Psykologi Tony Dunderfelt ja Väestäliiton parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen keskustelivat aiheesta: Miksi nainen vie ja mies vikisee?

Psykologi Tony Dunderfelt ja Väestäliiton parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen keskustelivat aiheesta: Miksi nainen vie ja mies vikisee? Yle

Suomalaisen miehen asema avioliitossa on nyky-yhteiskunnassa monesti ahdas – lasten vuoksi. Näin väittää Väestäliiton parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen lauantain Aamu-tv:ssä. Vaarasen mukaan parisuhteen käännekohta on lasten saaminen, jolloin valta-asema keikahtaa monesti äidille.

– Mies kokee itsensä uhatuksi. Kun tulee se konflikti, niin (naisen) seuraava lause on, että "jos me eroamme, niin lapset ovat minun". Mies on ikään kuin kiristetyssä tilassa.

Tilannetta tulisi Vaarasen mielestä parantaa vahvistamalla miehen asemaa erotilanteissa.

Nyt tarvittaisiin kolmostyypin miestä, jossa yhdistyvät ykkös- ja kakkostyypin hyvät puolet, mutta on edelleen voimakkaan maskuliininen. Psykologi Tony Dunderfelt

– Käytännössä niin, että naiselta poistuu tämä monopoli lapsiinsa. Se on yhä tällainen näkymätön sääntö erotessa.

Lasten menettämisen pelko voi aiheuttaa miehessä pelkotilan, joka myrkyttää koko suhdetta, Vaaranen sanoo.

– Mielestäni siitä lähtee miehen pelko. Että "jos tämä ei onnistukaan, miten mun käy? Miten mun suhteeni lasteni kanssa käy?"

Suomessa tuomioistuimet asettavat lapsen isän luokse asumaan vain joka neljännessä tapauksessa (siirryt toiseen palveluun), silloin kun huoltajuudesta syntyy riita.

"Kolmostyypin" mies hakusessa

Miehen pelkotila voi osaltaan vaikuttaa siihen, että mies alistuu parisuhteessa vaimonsa tahtoon. Nykymies kunnioittaa tavallisesti tasa-arvoa ja pyrkii olemaan mukava, muttei välttämättä osaa pitää puoliaan. Miehen alistuminen taas voi johtaa siihen, että nainen ei enää kunnioita tätä.

Psykologi Tony Dunderfeltin mielestä nyky-yhteiskunnasta puuttuvatkin positiivisella tavalla maskuliinisen miehen mallit. Hän jäsentää tilannetta jaottelemalla nykymiehet kolmeen luokkaan.

– Ykköstyypin mies on se perinteinen maansa ja talonsa puolustaja. Tekee raakaa työtä ja on tarpeen vaatiessa kova. Kakkostyypin mies on rakastava ja tasa-arvoa kannattava mies. Nyt tarvittaisiin kolmostyypin miestä, jossa yhdistyvät ykkös- ja kakkostyypin hyvät puolet, mutta on edelleen voimakkaan maskuliininen.

Hyviä miehen roolimalleja ei psykologin mukaan yhteiskunnassajuuri näe – ainakaan populaarikulttuurissa.

Telkkarissa on edelleen se rambomies, tai sitten Friends-televisiosarjasta tuttu vähän avuton mies, joka ei oikein tiedä mitä elämässään tekisi. Psykologi Tony Dunderfelt

– Telkkarissa on edelleen se rambomies, tai sitten Friends-televisiosarjasta tuttu vähän avuton mies, joka ei oikein tiedä mitä elämässään tekisi. Pitää ymmärtää, että miehen ei tarvitse olla ressukka, tai kova rambo.

Miten tilannetta korjataan?

Miehen ja naisen asemasta virisi julkinen keskustelu, kun Vaaranen kommentoi (siirryt toiseen palveluun) Rosa Meriläisen naisten välistä ystävyyttä ylistävää kolumnia (siirryt toiseen palveluun) Helsingin Sanomissa. Vaarasen mielestä Meriläisen ajatukset ilmensivät "ajallemme ominaista menestyvien naisten tapaa puhua miehistä väheksyvästi ja naisystävistä ylistävästi".

Kuten tapaa käydä, keskusteluun liittyi nopeasti myös naisia halventavia ja "miesasiamiesten" uhriutuvia puheenvuoroja. Dunderfeltin ja Vaarasen mielestä keskustelu on kuitenkin hyvä asia. Aiheen saama näkyvyys antaa mahdollisuuden kehittää naisten ja miesten vuorovaikutusta.

Miten parisuhteen puolin tai toisin tulehtunutta valtasuhdetta sitten korjataan?

– Kannustaisin paria menemään pariterapiaan keskustelemaan. Silloin molemmat osapuolet saavat tasapuolisesti aikaa, Vaaranen sanoo.

Pariterapia on Vaaralan ja Dunderfeltin mielestä hyödyllistä siksikin, koska nainen on monesti keskustelutilanteissa niskan päällä.

– Naiset ovat monesti verbaalisesti taitavempia. Miehellä on liian vähän taitoja kertoa mitä hän tarvitsee.

Dunderfelt kannustaa pareja käyttämään keskusteluissa konkreettisia esimerkkejä.

– Esimerkiksi "kulta, eilen kun tapahtui näin ja näin ja näin, niin minua otti päähän ja ehdottaisin että kokeiltaisiin tätä. Eli konkretian kautta, ei yleistäen, että "minulla on paha olla ja tästä ei tule mitään". Korjaus 20.1.2016 9:27: Jutussa sanottiin aiemmin THL:n tietoihin viitaten, että lapsi asetetaan isän luokse asumaan joka kolmannessa tapauksessa, kun huoltajuudesta tulee riita. THL korjasi lukuaan tämän jutun julkaisun jälkeen. Oikea prosenttimäärä on 27,3, eli lähempänä neljäsosaa kuin kolmasosaa.