Suomen hallituksen tavoite on saada ainakin 250 000 sähköautoa kulkemaan maanteillämme vuoteen 2030 mennessä. Ennen kuin ensimmäisen sähköauton voi kytkeä lataukseen taloyhtiön verkkoon, täytyy asia käsitellä yhtiössä – autot kun tarvitsevat latauspisteet ja syövät “polttoaineensa” yhteisestä sähköverkosta.

Suomessa on liikennekäytössä 2,7 miljoonaa henkilöautoa, ja niistä huomattava osa majailee taloyhtiöiden parkkipaikoilla. Tilastokeskuksen mukaan taloyhtiöiden asukkailla oli vuonna 2017 omistuksessaan lähes 646 000 autoa.

Jotta hallituksen tavoite toteutuu, 11 vuoden aikana tilalle pitää saada iso liuta sähkökäyttöisiä autoja. Taloyhtiöissä saattaa kuitenkin muhia muna vai kana -ongelma: Sähköautoa ei kannata hankkia, koska sitä ei voi taloyhtiössä ladata. Autopaikkojen muuntaminen latauskäyttöön taas ei ole ajankohtaista, koska sähköautoja on niin vähän.

Mitkä ovat sähköautoja? Hallituksen tavoitteeseen kuuluvat 250 000 sähköautoa tarkoittavat sähköautoja, joiden ainoa voimanlähde on sähkö, sekä ladattavia hybridejä, joissa on sähkömoottorin lisäksi diesel- tai bensiinikäyttöinen polttomoottori. Mukaan luetaan myös vetyautot. Niidenkin käyttövoima on sähkö.

Liikenne- ja viestintäviraston mukaan manner-Suomessa oli vuoden vuoden 2018 lopussa rekisteröitynä 2404 sähköhenkilöautoa. Ladattavia hybridihenkilöautoja oli 13 095. Vain yhden rekisteröidyn henkilöauton käyttövoima oli vety.

Rekisterissä oli viime vuoden lopussa kaikkiaan 2,7 miljoonaa henkilöautoa. