Mohammed on työskennellyt Suomessa viisi vuotta ilman oleskelulupaa. Hän ei ymmärrä, miksi Suomi ei työllistä ensin jo maassa olevia ulkomaalaisia, vaan houkuttelee tekijöitä ulkomailta.

Työsopimus, koulutustodistus, kielteinen päätös, työsopimus, uusi hakemus, kielteinen päätös, työtodistus, jälleen kielteinen päätös...

Irakilainen Mohammed esittelee turhautuneena valtavaa viranomaispäätösten pinoaan. Hän ei ymmärrä, miksi Sanna Marinin (sd) hallitus haluaa lisätä työperäistä maahanmuuttoa Suomeen.

– Olen opiskellut suomen kieltä kaksi vuotta, opiskellut sähköasentajaksi yli vuoden, olen saanut useita työpaikkoja, ollut töissä ja maksanut veroja pitkään Suomeen, mutta en saa oleskelulupaa.

– Nyt hallitus hakee ulkomailta lisää ihmisiä Suomeen tekemään töitä. Jos Suomi tarvitsee työntekijöitä, hakekaa niitä Itäkeskuksesta! Täällä on jo paljon ulkomaalaisia, niin miksi ei ensin heitä työllistetä, Mohammed ihmettelee.

Suomessa olevista työttömistä työnhakijoista noin 27 300 on ulkomaiden kansalaisia.

Mohammed tuli Suomeen alun perin suomalaisen vaimonsa vuoksi. Ensimmäisen oleskelulupansa hän saikin perhesiteen perusteella ajalle 17.2.2008–17.2.2009. Samalla perusteella Mohammed sai uusittua oleskelulupaansa vuosia – kunnes avioero iski.

17. helmikuuta 2011 jäi viimeiseksi päiväksi, jolloin Mohammedilla on ollut voimassa oleva oleskelulupa Suomessa.

Tästä huolimatta Mohammed on tehnyt vuosia töitä Suomessa. Viimeiset viisi vuotta hän on työskennellyt taksinkuljettajana pääkaupunkiseudulla.

Opiskelu ei peruste

Avioeron jälkeen Mohammed haki oleskelulupaa vuonna 2011 opiskelun perusteella. Hän opiskeli maahanmuuttajien sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkintoon valmistavassa koulutuksessa ja työskenteli samalla kiinteistöhuollon kausiapulaisena.

Poliisi ei myöntänyt oleskelulupaa opiskelun perusteella, koska opiskelu ei ole johtanut ammattiin. Muitakaan perusteita poliisi ei nähnyt luvalle.

Mohammed valitti asiasta Vaasan hallinto-oikeuteen, joka hyväksyi valituksen 22.8.2012 ja palautti sen uudelleen käsiteltäväksi. Mohammed antoi uutta tietoa opiskelustaan ja työskentelystään Suomessa. Maahanmuuttovirasto (Migri) päätti 10.9.2012, ettei Mohammedia karkoteta.

Mohammed jätti heti uuden jatkolupahakemuksen perusteenaan työsopimus, jonka mukaan työt vaasalaisessa kuljetusalan yrityksessä jatkuvat toistaiseksi. Migri ei myöntänyt 19.6.2013 uutta oleskelulupaa, koska TE-toimisto oli tehnyt kielteisen osapäätöksen, eikä hakijalla ollut kiinteitä siteitä Suomeen.

Migri päätti karkottaa Mohammedin Irakiin, koska hänellä ei ollut voimassa olevaa oleskelulupaa. Mohammed valitti asiasta hallinto-oikeuteen.

Mohammed ei ymmärrä, miksi hän ei saa oleskelulupaa, vaikka töitä olisi tarjolla. Roosa Bröijer

Ei voinut aloittaa ilman lupaa

Päätöstä odottaessa Mohammed sai solmittua uuden, vakituisen työsopimuksen keittiötyöntekijänä ja laittoi sen perusteella vireille uuden lupahakemuksen.

Mohammed näyttää sopimusta työsuhteesta, jonka oli tarkoitus alkaa 1.8.2013. Hän ei kuitenkaan pystynyt aloittamaan tuolloin työssä, koska siihen olisi vaadittu oleskelulupa.

