Hallitusneuvotteluiden vetäjä Antti Rinne on kertonut pitävänsä normaalina talouskasvuna noin kahta prosenttia. Ekonomistit suhtautuvat tähän epäilevästi.

Talouden asiantuntijat eivät ole vakuuttuneita tulevan hallituksen suunnitelmista julkisen talouden tasapainottamisen suhteen. Tommi Parkkonen

Ekonomistit ovat huolissaan siitä, miten julkiselle taloudelle käy tulevan hallituksen suunnitelmien myötä. Julkisen talouden alijäämä kasvaa väestön ikääntymisestä johtuen vuosittain 500 miljoonaa euroa, vaikka mitään ei tehtäisi. Tämän päälle tuleva hallitus on tekemässä 1,2 miljardin pysyvät menolisäykset sekä mittavia kertaluontoisia investointeja.

Talouskasvu on jo hidastunut tänä vuonna, eikä työllisyys ole kasvanut Suomessa joulukuun jälkeen.

Hallitusneuvotteluiden vetäjä Antti Rinne (sd) kertoi tällä viikolla, että 1,2 miljardin pysyvä menolisäys rahoitetaan työllisyystoimenpiteillä, veroelementeillä ja uudelleenkohdennuksilla. Rinteen mukaan lisävelkaa ei ole tarvetta ottaa, mikäli ”normaali talouskasvu jatkuu”.

Rinne sanoi tiistaina tarkoittavansa normaalilla talouskasvulla noin kahden prosentin vuosittaista kasvua. Rinteeltä kysyttiin, kuinka realistisena hän pitää tätä kasvuodotusta. Rinne totesi: ”se näyttää nyt realistiselta”.

”Yhä vaikeampaa”

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Niku Määttänen suhtautuu epäileväisesti Rinteen odotuksiin talouskasvusta.

– Se, että koko hallituskauden talouskasvu olisi keskimäärin kaksi prosenttia, kuulostaa ylioptimistiselta.

Hallitusneuvotteluissa mukana olevat puolueet tavoittelevat työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin. Valtiovarainministeriön ennusteen mukaan työllisten määrä ei kasva tästä vuodesta vuoteen 2023 mennessä.

Määttänen ei pidä kahden prosentin talouskasvua realistisena odotuksena, ellei tehdä voimakkaita työllisyyttä vahvistavia toimia. Tällaisia toimia olisivat Määttäsen mukaan esimerkiksi työttömyysturvaan tehtävät kiristykset.

– Työllisyysasteen parantaminen yhä edelleen tulee olemaan yhä vaikeampaa. Ihmiset, jotka ovat nyt työttömänä, ovat eri syistä usein vaikeammin työllistettäviä, esimerkiksi asuvat väärällä paikkakunnalla suhteessa avoimiin työpaikkoihin, Määttänen toteaa.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Niku Määttäsen mukaan nyt tarvittaisiin voimakkaita työllisyystoimia, jotta hallituksen tavoite voitaisiin saavuttaa. LAURI OLANDER

”Synkempään suuntaan”

Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen sanoo, että aiemmin parin prosentin vuosittaista talouskasvua on pidetty tavallisena, mutta nyt tästä on tultu alaspäin. Eri tahojen ennusteet näyttävät tälle vaalikaudelle noin 1–1,5 prosentin vuosittaista kasvua.

– Jos on tehty oletus, että se olisi pari prosenttia, se olisi ylioptimistinen, Kärkkäinen toteaa.

Hän muistuttaa, että Rinne on maininnut muissa kommenteissaan, että hallitusneuvotteluissa käytetään lähtökohtana valtiovarainministeriön ennusteita.

VM:n ennusteessa ”normaali talouskasvu” on lähempänä yhtä kuin kahta, Kärkkäinen huomauttaa.

Hallitusneuvottelijat käyttävät VM:n ennustetta, joka on laadittu huhtikuussa. Kärkkäinen pitää VM:n ennustetta 1,7 prosentin talouskasvusta tällä vuodelle kovin optimistisena.

– Keväällä näkymät olivat vielä valoisammat. Talouden kuva on muuttunut synkempään suuntaan vuoden mittaan. Saattaa olla, että seuraavassa ennusteessa sitä tarkistetaan alaspäin. Tällä hetkellä tuntuu kovin vaikealta, että 1,7:ään päästäisiin.

