Valtio laittaa liikuntaan ja urheiluun rahaa enemmän kuin koskaan, mutta kansa liikkuu silti arjessa aivan liian vähän, Valtion liikuntaneuvosto kertoo.

Valtio on pannut vuosi vuodelta enemmän rahaa liikuntaa esimerkiksi erilaisten hankkeiden kautta, mutta tuloksia saa etsimällä etsiä. Tämä käy ilmi Valtion liikuntaneuvoston tiistaina julkaisemasta arviointiraportista. (siirryt toiseen palveluun)

Valtion liikuntamäärärahat ovat vuosina 2000–2015 kasvaneet 80 miljoonasta 148 miljoonaan euroon, raportissa kerrotaan. Osa suomalaisista urheilee paljon, osa ei liiku yhtään.

Hankkeita on runsaasti, mutta ne eivät ole onnistuneet pysyvästi liikuttamaan kansaa arjessa.

– Hankemalli on usein semmoinen, että se loppuu ennen kuin mallia on edes kuviteltu juurrutettavan eli kun hanke päättyy toiminta päättyy, pääsihteeri Minna Paajanen Valtion liikuntaneuvostosta sanoo.

Raportin mukaan valtio on myös onnistunut liikuntapolitiikassa: liikunnan suosio harrastuksen on kasvanut. Tosin neljä tai viisikin jumppatuntia viikossa ei riitä hyvään terveyteen, jos muu aika työssä ja vapaalla pysytään paikallaan.

Mitä pitäisi tehdä toisin?

Valtion liikuntaneuvoston arviossa perätään tarkempaa vaikutusten arvointia ja yhteistyötä ministeriöiden kesken. Yhden ministeriön ponnistuksilla ei kansaa liikuteta.

Liikuntanäkökulma pitäisi olla mielessä, kun pohditaan paitsi päiväkotien ja koulujen toimintaa, myös kaavoitusta ja liikennejärjestelmää.

– Jokaisen ministerin ja ministeriön toimialalta löytyy joku asia, millä se voi edistää suomalaista liikunta-aktiivisuutta, pääsihteeri Minna Paajanen Valtion liikuntaneuvostosta toteaa.