Hakijalla ei voida katsoa olevan työsiteitä Suomeen, koska hänellä ei ole voimassa olevaa työsopimusta, ja työnteko edellyttäisi oleskelulupaa, jota hänelle ei ole myönnetty, Migri perusteli kielteistä päätöstään 23.1.2014.

Hallinto-oikeus hylkäsi Mohammedin valituksen päätöksestä, eikä korkein hallinto-oikeus myöntänyt valituslupaa.

Mohammed ei silti halunnut lähteä Suomesta. Hän kokee kotiutuneensa maahan, ja töitäkin olisi, jos vain luvat hoituisivat.

Laitonta työntekoa

Vuoden 2015 alussa Mohammed sai työpaikan taksinkuljettajana, joten hän muutti pääkaupunkiseudulle. Mohammed laittoi vireille uuden työperusteisen oleskelulupahakemuksen ja aloitti työt.

Mohammed perustelee laitonta työntekoaan sillä, että hänen oli jollain tultava toimeen.

Maalikuussa 2017 Mohammedille tuli poliisilta 700 euron sakkovaatimus. Kirjeessä huomautetaan, että hän on toimittanut Migrille uusimpien oleskelulupa- ja kansalaisuushakemustensa liitteiksi palkkatodistukset, joissa on palkkakertymät ajalta 3.1.2015–3.7.2016. Myös Mohammedin työnantaja on toimittanut Migrille todistuksen siitä, että Mohammed työskentelee heillä taksinkuljettajana.

Poliisi piti maastapoistopuhuttelun 27.1.2017, jossa Mohammed ilmoitti: ”En halua palata Irakiin, koska olen asunut melkein kymmenen vuotta Suomessa. Irakissa ei voi elää, siellä ei ole turvallista.”

Hallinto-oikeus ei hyväksynyt valitusta, ja Mohammed sai jälleen kielteisen päätöksen. Työnantaja päätti Mohammedin työsopimuksen, koska oleskelulupaa ei myönnetty.

Mohammed työllistyi pian toiseen taksiyritykseen, vaikka oleskelulupaa hänellä ei edelleenkään ole.

Mohammed on ajanut taksia pääkaupunkiseudulla, vaikka hänellä ei ole ollut oleskelulupaa. Jenni Gästgivar / IL

Turvapaikkahakemuskin vireillä

Mohammed ei ymmärrä, miksi hänen hakemustaan ei hyväksytä. Oleskeluluvan myöntämisen yhteydessä arvioidaan työsuhteen ehtoja, työnantajan edellytyksiä ja toimeentuloa. Kun henkilö hakee oleskelulupaa työntekoa varten, hänen on tultava Suomessa toimeen ansiotyöstä saadulla palkalla oleskeluluvan voimassaolon ajan.

Mohammedin työantajansa kirjoittamassa lausunnossa todetaan, että hänen keskiansionsa on 3750 euroa bruttona kuukaudessa ja hän on yksi yhtiön kärkikuljettajista.

”Hän käy töissä säännöllisesti ja on näkökulmastamme säntillinen ja vastuullinen työntekijä. Näin ollen hän on myös säännöllinen veronmaksaja. Hänen työpanoksensa on yhtiöllemme kiistatta tärkeä voimavara. Taksinkuljettajan avoimia työpaikkoja on pk-seudulla satoja, halukkaita työntekijöitä satunnaisesti työmarkkinoilla, työantajan lausunnossa todetaan.

Työ- ja elinkeinoministeriön tuoreimman Ammattibarometrin mukaan henkilö-, taksi- ja pakettiautonkuljettajista on pääkaupunkiseudulla pulaa hakijoista.

Parhaillaan Mohammed odottaa päätöstä turvapaikkahakemukseensa. Mohammed sanoo, ettei hän keksinyt enää muutakaan keinoa pyrkiessään jäämään Suomeen töihin. Päätöstä odottaessa hän suorittaa omakustanteisesti ammattipätevyyskoulutusta CE-ajoneuvoyhdistelmään ja ajaa taksia.

– Motivaatiota on paljon, miksi ei anneta lupaa, hän kysyy.