Valtiovarainministeriön talouden tilannekuva 2019 on hallitusneuvottelijoiden pöydällä. Tilannekuva osoittaa, että talouskasvun ei ennusteta olevan keskimäärin noin kahta prosenttia tällä vaalikaudella (2019–2023), vaan se on lähempänä yhtä prosenttia. Valtiovarainministeriö/Talouden tilannekuva 2019

Tiukka aikataulu

Kärkkäinen huomauttaa, että tällä vaalikaudella maailmantalous ja talouskasvu eivät auta 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamisessa. Uusia työpaikkoja pitäisi syntyä 60 000, jotta työllisyystavoite saavutettaisiin.

– Suhtaudun skeptisesti siihen, että tämä voitaisiin saavuttaa. Se vaatii tosi isoja toimia, Kärkkäinen sanoo.

Kärkkäinen pitää hyvänä, että työllisyystoimista aloitetaan kolmikantainen valmistelu. Aikataulu on Kärkkäisestä kuitenkin todella tiukka.

– Kolmikantaisia työryhmiä työllisyystoimien löytämiseksi on ollut monta viime vaalikaudellakin, ja nyt kesän aikana pitäisi löytää 30 000 työpaikkaa tuovat toimet, aika haastavalta se kuulostaa, Kärkkäinen toteaa.

Investoinnit koulutukseen voivat parantaa työllisyyttä pidemmällä aikavälillä, mutta tällä kaudella vaikutukset eivät todennäköisesti vielä näy.

Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen huomauttaa, ettei maailmantalouden kasvu ole tuomassa apua työllisyysasteen nostamiselle tällä vaalikaudella. LAURI OLANDER/KL

Ei varaa lisäyksiin

Määttänen pitää ”pikkuisen huolestuttavana”, ettei tuleva hallitus vaikuta hänestä ottavan kestävyysvajeongelmaa ja julkisen talouden alijäämää kovin vakavasti.

– Ei meillä olisi laajempiin menolisäyksiin varaa, vaikka kahden prosentin kasvuun päästäisiin. Pitäisi varautua ikääntymiskehitykseen, Määttänen toteaa.

Kärkkäisestä Rinteen ja tulevan hallituksen suunnitelmat kuulostavat huolestuttavilta siltä osin, että Rinne on maininnut pysyvien menolisäysten yhdeksi rahoituslähteeksi työllisyysasteen kasvun.

Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto totesi tiistaina budjetin rahoituksesta näin: ”se tulee nojaamaan osittain siihen, että työllisyys paranee ja sitä kautta valtiontalouden tila paranee”.

– Tässä riskinä on, että pysyvät menolisäykset tehdään vaalikauden alkuvaiheessa ja vaalikauden keskivaiheilla ja loppupuolella huomataan, etteivät työllisyystavoitteet ole täyttyneet, Kärkkäinen toteaa.

Veronkorotuksia luvassa

Alkuvuoden talouskasvun hidastumisen syynä oli pääosin yksityisen kulutuksen laskeminen odotettua enemmän. Rinne on kertonut, että tuleva hallitus tekee 700 miljoonan euron edestä veronkorotuksia. Veronkorotukset kohdistuisivat esimerkiksi kulutus-, haitta- ja ympäristöveroihin. Esimerkiksi terveydelle ja ympäristölle haitallisille tuotteille on pohdittu korkeampaa valmisteveroa.

– Nämä veronkorotukset saattaisivat kulutusta laskea. Toisaalta on puhuttu sosiaalietuuksien korotuksista ja eläkkeiden korotuksista, jotka voisivat yksityistä kulutusta piristää, Kärkkäinen sanoo.

Investoinnit isoihin väylähankkeisiin voisivat väliaikaisesti vauhdittaa talouskasvua. Aktiivimallin työllisyysvaikutuksista ei ole yksiselitteistä näyttöä, mutta pääsääntöisesti kiristykset työttömyysetuuden saamiseen laskevat kynnystä ottaa vastaan työtä. Tuleva hallitus on perumassa työttömyysturvan aktiivimallin leikkurin.

– Perusturvaan ja työttömyysturvaan kaavaillut korotukset heikentäisivät työnteon kannustimia ja sitä kautta tulee laskennallisesti negatiivisia työllisyysvaikutuksia. Todennäköisesti hallituksen tarvitsemien työpaikkojen määrä on todellisuudessa isompi kuin 60 000, Kärkkäinen sanoo.