Vuosi 2018 oli Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan toinen peräkkäinen huono satovuosi Suomen pelloilla. Kuivuus kutisti satoa etenkin Varsinais-Suomessa ja sen lähialueilla. Viljojen ohella myös härkäpavun sato jäi selvästi normaalia pienemmäksi.

– Viime vuoden viljasato oli 2,7 miljardia kiloa, mikä on 2000-luvun pienin. Edellisvuodesta viljasato väheni viidenneksen. Kuiva kasvukausi paahtoi myös nurmia, mutta syksyn sateet pelastivat nurmirehusadon suurella osaa nautakarja-aluetta. Härkäpapu koki äkillisen ja yllättävän kadon, koska gammayökköset söivät laajoja kasvustoja lehdettömiksi, sanoo tiedotteessa Luken yliaktuaari Anneli Partala.

Luken mukaan vuonna 2017 sato taas vastaavasti kärsi liiallisista sateista. Varsinais-Suomessa hehtaarisadot eli 10 000 neliömetriltä saadut satomäärät jäivät eniten keskimääräisistä sadoista. Nurmisato jäi puoleen ja viljasadoista leikkautui kolmannes tai neljännes.

Koska Varsinais-Suomi tuottaa viljasta keskimäärin viidenneksen, alueen heikko sato vähentää koko Suomen satoa enemmän kuin muut alueet. Luken mukaan koko Suomen nurmirehusatoa Varsinais-Suomen kuivuus ei suuresti heilauttanut, sillä säilörehusta siellä tuotetaan keskimäärän vain kolme–neljä prosenttia.

Suomen viljasadosta noin kolme prosenttia eli noin 86 miljoonaa kiloa on luomuviljaa. Pääosa siitä on kauraa. Syksyllä 2018 peltokasvien satotiedot kerättiin verkkopalvelun ja puhelinhaastattelujen avulla noin 6 200 maatilalta, joista 660 oli luomutiloja.