Kaivinkone tekee ojaa Etelä-Savossa Ristiinan ja Anttolan välisen tien pientareelle. Ojan pohjalle tulee paksu sähkökaapeli.

Aiemmin kaapeli kulki ilmassa sähkötolppien varassa. Ne puretaan ja kaikki sähkökaapelit kaivetaan maahan. Sähkökatkot ovat täällä pian lähes kokonaan historiaa.

Paksun sähkökaapelin lisäksi ojaan upotetaan valokaapeli, jolla sähköyhtiö voi ohjata runkoverkon muuntamoita.

– Muuntamolla on erottimia, joilla pystytään vaihtamaan sähkön syöttösuuntaa. Sähköä voidaan syöttää tänne niin Ristiinasta kuin Anttolastakin, sanoo verkostopäällikkö Mika Matikainen Järvi-Suomen Energia Oy:stä

Verkkoyhtiöt miettivät nyt tarkkaan, mille alueille ne rakentavat kalliin maakaapelin. Kukaan ei tiedä, asuuko täällä vuosikymmenen kuluttua enää ketään.

– Kun rakennamme uutta verkkoa, sen käyttöikä on vähintään 50 vuotta. On haaste, kun emme tiedä mikä täällä on tilanne viiden, kymmenen tai 25 vuoden kuluttua, sanoo Matikainen.

Maaseutu autioituu paljon ennakoitua nopeammin

Maaseutukylien autioituminen vaikuttaa nopeasti energiayhtiöiden toimintaan ja tulokseen. Kun karjatila lopettaa toimintansa tai vakituiset asukkaat muuttavat kaupunkiin, sähkönkulutus laskee merkittävästi.

– Kyllä tämä muutos on ollut ennakoitua nopeampaa, myöntää Mika Matikainen.

Samalla liittymiä irtisanotaan kiihtyvällä vauhdilla. Itä- ja Kaakkois-Suomessa sähköt katkaistaan joka vuosi yli 300 kiinteistöstä.

Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI on laatinut Tilastokeskuksen aineiston pohjalta kartan, jossa vähintään neliökilometrin suuruiselta alueelta on loppunut vakituinen asutus 2010-luvulla. Laura Merikalla / Yle

Sähkömarkkinalaki määrää sähköyhtiöt rakentamaan vuoteen 2028 mennessä sähköverkon, jossa haja-asutusalueella sähkökatkot kestävät enintään puolitoista vuorokautta. Maaseudun rakennemuutoksen takia Järvi-Suomen Energia ja puolenkymmentä muuta verkkoyhtiötä ovat saaneet jatkoaikaa rakentamiseen vuoteen 2036 asti.

– Nyt ei tarvitse tehdä yli-investointeja sähköverkon loppupäähän, jossa mahdollisesti kyliä tai yksittäisiä tupia autioituu. Näemme tulevaisuudessa mikä tarve tulee olemaan, ja pystymme silloin tekemään järkeviä investointeja, sanoo verkostopäällikkö Mika Matikainen.

Kulutus voi myös kasvaa, jos sähköautot tai ladatavat hybridiautot yleistyvät.

Säävarmaksi sanotaan sähkölinjaa, joka on upotettu maahan tai sille on tehty metsään tarpeeksi leveä kaista, jolloin puut eivät kaadu linjan päälle. Tommi Parkkinen / Yle

Aggregaatit ja aurinkovoima varmistamaan sähkönjakelua

Kouvolan Valkealan Puutteenkylälle johtava tie on hiljentynyt vuosikymmenessä. Kylällä asutaan vakituisesti enää muutamassa taloudessa.

– Kyllä täällä on opittu omatoimisuuteen. Sähkön katketessa ovat puuhella ja kynttilät valmiina, sanovat Vilma ja Taito Huuskonen.

Puutteenkylä on yksi viime vuosina Suomessa tyhjentyneistä maaseutukylistä. Säävarmaa sähköverkkoa ei sinne ole vielä rakennettu.

– Ennen kuin saavat maakaapelit maahan, saattaa olla, että aggregaattihan se ois hyvä turvaamaan sähköt, sanoo Taito Huuskonen.

Tämän vuoden loppuun mennessä noin puolet verkkoyhtiöiden asiakkaista on jo säävarman sähköverkon piirissä. Haja-asutusalueella työ on vasta alkamassa kohteissa, joissa verkon päässä on vain yksittäisiä talouksia.

Työ- ja elinkeinoministeriö rohkaisee energiayhtiöitä etsimään edullisempia vaihtoehtoja syrjäisten seutujen kalliille maakaapeloinnille. Ministeriö esimerkiksi selvittää aggregaattien käyttöä turvaamaan sähkön toimitusvarmuutta.

– Jouston lisääminen jakeluverkoissa, hajautettu tuotanto, niihin liittyvät akkujärjestelmät ja varavoimakoneet voisivat olla sellaisia, sanoo teollisuusneuvos Petteri Kuuva työ- ja elinkeinoministeriöstä.

Teollisuusneuvos Petteri Kuuva työ- ja elinkeinoministeriöstä toivoo verkkoyhtiöiden löytävän edullisempia tapoja taata sähkön toimitusvarmuus haja-asutusalueella. Kare Lehtonen/Yle

Osa verkkoyhtiöistä rakentaa säävarmaa verkkoa siirtämällä avojohdot isompien teiden varsille tai leventämällä johtouraa, jolloin myrskyssä kaatuvat puut eivät yllä sähköverkolle. Sen heikkous on, että samalla katoaa osa metsien hiilinieluista.

Sähkön toimitusvarmuus voitaisiin turvata myös varavoimakoneilla.

Työ- ja elinkeinoministeriössä mietitään, että verkkoyhtiö voisi tulevaisuudessa alentaa siirtomaksua tai muutoin korvata, jos asiakkaalla on oma varavoimakone. Sellaisia löytyy esimerkiksi useilta karjatiloilta, joissa sähköt eivät voi olla pois tuntikausia.

Järvi-Suomen Energia on saanut hyviä kokemuksia tasasähköjärjestelmästä, jossa runkoverkon häiriötilanteessa kiinteistöihin syötetään sähköä akuista ja aurinkopaneeleilta. Kesällä virtaa riittää vuorokausiksi, ja talvella useiksi tunneiksi. Käytännössä lyhyistä sähköhäiriöistä on päästy koeverkon alueella kokonaan.

– Älyä viedään yhä syvemmälle verkkoon ja samalla saadaan asiakkaalle hyötyä sitä kautta, sanoo Matikainen.

Vaihtoehtoiset ratkaisut voivat hillitä sähkön siirtohintojen nousua.