiistely takseista, Berneristä ja liikennekaaresta siis jatkuu.

Selvää on, että Antti Rinteen (sd) hallitus saa oppositiolta ainakin yhden syötön suoraan lapaan: hallitusohjelmassakin peräänkuulutettu korjaussarja menee läpi ilman metakkaa, kun kaksi suurta oppositiopuoluetta ovat jo etukäteen ilmoittaneet, että ne haluavat viilata taksilakia.

Tavallinen taksinkäyttäjä toivoo kuskeilta ainakin paikallistuntemusta ja kohtuullista, läpinäkyvää hinnoittelua.

Arkihavainnot uuden lain ajalta osoittavat, että toimijoiden välillä on räikeitä eroja – palvelu voi olla pahimmillaan täysin luokatonta.

Markkinataloudessa voi onneksi valita taksinsa.