”Ei olisi koskaan tullut, jos en olisi työnantajana auttanut”

Myös siivousalan yrittäjänä 11 vuotta toiminut Kari Almen on turhautunut hitaisiin ja monimutkaisiin lupaprosesseihin. Hän on työllistänyt suomalaisten työntekijöidensä lisäksi useita Suomessa jo olevia ulkomaalaisia.

Almenin mukaan hänen noin 50 henkilön yrityksensä kärsii työvoimapulasta, vaikka hän maksaakin työntekijöilleen korkeampaa palkkaa kuin keskimäärin alalla. Tuoreimpana tapauksena Almen työllisti kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneen miehen, joka odotti työperusteista oleskelulupaa kaksi vuotta.

Almen teki miehelle toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen täysillä tunneilla. Työsuhde alkoi 3.8.2017. Almenin mukaan hänen olisi pitänyt toimittaa TE-toimistolle yhteensä noin 3000 euron kustannukset aiheuttavat lausunnot, muun muassa tilintarkastajan ja kirjanpitäjän lausunto taloudellisesta tilanteesta.

Almen toimitti viranomaisille muun muassa tulosraporttinsa, tiedot kuluvan vuoden palkkakuluista, työntekijöidensä tiedot, viimeisen kuuden kuukauden aikana tehdyt rekrytoinnit ja niiden tulokset, tiedon siitä, että paikka on ollut auki TE-toimistossa ja kuinka paljon suomalaisia hän on palkannut.

Esimerkiksi kodinhoitajista ja siivoojista on paljon pulaa pääkaupunkiseudulla, selviää Ammattibarometrista (2019). Pasi Liesimaa

Mies sai kielteisen päätöksen TE-toimistosta 17.11.2017 ja käännytyspäätös tuli muutama kuukausi myöhemmin. Miehellä oli 30 päivää aikaa poistua vapaaehtoisesti maasta, mutta hän valitti päätöksestään. Almen siirsi miehen isohkoon henkilöstövuokrausyhtiöön töihin huhtikuun alussa 2018, minkä jälkeen mies laittoi vireille uuden työperusteisen oleskelulupahakemuksen.

– Tämän jälkeen tapauksen luulisi olevan täysin selvä, mutta vastaus tuli vasta syyskuun lopussa 2019, jolloin hän sitten luvan vihdoin sai. Ihan hieno päätös, mutta tätä ei koskaan olisi tullut, ellen olisi työnantajana ollut tiukka, auttanut ja tehnyt kaikkeni, että näin käy. Sitten ihmetellään, kun ei kotouttaminen etene ja pk-yrittäjät kokevat asiat hankalaksi, Almen toteaa.

Mies työskentelee edelleen Almenin yhtiössä henkilöstövuokrausyrityksen kautta.

– Lupaprosessin aikana hakija ei saanut mitään tietoa, häntä juoksutettiin lakimiehen luona kuukauden, kahden välein. Kun joku haluaa tehdä asiat laillisesti oikein, se tehdään mahdollisimman vaikeaksi. Suomessa on paljon ulkomaalaistaustaisia, jotka ovat motivoituneita ja osaavia. Se, että lupaprosesseja venytetään näin pitkiksi, on ihan ylimääräistä kulua valtiolle ja turhaa byrokratiaa.

Saatavuusharkinta ja kohtaanto-ongelma

Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen ei kommentoi yksittäistapauksia, mutta toteaa, että hallitus tekee kyllä kaikkensa edistääkseen Suomessa jo olevien työllistymistä.

Mikäli henkilö ei ole saanut Suomesta turvapaikkaa, häneen sovelletaan samanlaista saatavuusharkintaa kuin jos työperusteista oleskelulupaa hakisi ulkomailta. Saatavuusharkinnassa arvioidaan, onko avoinna olevaan työpaikkaan kohtuullisessa ajassa saatavissa sopivaa työvoimaa EU- tai ETA-alueelta.

– Tämä on usein syynä sille, miksi lupaa ei ole saanut Suomesta tai ulkomailta hakiessa, Hämäläinen kertoo.

