– Tapa opettaa ei ole muuttunut 500 vuoteen, Markku Saarelainen tuhahtaa.

Hän on mies, joka haluaa tehdä opetuksen historiaan muutoksen. Saarelainen on yliopistonlehtori ja oppimisympäristöjen kehittämispäällikkö Itä-Suomen yliopistossa. Hän soveltaa kursseillaan käänteiseksi opetukseksi kutsuttua opettamisen mallia.

Käänteisessä opetuksessa perinteinen luentopainotteinen opetus käännetään päälaelleen. Opiskelijat opiskelevat kurssin perusteet itsenäisesti, jonka jälkeen kontaktiopetuksessa ratkotaan yhdessä ongelmia ja analysoidaan sekä sovelletaan tietoa.

Muutama vuosi sitten Saarelainen piti sähkömagnetiikan kurssia, jonka reputti neljä viidestä opiskelijasta. Kun hän alkoi soveltaa käänteistä opetusta, useampi kuin yhdeksän kymmenestä pääsi läpi. Samalla Saarelaisen opetustunnit tippuivat 70 tunnista 18 tuntiin.

Läpäisyprosentit muuttuivat Saarelaisen mukaan siitä syystä, että opiskelijoille tuli enemmän aikaa sisäistää oppimansa asiat. Luennoilla asioiden sisäistämiseen ei ole yhtä paljon aikaa kuin muun materiaalin, esimerkiksi videoluentojen, kirjojen ja harjoitusten avulla opiskeltaessa.

– Jos pidän perinteisen luennon Maxwellin yhtälöistä, kenelläkään ei ole mitään kysyttävää. Ei siksi, että se olisi tajuttu, vaan siksi, ettei kukaan edes tiedä mitä kysyä, sovellettua fysiikkaa opettava Saarelainen kertoo.

Muut yliopistot seuraavat mielenkiinnolla

Niina Tuurin mukaan käänteinen opetus kehittää itsensä johtamisen taitoja. Tiia Tuominen olisi valmis lisäämään käänteistä opetusta huomattavasti. Sakari Partanen / Yle

Suomessa ja maailmalla on merkkejä siitä, että käänteinen opetus (flipped learning, flipped classroom) on yleistymässä. Yksi menetelmän kehittäjistä, amerikkalainen Jon Bergmann kertoo tutkimuksesta, jonka mukaan Yhdysvalloissa 17 prosenttia matematiikan ja luonnontieteiden opiskelijoista "flippaa" – ja 20 prosenttia haluaisi oppia.

Suomessa eturivissä menee Itä-Suomen yliopisto. Siellä alkoi viime vuoden tammikuussa pilotti, jonka tarkoituksena on jalkauttaa käänteinen opetus 25 eri oppiaineeseen. Mukana on nelisenkymmentä opettajaa. Pilotti kestää ensi vuoden loppuun.

Aiheeseen pitää tutustua huolella ja ikään kuin luennolla toimia asiantuntijana. Tiia Tuominen

Menetelmää on hyödynnetty myös muun muassa Aalto-yliopistossa ja Helsingin yliopistossa, jossa käänteistä opetusta käytetään systemaattisesti etenkin lääketieteessä. Missään yliopistossa käänteiseen opetukseen ei ole kuitenkaan satsattu niin paljon kuin Itä-Suomen yliopistossa.

Itä-Suomessa saatuja kokemuksia seurataan mielenkiinnolla muissa yliopistoissa. Juuri tulokset kiinnostavat, sanoo Aalto-yliopiston kehitysasiantuntija Timo Ovaska.

Käänteinen opetus vaatii opiskelijalta enemmän

Tuukka Heiskanen opiskelee sovelletun fysiikan laitoksen uusissa työtiloissa. Sakari Partanen / Yle

Opiskelijoilta on tullut käänteisestä opetuksesta kahdenlaista palautetta. Osa pitää kursseja työläinä ja esimerkiksi Aalto-yliopistossa opettajia on ohjeistettu kääntämään vain osa kurssista.

Sovellettua fysiikkaa Itä-Suomen yliopistossa opiskeleva Tuukka Heiskanen pitää siitä, että jos opiskelijalla on opintojakson alussa hyvät taustatiedot, hän voi suoraan keskittyä vaikeisiin asioihin. Sillä on kuitenkin myös kääntöpuolensa.

– Jos ei kiinnosta, niin sitten ei tule tehtyä mitään. Ja lukematta ei voi mennä läpi.

Kauppatieteiden opiskelija Niina Tuuri puolestaan kehuu oppineensa flipatulla opintojaksolla itsensä johtamisen taitoja, jotka ovat työelämässä tärkeitä. Ravitsemustieteitä opiskeleva Tiia Tuominen on samaa mieltä. Hän olisi valmis lisäämään käänteistä opetusta huomattavasti.

– Aiheeseen pitää tutustua huolella ja ikään kuin luennolla toimia asiantuntijana. Esimerkiksi käsitellä potilastapauksia omien tietojen pohjalta.

Tuominen kertoo, että flipatuilla opintojaksoilla ymmärtää konkreettisemmin kuin perinteisessä opetuksessa, miten tietoja pitää soveltaa tulevassa ammatissa.

– Normaalin tentin sijaan meillä oli potilas, jonka kanssa työskentelimme. Teimme hänelle kuntoutussuunnitelman, ja tämä toimi tenttinä.

Professorin tehtäviä ei voi automatisoida

Käänteisen opetuksen lähettilään Markku Saarelaisen mukaan muissakin yliopistoissa voisi aloittaa vastaavan pilotin kuin Itä-Suomen yliopistossa. Se vaatii kuitenkin johtoportaan tuen ja opettajien työajan vapauttamista käänteisen opetuksen suunnitteluun.

Opettajat tarvitsevat aikaa esimerkiksi luentojen videoimiseen. Toisaalta oppimateriaalia, kuten videoita, voi myös ostaa jo niitä valmiiksi tehneiltä yliopistoilta sekä Suomesta.

Jos pidän perinteisen luennon Maxwellin yhtälöstä, kenelläkään ei ole mitään kysyttävää. Markku Saarelainen

Saarelaisen mukaan opettajille voi herätä ajatus, että jos heidän luentonsa laitetaan nettiin, eikö heidät voi saman tien irtisanoa?

– Minun vastaus on se, että jos professorista ei ole muuhun kuin luennointiin, tämä pitää paikkansa. Professorin tehtävä on ohjata ajattelua ja auttaa jäsentämään tietoa. Tästä heille maksetaan, eikä tätä voi robotisoida.

Juttu on osa Ylen ja Haaga-Helia ammattikorkeakoulun Ratkaisukone-projektia. Siinä etsitään eri puolilta Suomea toimivia ratkaisuja, jotka ovat monistettavissa myös muille paikkakunnille. Jutun toimittaja on Juuso Parviainen Haaga-Helian journalismin koulutusohjelmasta.