MOSKOVA. Eläkeläiset Valentina Nikolajevna ja Marija Ivanovna astelevat hieman hämillään ulos Moskovan paraatipaikalle Punaisen torin kylkeen rakennetusta upouudesta Zarjadje-puistosta.

Järkälemäisen Rossija-hotellikompleksin tilalle noussut alue on suunniteltu maailmankuulun newyorkilaisen arkkitehtitoimiston johdolla. Se seuraa nykyaikaisen puistosuunnittelun viimeisimpiä trendejä. Alue on jaettu neljään venäläiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen: tundraan, aroon, metsään ja suohon.

Vain etu- ja isännimillään esittäytyvät ystävykset kertovat olevansa mielissään uudesta puistosta ja Moskovan massiivisista kunnostustöistä. Samalla eläkeläiset kuitenkin antavat ymmärtää, että rahalle löytyisi muutakin käyttöä.

– Jos kerran rahaa on, niin kunnostakoon kaupunkia ja vetäköön välistä. Me olemme vain köyhiä ihmisiä, ja kyllä tämä näinkin käy, Valentina Nikolajevna sanoo ja varmistaa vielä kerran, ettei hänen sanomisiaan julkaista Moskovassa.

Zaradje-puistoon on maisemoitu Venäjälle tyypillisiä kasvillisuusvyöhykkeitä, joihin on istutettu yli miljoona kasvia. Erkka Mikkonen / Yle

Kunnostusta käsittämättömillä summilla

Moskovan ulkoasua kohennetaan nyt ennennäkemättömillä summilla. Vuoden ensimmäisen kuuden kuukauden aikana yksin teiden ja puistojen kunnostamiseen kulutettiin ennätykselliset yli 1,3 miljardia euroa.

Vertailun vuoksi summa vastaa Jekaterinburgin tai minkä tahansa muun venäläisen miljoonan asukkaan kaupungin koko vuosibudjettia.

Moskovassa kunnostustöiden osuus kaupungin koko budjetista on kasvanut parin viime vuoden aikana jo yli 10 prosenttiin. Moskovan valtiollisen yliopiston maantieteen laitoksen professori Natalja Zubarevitš huomauttaakin, että kunnostuskulut lähestyvät jo terveydenhoitoon tai koulutukseen käytettävää summaa.

Moskovan valtiollisen yliopiston professori Natalja Zubarevitš kritisoi Moskovan kunnostamiskulujen käsittämätöntä mittaluokkaa. Erkka Mikkonen / Yle

– Kaupungin viihtyisyys on tärkeää, mutta minua huolestuttaa kunnostustöiden käsittämättömän kallis hinta. Moskovassa on viime vuosina supistettu koulutuksen ja terveydenhuollon kuluja kunnostuksen hyväksi, professori Zubarevitš sanoo.

Moskovalla on millä mällätä

Kaupunkikuvan avokätistä kohentamista perustellaan virallisesti valmistautumisella ensi vuonna pidettäviin jalkapallon MM-kisoihin.

Natalja Zubarevitš kuitenkin arvioi, että vähintään yhtä tärkeää kaupungille on löytää käyttöä sen vahvasti ylijäämäiselle budjetille. Muussa tapauksessa on vaarana, että valtio kaappaisi pääkaupungin verotuloja itselleen.

Moskovassa sijaitsevat valtio-omisteisten ja muiden suuryhtiöiden pääkonttorit ovat taanneet pääkaupungille muhkeat verotulot myös silloin, kun Venäjän muu talous on yskinyt. Tälle vuodelle Venäjän bruttokansantuotteelle odotetaan taas vaimeaa 1,5 prosentin kasvua.

Massiivisten kunnostuskampanjoiden avulla Moskovan pormestari Sergei Sobjanin yrittää kasvattaa kannatustaan ennen ensi vuoden syksyllä pidettäviä pormestarivaaleja.

Toisaalta esimerkiksi neuvostoaikaisten talojen korjaus- ja purkuohjelma on myös herättänyt laajaa vastustusta moskovalaisissa. Kaupunki onkin joutunut osin perääntymään laajamittaisista suunnitelmistaan.

Vallan vertikaali suosii tehottomuutta

Venäjän uudeksi symboliksi mainostettu Zarjadje-puisto on jakanut moskovalaisten mielipiteitä nykyaikaisen ulkomuotonsa vuoksi. Suurempaa närää on kuitenkin herättänyt syyskuussa vietetyksi Moskovan 870-vuotispäiväksi kiireellä avatun puiston keskeneräisyys ja kova hinta.

Kolmentoista hehtaarin kokoisella puistoalueelle on myös pystytetty useita rakennuksia, joista suurin on vielä keskeneräinen konserttirakennus. Erkka Mikkonen / Yle

Puistoalueen avaamisen jälkeen sen rakennus- ja kunnostustöitä on jatkettu. Osaa töistä selitetään tarpeella korjata vierailijoiden puistossa aiheuttamia vahinkoja. Samalla Zarjadjen budjetin uskotaan paisuvan viisinkertaiseksi alkuperäisestä suunnitelmasta.

Professori Natalja Zubarevitš pitää puistoa ja sen rakentamiseen liittyviä vaikeuksia esimerkkinä Venäjän taloudellisesti tehottomista suurhankkeista, jollaisia vallan vertikaali eli päätöksenteon keskittyminen presidentinhallinnolle suosii.

– Venäjällä on vaikea kontrolloida suurta määrää normaaleja hankkeita. Siksi päädytään tiukalla aikataululla ja kovalla kontrollilla läpivietäviin suurhankkeisiin, jotka usein johtavat skandaaleihin, Zubarevitš Moskovan valtiollisesta yliopistosta sanoo.

Kaikkein lohduttomimpina esimerkkeinä Putinin ajan suurhankkeista Zubarevitš mainitsee Sotšin olympialaisten kisaobjektit ja Venäjältä Krimin niemimaalle rakenteilla olevan Kertšin sillan.

Usein merkittävä osa suurhankkeiden hinnannoususta selittyy korruptiolla.