Keväällä perustetun Me-säätiön tavoitteena on ehkäistä syrjäytymistä ja vähentää eriarvoistumista Suomessa.

– Kartoitimme syksyn aikana tähän liittyviä tarpeita eri kaupunkien kanssa ja esiin nousi keskeisenä maahanmuuttajanuorten asema varsinkin täällä pääkaupunkiseudulla. Täällä on todella paljon maahanmuuttajataustaisia nuoria, jotka ovat kaikkien palveluiden ulkopuolella, kertoo säätiön toimitusjohtaja Ulla Nord.

Esimerkiksi koulutukseen ja työhön pääsemisessä on merkittäviä eroja. Maahanmuuttajanuorista 23 prosenttia on koulutuksen ja työn ulkopuolella, kun kantaväestöstä samassa tilanteessa on neljä prosenttia nuorista. Erityisen huonossa tilanteessa ovat Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina tulleet nuoret.

Se on valtava lahjoitus. Kun se käytetään fiksusti, sillä saadaan valtavia asioita aikaan. Tommi Laitio

Muutoksen pitää näkyä tilastoissa asti

Me-säätiön ovat perustaneet muun muassa Supercell-peliyrityksestä tunnetut Mikko Kodisoja ja Ilkka Paananen. Ajatus säätiöstä syntyi uudelle Lastensairaalalle tehdyn lahjoituksen jälkeen.

Nyt maahanmuuttanuorten tarpeisiin lohkaistaan 2,5 miljoonaa euroa. Lahjoitus on Helsingin nuorisotoimenjohtajan Tommi Laition mukaan suurin Nuorisoasiainkeskuksen koskaan saama.

– Se on valtava lahjoitus. Kun se käytetään fiksusti, sillä saadaan valtavia asioita aikaan. Ajatus on, että viiden vuoden kokeilun jälkeen me pystymme tilastoissa näyttämään, että Helsingissä on tapahtunut merkittävä muutos esimerkiksi siinä, kuinka moni maahanmuuttajanuori on koulutuksessa tai kuinka moni on saanu työpaikan, Laitio listaa tavoitteita.

Nuoret pääsevät itse kertomaan, mitä pitää ratkaista

Rahojen käyttöä aletaan suunnitella ensi kevään aikana. Mukaan otetaan maahanmuuttajataustaisia nuoria ja heidän kanssaan työskenteleviä ihmisiä.

– Me haluamme ymmärtää, mitä asiaa tässä pitäisi ratkaista, mitä nuoret itse toivovat ja mikä heidän kokemuksensa on. Haluamme välttää perinteistä mallia, jossa me vain tilastojen pohjalta päätämme, mitkä ne ongelmat ovat, Laitio kertoo.

Hänen mukaansa pitää muistaa, että maahanmuuttajanuoret jakautuvat hyvin erilaisiin ryhmiin, joilla on myös erilaiset tarpeet. Suomeen 15–18-vuotiaina tulleet esimerkiksi ovat täysin eri tilanteessa kuin Suomessa syntyneet maahanmuuttajataustaiset nuoret, joita usein jopa ärsyttää, että maahanmuuttajatausta määrittelee heidän kohteluaan. Jonkinlainen käsitys Laitiolla jo kuitenkin on nuorten toiveista.

– Nuoret itse toivovat, että he saisivat enemmän tietoa koulutusmahdollisuuksista ja siitä, mitä eri koulutukset oikeasti sisältävät. He usein toivovat myös kuulevansa niistä muilta maahanmuuttajataustaisilta nuorilta.

– Nuorten oma toive on ollut myös se, että heidän vanhempiensa tietotasoa kasvatettaisiin siitä, miten suomalainen yhteiskunta, koulutus ja työmarkkinat toimivat. Erilaisille vertaistukimalleille tuntuu siis olevan kysyntää, hän jatkaa.

Parhaat työtavat nopeasti kokeiluun ja jakoon

Me-säätiön toiveena on, että viiden vuoden kokeilun aikana löydetään aivan uusia, innovatiivisia työtapoja maahanmuuttajanuorten auttamiseksi ja julkisten palveluiden kehittämiseksi.

– Niitä halutaan myös nopeasti kokeilla ja löytää parhaat ratkaisut, jotka voidaan juurruttaa kaupungin omaan toimintaan. Löydettyjä hyviä työtapoja halutaan mahdollisimman nopeasti levittää myös valtakunnalliseen käyttöön, Nord toteaa.

Mitään tietoa näistä uusista työtavoista ei vielä alussa ole.

– Emme ole vielä tässä vaiheessa päättäneet, onko se verkkopalvelu vai uusia työntekijöitä vai vapaaehtoistyön uusi malli vai jotakin muuta. Me lähdemme tähän poikkeuksellisen avoimella mallilla liikenteeseen, Laitio summaa.