Pienikin vaalitappio huhtikuun eduskuntavaaleissa voi sysätä keskustan suurimman puolueen paikalta, sillä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa se sai kuudessa vaalipiirissä viimeisen paikan. Puolue on vaarassa pudota sosiaalidemokraattien ja kokoomuksen alapuolelle ja samalla oppositioon seuraavaksi vaalikaudeksi.

Yleisradion Taloustutkimukselta tilaamissa kannatusmittauksissa keskustan kannatus on sahannut tänä vuonna 17,8 ja 16,3 prosentin välillä. Tuoreimman mittauksen luku oli 16,5. Vaaleissa se tarkoittaisi noin 130 000 äänen ja noin 15 edustajapaikan menetystä.

Mittauksen kärjessä keikkuvan Sdp:n tilanne on hyvä. Lähes 23 prosentin kannatuksella heltiäisi noin 50 kansanedustajaa. Vaalivoiton saavuttamista helpottaa se, että viime vaaleissa Sdp:n ehdokas jäi kolmessa vaalipiirissä ensimmäiselle varasijalle.

Hallituspuolue kokoomuksen asema on melko turvallinen. Kymmenenkin paikan voitto on mahdollinen.

Kokoomus voisi jopa sietää ääniosuudessa pienen vaalitappion ilman paikkamenetyksiä. Sillä ei ole yhtäkään viimeistä paikkaa, mutta kolmessa vaalipiirissä 2015 ensimmäinen valitsematta jäänyt oli kokoomuksen ehdokas.

Vihreät saivat viime vaaleissa 8,5 prosenttia äänistä. Puolueen menestystä häiritsee kannatuksen voimakas jakautuminen. Viimeisiä paikkoja vihreillä ei ole yhtäkään, ja ensimmäinen varasijakin vain Uudellamaalla.

Nykyisillä kannatusluvuilla vihreät voisivat saada 2–7 lisäpaikkaa. Silti esimerkiksi Satakunnassa, Vaasassa ja Lapissa toivo ensimmäisestä läpimenijästä on märkä uni, koska puolueen pitäisi niissä moninkertaistaa kannatuksensa.

Vasemmistoliitto hengittää vihreiden niskaan. Vihreitä tasaisempi kannatus maan eri osissa helpottaa puolueen pyrkimyksiä, ja hieman alle 10 prosentin tuloksella vasemmistoliitto voi napata 4–6 paikan vaalivoiton.

Vaaliasetelmia sotkee lähes jokaisessa vaalipiirissä perussuomalaisten hajoaminen. Se tarkoittaa, että noin 20 paikkaa on muiden puolueiden jaettavissa. Se voi loiventaa häviävien syöksyä ja tukea voittajien kasvua.

Perussuomalaisten kannatus on lähes puolittunut 2015 vaaleista. Alle 10 prosentin ääniosuudella perussuomalaiset voivat parhaimmillaan saada 20 kansanedustajaa.

Puolueesta eronneet siniset, jolla on nyt 18 paikkaa, taistelevat olemassaolostaan. Reilun prosentin kannatuksella puolueella on mahdollisuus ylittää äänikynnys vain parissa vaalipiireissä.

Perussuomalaisten peräeron lisäksi ehdokasasettelu vaikuttaa vaalitulokseen. Useita näkyviä poliitikkoja jättää eduskunnan vapaaehtoisesti. Helsingissä viime kerralla valituista ministeri Pertti Salolainen (kok) ja Suomen Pankin nykyinen pääjohtaja Olli Rehn (kesk) eivät ainakaan ole ehdolla.

Sdp:n Eero Heinäluoma vatvoo eduskunta- ja eurovaalien välillä. Sosiaalidemokraatit ovat yrittäneet houkutella kesken vaalikautta Helsingin apulaispormestariksi siirtynyttä Nasima Razmyaria mukaan.

Viime vaaleissa kokoomuksen ehdokas jäi suurimmalla vertausluvulla valitsematta. Pienemmällä puolestaan sisään pääsi perussuomalaisten Mika Raatikainen.

Keskusta ja perussuomalaiset ovat vaarassa menettää paikkojaan. Vihreissä unelmoidaan kahdesta lisäpaikasta, jota tavoittelevat myös kokoomus ja vasemmistopuolueet.

Uusimaa

Eduskuntavaalit ja seuraavan hallituksen pääministeri saattavat ratketa Uudellamaalla, joka saa yhden lisäpaikan. Sen menettää Savo-Karjala. Uudeltamaalta valitaan keväällä 36 kansanedustajaa.

Uudellamaan valtapuolueessa kokoomuksessa on tapahtunut joukkopako. Puolueen kolme ääniharavaa, Alexander Stubb, Harry Harkimo ja Outi Mäkelä ovat poissa. Myös Sanna Lauslahti on jo jättänyt eduskunnan. Heiltä vapautuu lähes 50000 ääntä.

