Turussa on jäljellä yksi yleinen sauna – miksi saunat eivät täällä kiinnosta?

ILMIÖ Tampereella on parikymmentä yleistä saunaa, ja se on julistautumassa Suomen saunapääkaupungiksi. Turussa tilanne on aivan toinen.

Mervi Hongisto on pitänyt saunaa Kurjenmäessä 30 vuotta. Yleiset saunavuorot ovat nykyisin enää perjantaisin. Hongisto tarjoaakin tiloissa muun muassa kuppausta ja muita hoitoja. Tomi Kangasniemi

Tomi Kangasniemi

Saunomiskulttuuri elää ja voi hyvin Suomessa. Maassa on 3,2 miljoonaa saunaa, ja yleisiä saunoja nousee jatkuvasti etenkin suurkaupungeihin. Mutta Turku on poikkeus. Kun Tampereella on parikymmentä yleistä saunaa, Turussa niitä on enää yksi.

Ilmiölle on vaikea löytää selitystä.

– Turussa on ollut kaikkiaan 64 yleistä saunaa. Kun minä aloitin 30 vuotta sitten, oli niitä vielä kuusi. Nyt me olemme ainoa perinteinen sauna jäljellä, kertoo Forum Saunaa Kurjenmäessä pitävä Mervi Hongisto

Hongisto sanoo kovasti miettineensä, miten väkeä houkuteltaisiin saunomaan, mutta helppoa se ei ole. Nyt Suomen toiseksi vanhimmassa yleisessä saunassa on yleinen vuoro vain perjantaisin.

– Kyllä pitäisin auki vaikka seitsemänä päivänä viikossa, mutta sitten täytyy oven käydä. En tiedä, onko vika siinä, että on niin paljon omia saunoja tai että turkulaiset sitten ovat tämmöisiä tai tommoisia.

Hongisto kertoo, että uusia kasvoja tulee kyllä saunomaan ihan joka viikko, mutta usein tulijat ovat turisteja. Voisiko syynä saunomisinnon laantumiseen olla se, että ei vain tiedetä, mitä yleisessä saunassa tapahtuu?

– En tiedä, kaikkea olen miettinyt. Meillä ei ole esimerkiksi sekasaunaa vaan miehille ja naisille on omansa. Meillä on myös pesijä, mutta toki saa itsekin pestä.

Yrittäjän harras toive on, että samanlainen into yleisiin saunoihin syntyisi Turkuun kuin mitä Tampereella ja Helsingissä on.

– Sauna on sosiaalinen tapahtuma. Haluan, että ihmiset ovat yhdessä – se on sitä saunakulttuuria, hän tiivistää.

Saunakulttuuri Saunoja on ollut olemassa vuosisatoja, ja esimerkiksi vielä sata vuotta sitten saunomisen perimmäinen tarkoitus oli puhdistautuminen. Nykyään saunomisesta on muodostunut tapa rentoutua. Saunomiseen ei ole tiukkoja sääntöjä, vaan nykyään korostetaan ennen kaikkea saunojan omaa kokemusta; jokainen on oman saunomishetkensä asiantuntija. Saunomistapahtumaa voidaan määritellä seuraavasti: Saunominen on hikoilukylvyn muoto, jossa löylyhuoneen kosteutta ja kuumuuden tunnetta säädellään heittämällä löylykauhalla vettä kiukaalle. Kivistä tällöin nouseva kuuma höyry, löyly, laskeutuu aaltomaisesti saunojien iholle ja aiheuttaa hikoilua. Lämpötila on saunottaessa tyypillisesti 70-105 astetta Lähde: Suomen Saunaseura, Mari Paavola