Hämäläinen toteaa, ettei hallituksen tavoite lisätä työperäistä maahanmuuttoa poissulje hallituksen tavoitetta parantaa jo Suomessa olevien ulkomaalaisten työllistämistä.

Miksi suomalaisilla ja Suomessa jo olevilla ulkomaalaisilla ei pystytä täyttämään avoimia työpaikkoja?

– Tähän vaikuttaa yleinen työmarkkinoiden kohtaantokysymys. Onko osaamistausta sellainen, mitä tällä hetkellä tarvitaan ja miten sitä pitää täydentää, Hämäläinen toteaa.

Hän lisää, että myös työttömien työnhakijoiden ja avoimien työpaikkojen maantieteellinen etäisyys on usein esteenä sille, miksi rekrytointia ei tapahdu.

Hämäläisen mukaan monet tilastossa työttöminä työnhakijoina näyttäytyvät ulkomaalaiset ovat vasta pyrkimässä työmarkkinoita kohti eli ovat esimerkiksi kotoutumiskoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa tai jossain muussa aktivointitoimessa.

– Maahanmuuttajien keskuudessa on vähemmän pitkäaikaistyöttömyyttä kuin kantaväestöllä, Hämäläinen sanoo.

Työperäisten oleskelulupien keskimääräinen kokonaiskäsittelyaika on nyt reilut puoli vuotta. Kuvituskuva Uudenmaan TE-toimistosta. Inka Soveri

Kuukauden käsittelyaika tavoitteena

Hallituksen tavoite on lyhentää työperusteisten oleskelulupien käsittelyaika keskimäärin yhteen kuukauteen vuoteen 2023 mennessä. Työntekijän oleskeluluvan keskimääräinen kokonaiskäsittelyaika (edustusto, TE-toimisto ja Migri) on nyt yli 6,5 kuukautta ja jatkoluvan 9,5 kuukautta.

TEMin hallitusneuvos Olli Sorainen kertoi tammikuussa, että hallitus pyrkii kuukauden tavoitteeseensa lakimuutosten lisäksi henkilöresurssien parantamisella, tietojärjestelmien kehittämisellä ja automaation lisäämisellä. Myös TE-toimistojen ja Migrin päällekkäistä työtä pyritään vähentämään.

Palvelualojen Työnantajien (Palta) elinkeinopolitiikan johtajan Tatu Rauhamäen mukaan työvoiman tarpeen alaisissa yrityksissä ei ole yleensä aikaa jäädä odottamaan viranomaispäätöksiä kuukausikaupalla.

– Lupien saaminen kestää yritysten näkökulmasta liian kauan, eli ne saadaan liian myöhään ja keikka on jo mennyt ohi tai lupa ei ole enää muutoin ajankohtainen, hän sanoi tammikuussa.

Hallitus päättää tarkemmista jo Suomessa olevien ulkomaalaisten työllistämiskeinoista kevään ja kesän aikana samalla, kun muistakin työllisyyskeinoista päätetään. Viiden suurimman kaupungin maahanmuuttajien osaamiskeskukset voivat hakea jatkorahoitusta tälle vuodelle, ja toimintaa voidaan laajentaa myös Ouluun ja Lahteen.

– Myös maahanmuuttajien ohjauksen ja neuvonnan kehittämiselle on jo myönnetty rahoitusta, kertoo neuvotteleva virkamies Paula Karjalainen.

Hallitusohjelmassa todetaan, että ”hallitus kehittää lainsäädäntöä ja soveltamiskäytäntöä sen edistämiseksi, että työllistyneet kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet voivat nykyistä joustavammin saada oleskeluluvan työn perusteella.” Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr) esikunnasta kerrotaan, että tämä on ”työn alla”.

Iltalehti pyysi asiaan työministeri Tuula Haataisen (sd) kommenttia, mutta hän kommentoi aihetta vasta perjantaina, jolloin hänellä on mediatilaisuus työperäisen maahanmuuton edistämisen keinoista. Tilaisuudessa käsittelyssä on muun muassa lupaprosessien sujuvoittaminen sekä se, miten Suomi houkuttelee kansainvälisiä osaajia.

Mohammed ei halunnut olla artikkelissa koko nimellään.