Ruotsalaisen kansanpuolueen Carl Haglund kyllästyi oppositiopolitiikkaan parissa kuukaudessa ja erosi eduskunnasta. Vaaleissa yli 21 000 äänestäjää antoi hänelle valtakirjan neljäksi vuodeksi.

Haglundin livistäminen voi maksaa Rkp:lle paljon. Puolueella on vaalipiirin viimeinen paikka, jota viivan alla ensimmäisenä kyttää vihreät.

Keskustan ja perussuomalaisten rivit ovat hajalla Uudellamaalla. Keskusta toivoo, että liikenneministeri Anne Berner pyörtäisi päätöksensä ja suostuu ehdolle eduskuntaryhmän puheenjohtajan Antti Kaikkosen ja Matti Vanhasen tueksi.

Kesällä 2017 hajonnut perussuomalaiset pirstoutui kolmeen osaan. Persuihin jäi kolme valittua, ja Veera Ruoho loikkasi kokoomukseen.

Sinisten elämänlanka on ulkoministeri Timo Soinin ja puolustusministeri Jussi Niinistön hyppysissä. Niinistö on kertonut lähtevänsä vaaleihin. Soini panttaa ilmoitustaan joulun aluspäiviin. Sinisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo on myös ehdolla Uudellamaalla.

Sosiaalidemokraateilla on tanakka lista. Puheenjohtaja Antti Rinne, eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman ja puolueen varapuheenjohtaja Maarit Feldt-Ranta pyrkivät jälleen Uudeltamaalta eduskuntaan.

Varsinais-Suomi

Ville Niinistön (vihr) piti varmistaa, että vihreät saa Varsinais-Suomesta lisäpaikan. Hän kuitenkin luopuu vapaaehtoisesti, eikä paikan voittaminen ole ollenkaan varmaa.

Niinistön lisäksi vasemmistoliiton Annika-Lapintie jättää eduskunnan. Puheenjohtaja Li Anderssonilla (vas) on suosiostaan huolimatta kova työ pitää kaksi paikkaa, koska Lapintie pääsi edellisellä kerralla viimeisenä läpi.

Rkp varmisti 2015 vaaliliitolla kokoomuksen kanssa ex-ministeri Stefan Wallinin valinnan. Nyt Rkp:n paikka on vaarassa. Wallin ei ole ehdolla, ja puolue menee vaaleihin ilman vaaliliittoa.

Vaalipiirin valtapuolueen kokoomuksen kaikki valitut edustajat ovat valtiovarainministeri Petteri Orpon johdolla mukana vaaleissa. Myös keskustan kaikki nykyiset edustajat ovat ehdolla. Perhe ja peruspalveluministeri Annika Saarikko on puolueen kärkiehdokas.

Lapintien, Niinistön ja Wallinin lisäksi sinisten entinen eduskunnan puhemies Maria Lohela jää pois. Hän oli ainoa kolmesta perussuomalaisesta, joka loikkasi sinisiin. Ritva Elomaa ja Ville Tavio pysyivät Jussi Halla-ahon johtamassa puolueessa.

Yhteensä kolme edustajaa sinisille ja perussuomalaisille olisi yllätys, vaikka perussuomalaisilla on ensimmäinen varapaikka. Taustalla lisäpaikkoja kärkkyvät vihreät, kokoomus ja 2015 yhden paikan menettäneet sosiaalidemokraatit.

Satakunta, Häme, Pirkanmaa ja Kaakkois-Suomi

Satakunnassa keskustan ryhmä uudistuu täysin, kun veteraaniedustajat Kauko Juhantalo ja Timo Kalli jäävät eläkkeelle. Kokoomuksen ainoalle edustajalle Jaana Laitinen-Pesolalle riitti yksi kausi.

Perussuomalaisten hajoaminen saattaa pelastaa viimeisenä läpimenneen vasemmistoliiton Jari Myllykosken uuteen eduskuntaan. Laura Huhtasaari (ps) ja Ari Jalonen (sin) ovat nyt eri puolueissa. Sinisten paikkaa metsästävät kokoomus ja Sdp.

Hämeessä Sdp on lähellä yhtä lisäpaikkaa. Ensimmäisenä vaaravyöhykkeessä on keskusta, joka sai 2015 viimeisen paikan.

Pirkanmaalla tulee muutoksia. Perussuomalaisten listoilta valitut siniset Lea Mäkipää ja Martti Mölsä luopuvat ja sinisiin loikannut viimeinen läpimenijä Tiina Elovaara empii ehdokkuuttaan. Keskustan heikon kannatuksen ja Mikko Alatalon vetäytymisen vuoksi puolue voi menettää paikan, vaikka sen ehdokas on ensimmäisellä varasijalla.

Perussuomalaisten ja keskustan apajilla kalastelevat kokoomus, Sdp, vasemmistoliitto ja vihreät.

