Toipuminen kahden vuoden takaisista yt-neuvotteluista ja niitä seuranneista irtisanomisista etenee hitaasti Helsingin yliopistossa.

– Joku sanoi hyvin, että nykyään puhutaan vain "yliopistosta", ei "meidän yliopistosta", kuten aikaisemmin on ollut tapana.

Kun Sebastian Österman aloitti biologian opintonsa syksyllä 2016, olivat yt-neuvottelut Helsingin yliopistossa päättyneet vain muutama kuukausi aiemmin. Useita satoja työntekijöitä oli joutunut jättämään työnsä yliopistolla.

Österman oli lukenut yliopistojen määrärahaleikkauksista uutisista, mutta todellisuus paljastui vasta, kun hän asteli yliopiston ovista sisään opiskelijana.

– Tunnelma oli silloin todella synkkä. Epätietoisuutta siitä, mitä tapahtuu, oli todella paljon.

Hänen mukaansa esimerkiksi opettajat eivät pystyneet peittelemään väsymystään ja stressiä opiskelijoilta. Vaikka tenttitulokset saattoivat olla myöhässä, opettajiin ei aina uskallettu ottaa yhteyttä.

– Kun tiesi, että opettaja on jo valmiiksi niin ylityöllistetty, tuli tavallaan huono omatunto siitä, että lisäisi sitä taakkaa.

Kymmenien miljoonien säästökuuri, mutta säästöpaineita on yhä

86 miljoonan euron säästökuuri, rajuja henkilöstöleikkauksia, tilojen karsintaa, koulutusohjelmien mylläys ja uusi palveluorganisaatio.

Viime vuodet eivät ole olleet helppoja Helsingin yliopistolle.

Hallituksen leikkaukset vuonna 2015 panivat noin 30 000 opiskelijan ja 8 000 työntekijän yliopiston ahtaalle. Säästöjä oli ryhdyttävä hakemaan kaikin mahdollisin keinoin.

Helsingin yliopiston vaikeat vuodet – tästä on kyse Hallitus on viime vuosina leikannut yliopistojen rahoitusta. Helsingin yliopiston osalta merkittävää oli vuonna 2015 päätetty apteekkitulon poistaminen.

Yt-neuvottelut käytiin vuonna 2016. Tuolloin noin 370 irtisanottiin ja 200:n eläkkeelle jäävän työtehtäviä ei enää täytetty.

Tavoitteena on ollut, että vuoteen 2020 mennessä henkilöstöä olisi vähennetty noin 1 000 työntekijällä. Tilanne elää nyt rahoituksen mukaan.

Vuosina 2016–2017 toteutettiin myös kaksi isoa uudistusta: hallinto-organisaatio ja koulutusohjelmarakenne laitettiin uusiksi.

Hallinto-organisaation muutoksessa yliopiston hallinnollisia tehtäviä hoitavia yksiköitä yhdistettiin uudeksi palveluorganisaatioksi. Tarkoituksena oli muun muassa poistaa päällekkäisyyksiä ja vähentää hallinnon kustannuksia.

Hallintojohtaja Esa Hämäläinen toteaa, että oikeastaan kahdeksan viime vuotta on ollut yliopistoille "asteittaista kurjistumista". Säästöpaineita on yhä.

– Toistaiseksi [pääministeri Juha Sipilän] hallitus on toteuttanut hallitusohjelmaansa täysimääräisesti yliopistojen osalta, Hämäläinen sanoo.

Tämä tarkoittaa, että yliopiston perusrahoitus näyttää edelleen laskevan. Viimeisen vuoden aikana hallitus on tosin tehnyt pieniä lisäpanostuksia.

Aiemmin Helsingin yliopisto arvioi, että henkilökunta vähenee tuhannella vuoteen 2020 mennessä. Hämäläinen kertoo, että hetkellisesti se on jo toteutunut.

Tänä syksynä yliopisto suunnittelee sen taloutta ja tiedekuntien henkilöstömäärää tuleville vuosille. Väheneekö työntekijöiden määrä vielä? Se riippuu Hämäläisen mukaan hallituksesta.

– Yliopiston perusrahoituksella palkatun henkilöstön lukumäärän oletetaan edelleen laskevan, ellei koulutukseen ja tutkimukseen aleta panostaa uudelleen.

Palkkamenot ovat noin 60 prosenttia yliopiston kustannusrakenteessa. Säästöjä on haettu myös esimerkiksi tilakustannuksista.

– Tosiasia on, että tilakustannuksia on kyettävä hillitsemään. Yliopistolle on tärkeää varmistaa, että meillä on osaava henkilökunta. Haluamme jatkossakin palkata päteviä työntekijöitä, Hämäläinen sanoo.

Toisin sanoen henkilökunta menee tilojen edelle, kun on kyse rahankäytöstä.

Hallintojohtaja Esa Hämäläisen mukaan yliopistolla toivotaan, että nykyinen ja tuleva hallitus näkisivät yliopistot investointina tulevaisuuteen. Riku Tonttila / Yle

Yliopiston yhteisöllisyys on kateissa

Helsingin yliopiston yt-neuvotteluista on kulunut nyt kaksi vuotta. Palveluorganisaatio- ja koulutusohjelmauudistukset on molemmat toteutettu ja ne ovat ehtineet tulla sekä opiskelijoille että opettajille tutuiksi – tai ainakin tutummiksi.

– Toipuminen on yhä kesken, ennen kaikkea opetushenkilöstöllä ja hallinnon puolella, toteaa yliopisto-opettaja Tiina Niklander.

