”Meistä ei tule orjia!” ”Orbán, painu helvettiin!” ”Me emme pelkää!”

Unkarilaisten mitta täyttyi 12. joulukuuta, kun maan parlamentti hyväksyi sekasortoisessa istunnossaan ”orjatyölaiksi” nimetyn työaikauudistuksen sekä uudet hallinto-oikeudet.

Tuhannet ihmiset ryntäsivät kaduille purkamaan turhautumista ja vihaansa. Budapestin muutenkin huonolaatuinen ilma on ollut sakeana savupommeja, pippurisumutetta ja kyynelkaasua useampana peräkkäisenä iltana. Perjantaina 14. joulukuuta Unkarin poliisi kertoi pidättäneensä yli 50 mielenosoittajaa kahden viime päivän aikana.

Mielenosoittajien raivo on toistaiseksi kohdistunut lähinnä uuteen työaikalakiin, sillä uudistus valmisteltiin pikavauhtia, eikä työntekijöiden ja ammattiyhdistysliikkeen näkemyksiä juuri otettu huomioon.

Ammattiliitot ovat uhanneet yleislakolla, jos presidentti János Áder allekirjoittaa lain. Ammattiliitot pelkäävät olevansa ”seuraava kohde”, kun Orbán raivaa tieltään vastustajia.

Uudistus nostaa vuotuisen ylityökaton nykyisestä 250 tunnista peräti 400 tuntiin eli ylitöineen työviikosta tulee käytännössä kuusipäiväinen. Työnantaja voi venyttää ylitöiden korvaamista aina kolmeen vuoteen asti.

Tutkimuslaitos Policy Agendan mukaan 83 prosenttia Unkarin työikäisistä vastustaa työaikalain muutosta.

Työaikaa lisäämällä Orbánin hallinto yrittää paikata yhä pahenevaa työvoimapulaa Unkarissa. Esimerkiksi saksalainen autoteollisuus on investoinut ahkerasti Unkariin, mutta viime aikoina sillä on ollut vaikeuksia löytää työvoimaa.

”Meidän hylättävä byrokraattiset säännöt niin, että ne jotka haluavat tehdä töitä ja ansaita enemmän, voivat myös tehdä niin”, Orbán perustelee työaikalakia.

Työvoimapula on nostanut myös palkkatasoa, parhaimmillaan jopa kymmenen prosentin vuosivauhtia. Hallituksen pelkona on, että kansainväliset investoijat siirtävät tuotantonsa Unkaria halvempiin maihin.

Unkarin hyvä talouskasvu rakentuu paitsi EU-tukien myös monikansallisten investointien, esimerkiksi autoteollisuuden varaan.

Uusi työaikalaki astuu voimaan 2019, jonka Orbánin hallinto on julistanut perheiden vuodeksi.

Mielenosoittajien kylteissä ”Perheiden vuosi” oli korvattu iskulauseella ”Orjien vuosi”.

”EU on täysin valmistautumaton käsittelemään tällaisia asioita.”

Oikeusoppineiden mukaan työaikauudistusta vakavampi huoli on kuitenkin oikeuslaitoksen uudelleen järjestely.

Parlamentin hyväksymät hallinto-oikeudet ryhtyvät ratkomaan poliittisesti arkoja julkishallinnon kysymyksiä, esimerkiksi verotukseen, vaaleihin ja korruptioon liittyviä riitoja, jotka tähän asti ovat kuuluneet siviilioikeudelle.

Arvostelijoiden mukaan uudistus tarkoittaa sitä, että ihmisten on entistä vaikeampi puuttua oikeusteitse vaalivilppiin tai korruptioon. Tuomarit hallinto-oikeuksiin nimittää sisäministeri, joka myös hyväksyy niiden budjetin.

”Olemme jo aikapäiviä ylittäneet laillisuuden rajat, silti on hälyttävää, että tällaisia kumileimasinistuimia perustetaan”, sanoo lakimies ja ohjelmistojohtaja Máté Szabó Unkarin kansalaisoikeuksien liitosta.

”Ja EU on täysin valmistautumaton käsittelemään tällaisia asioita.”

Unkarin oikeusministeri László Trócsányi ei pidä hallinto-oikeuksia uhkana laillisuudelle, vaan hänen mielestään ne tekevät oikeusjärjestelmästä vain tehokkaamman.

EU-parlamentti hyväksyi syyskuussa 2018 niin sanotun Sergentinin raportin, jossa esitettiin syvä huoli Unkarin demokratian tilasta. EU:lla on ainakin teoriassa mahdollisuus aloittaa rangaistustoimet, jos se katsoo Unkarin loukanneen unionin perusarvoja.

”Orjatyölaki” ja uudet hallinto-oikeudet hyväksyttiin Unkarin parlamentissa poikkeuksellisen kaoottisissa tunnelmissa.

Oppositio onnistui ensimmäistä kertaa Orbánin hallintokaudella yhdistämään voimansa ja yritti estää äänestykset viheltämällä pilleihin, soittamalla sireeneitä ja tukkimalla puhemiehistön pääsyn aitioihinsa.

Päähallituspuolue Fideszin ja sen kristillisen apupuolueen kansanedustajat sekä pääministeri Viktor Orbán veivät kuitenkin äänestykset läpi kahden kolmasosan enemmistön turvin ja tyynesti virnuillen.

Puhemies László Kövér johti lopulta istuntoa lattiatasolta. Opposition mukaan päätösprosessi ei ollut teknisesti lain mukainen.

”Orbán tuntee olevansa kaikkivoipa”, sanoo Budapestissa toimivan Political Capital -tutkimuslaitoksen johtaja Péter Krekó.

”Hän luulee, ettei mikään Unkarissa tai sen ulkopuolella voi rajoittaa hänen valtaansa, ja hän myös näyttää sen.”

Unkarilaiset ovat olleet kaduilla vastustamassa Orbánin uudistuksia ennenkin, mutta mielenosoitukset ovat yleensä kuivuneet kasaan kerta toisensa jälkeen.

On täysin mahdollista, että protesteille käy samalla tavalla myös tällä kertaa. Unkarin hallitukselle lojaali media on joko vaiennut tapahtumista tai leimannut ne ”huliganismiksi”.

Pääministeri Orbánin hallituksen kansliaministerin Gergely Gulyásin mukaan mielenosoitukset ovat ”joulujuhlaa halveksivaa mellakointia” ja ”kristittyihin kohdistuvaa vihaa”.

Hänen mukaansa joukossa on ollut runsaasti George Sorosin järjestön rahoittamia ja tukemia ihmisiä. Soros on jo vuosia ollut Orbánin arkkivihollinen.

”Tällaista vihaa ihmisissä ei ole ollut sitten vuoden 2006”, kuvasi mielenosoitusten tunnelmaa puolestaan Momentum-oppositioliikkeen johtaja András Fekete-György.

Syksyllä 2006 silloinen pääministeri Ferenc Gyurcsány myönsi valehdelleensa maan taloustilanteesta voittaakseen aiemmin keväällä pidetyt parlamenttivaalit.

Julkisuuteen vuotaneella nauhalla Gyurcsány ei osannut nimetä yhtään hallituksen tekemistä, josta voisi hän voisi olla ylpeä. Unkarissa puhkesi tuolloin laajoja protesteja, joissa vaadittiin hallituksen eroa.