Vaalitappio uhkaa keskustaa myös Kaakkois-Suomessa, missä sillä on viimeinen paikka. Puolueen asemia nakertaa ympäristöministeri Kimmo Tiilikaisen (kesk) siirtyminen Helsinkiin.

Persussuomalaisten hajoaminen helpottaa muita puolueita. Neljästä valitusta työministeri Jari Lindström loikkasi sinisiin ja Kaj Turunen kokoomukseen. Hajaannuksesta hyötynee ensimmäisenä Sdp, joka menetti 2015 kaksi paikkaa.

Savo-Karjala, Vaasa ja Keski-Suomi

Savo-Karjalassa keskusta häviää lähes varmasti yhden paikan pelkästään siksi, että vaalipiiri menettää edustajapaikan Uudellemaalle. Lisäksi viimeksi valituista keskustalaisista vaalit jättävät väliin ministeri Seppo Kääriäinen, europarlamentaarikko Elsi Katainen ja Markku Rossi.

Rossi pääsi 2015 läpi pienimmällä vertausluvulla. Perussuomalaisten kolme paikkaa mennevät uusjakoon. Lisäpaikka on ensimmäisenä tarjolla Sdp:lle.

Vaasan vaalipiirissä perussuomalaisille voi käydä kehnosti. Maria Tolppanen loikkasi pian valituksi tultuaan sosiaalidemokraatteihin. Puoluehajaannuksessa Vesa-Matti Saarakkala ja Reijo Hongisto lähtivät sinisiin.

Perussuomalaisilla on Vaasan vaalipiirin viimeinen paikka, jota lähimpänä tavoittelee Rkp. Se voi tarkoittaa sitä, että kolmesta paikasta vähintään kaksi siirtyy muille puolueille.

Keski-Suomessa valta jaetaan uusiksi. Sdp:n pitkäaikainen edustaja Susanna Huovinen ja ministeri Lauri Ihalainen eivät ole mukana vaaleissa, ja keskustan ikiaikainen ääniharava varapuhemies Mauri Pekkarinen pyrkii vain Euroopan parlamenttiin.

Ensimmäisen putoajan paikka on keskustalla. Kokoomus puolestaan on heti valintaviivan alapuolella yrittämässä toista edustajaa Keski-Suomesta.

Suuri kysymysmerkkei on vihreiden sairauslomalla olevan Touko Aallon vaalikunto. Perussuomalaisista ainakin Teuvo Hakkarainen haluaa jatkaa näyttävää edustajauraansa. Toimi Kankaanniemen (ps) suunnitelmat ovat vielä auki.

Oulu, Lappi ja Ahvenanmaa

Keskusta on Oulun vaalipiirin valtias. Puheenjohtaja Juha Sipilä sai viime vaaleissa yli 30 000 ääntä ja veti mukanaan Arkadianmäelle kahdeksan puoluetoveriaan. Ensi keväänä saattaa leikkuri iskeä listan häntäpäähän.

Vaalimatematiikan ja keskustan korkean kannatuksen vuoksi puolueella on vaalipiirin kaksi viimeistä paikkaa. Se tarkoittanee sitä, että nykyisillä kannatusluvuilla kahden paikan tappio ei olisi yllätys. Tämänhetkisten edustajien tuskaa lieventää se, että 2015 valituista entinen ministeri Tapani Tölli ja nykyinen europarlamentaarikko Mirja Vehkaperä eivät ole mukana kevään koitoksessa.

Sdp ja vasemmistoliitto menettivät 2015 yhden paikan Oulussa. Nyt kummallakin on mahdollisuus napata ne takaisin.

Perussuomalaiset sotkevat myös Oulun vaalipiirin kuvioita. Kolmen edustajasta ministeri Pirkko Mattila halusi jatkaa hallituksessa ja lähti sinisiin. Olli Immosella ja Ville Vähämäellä on kova työ uusia edes omat valtakirjansa.

Pienimmästä mantereen vaalipiiristä Lapista valitaan vain seitsemän kansanedustajaa. Keskusta sai viimeksi läpi neljä ehdokastaan, joista viimeinen meni valittiin pienimmällä vertausluvulla. Keskustan enemmistöä uhkaa varasijalta kokoomus, jolla ei ole tällä hetkellä Lapista kansanedustajaa.

Asetelmia sotkevat perussuomalaisten muuttuminen sinisiksi ja Paavo Väyrynen, joka on lähtenyt keskustasta. Väyrynen ei ole paljastanut, missä hän aikoo olla ehdolla. Viime viikolla Väyrynen kertoi, että Vuokko Väyrysen vakava sairaus saattaa vaikuttaa hänen ehdokkuuteensa vaaleissa.

Ahvenanmaalta valitaan yksi edustaja, joka perinteisesti toimii Rkp:n eduskuntaryhmässä.