Niklander opettaa tietojenkäsittelytiedettä Kumpulan kampuksella. Hän on myös yksi Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestön Jukon pääluottamusmiehistä.

Irtisanomiset ja organisaatiomuutokset ovat näkyneet yliopiston neljällä kampuksella hyvin eri tavoin: esimerkiksi Kumpulassa tilanne ei ole missään vaiheessa ollut niin huono kuin keskustan kampuksella.

– Jos on aina tehnyt itse kaiken alusta loppuun asti, niin silloin muutos ei ole näkynyt niin vahvasti. Mutta osa on aikaisemmin turvautunut tällaiseen sihteeripalveluun ja siksi muutos näkyy niin epätasaisesti eri henkilöiden työkuormassa.

Mitä "sihteeripalveluilla" tarkoitetaan?

Niklanderin mukaan ennen uutta palveluorganisaatiota amanuenssit saattoivat olla opettajien apuna ja viimeistellä pyynnöstä erilaisia asioita, kuten tuloslistoja. Amanuenssit toimivat ikään kuin opetuksen tukihenkilöinä.

– Kun nämä palvelut vietiin pois, opettajat kokivat oman työkuormansa hyvin paljon suuremmaksi.

Tiina Niklander kuvaa vuoden 2016 tilannetta raadolliseksi: hän joutui katselemaan vierestä, kun esimerkiksi omia työkavereita joutui jättämään työnsä. Elise Tykkyläinen / Yle

Niklanderin mukaan on vaikea sanoa, kuinka paljon ylimääräinen työkuormitus on johtunut irtisanomisista ja paljonko organisaatiouudistuksesta. Myös uusien koulutusohjelmien suunnittelu on vaatinut opettajilta runsaasti lisätyötä.

Se lienee selvää, että irtisanomiset vaikeuttivat uudistusten läpiviemistä.

Vaikka uudet työtehtävät ovat jo selkiytyneet ja ongelmiin on ehditty etsiä ratkaisuja, vuosi 2016 jätti jälkensä yliopistoyhteisöön.

– Yhteisöllisyys ja erityisesti luottamus työnantajan toimiin saivat aikamoisen kolauksen yt-prosessin ja irtisanomisten aikana, Niklander toteaa.

Näitä ei ole saatu kaikilta osin vielä korjattua. Tämä nousi esiin myös yliopiston teettämässä puolueettomassa raportissa (siirryt toiseen palveluun).

Esa Hämäläisen mukaan yliopiston hallitus onkin päättänyt, että muun muassa yhteisöllisyyden palauttaminen on yksi yliopiston painopisteistä tänä ja ensi vuonna.

"Kun leikataan, tavoitteisiin on vaikea päästä"

Kaoottisin aika on ohi, mutta oireita on yhä nähtävissä. Näin kuvailee Sebastian Österman yliopiston arkea opiskelijan silmin.

– On ollut vielä sekavuutta ja esimerkiksi vaikea tavoittaa omaa ohjaajaa tai on ollut pitkiä jonoja neuvontaan sekä muihin opiskelijoiden tarvitsemiin palveluihin, hän antaa esimerkkejä.

Österman työskentelee myös Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa, jossa hän on nähnyt "kulissien taakse" ja eri tiedekuntien ongelmat ovat tulleet tutuiksi.

Säästöpaineista Österman kertoo ikävän esimerkin Meilahden kampukselta: Siellä opintopsykologin palvelut oli viime keväänä buukattu täyteen niin pitkälle kuin ajanvarausjärjestelmä näytti aikoja. Östermanin mukaan lopulta tiedekunta palkkasi omasta budjetistaan uuden opintopsykologin, vaikka yleensä heidän palkkansa maksetaan yliopistopalvelujen varoista.

Varhaiskasvatuksen opiskelijoita Helsingin yliopistolla. Antti Kolppo / Yle

Mitä asioita yliopistolla on viime aikoina tehty oikein? Östermanin mukaan opiskelijoita on kuunneltu ja muutenkin palautetta on otettu kattavasti vastaan.

– Yliopisto on tehnyt valtavasti töitä sen eteen, ihan kaikilla tasoilla, että esimerkiksi koulutusohjelmat ja uusi organisaatio saataisiin toimimaan paremmin.

Odotukset elokuussa aloittanutta uutta rehtoria Jari Niemelää kohtaan ovat toiveikkaat.

– Yhteistyö on lähtenyt mukavasti käyntiin, ja mitä olemme seuranneet, uuden rehtorin lausunnot ovat vastanneet opiskelijoidenkin näkemyksiä. On puhuttu esimerkiksi rahoituksen nostosta.

Tässäkin on vielä yksi tuttuakin tutumpi mutta.

– On tietysti asioita, jotka ovat yliopistosta riippumattomia, Österman sanoo ja viittaa hallituksen päätöksiin rahoitusleikkauksista.

– Kaikki tekevät töitä sen eteen, että olisimme maailman parhaita yliopistoja, mutta reaaliteetit rajoittavat sitä. Kun vertaa tämänhetkistä budjettiamme muihin huippuyliopistoihin maailmalla, se ei ole mitään. Ja kun siitä vielä leikataan, tavoitteisiin on vaikea päästä.

Lue lisää:

Laaja korkeakouluverkosto vai muutama huippuyliopisto? Helsingin yliopiston rehtori haluaa valtiolta päätöksiä

Yliopistot joutuvat kaapimaan rahaa – "Täällä pitäisi opettaa ajattelemaan"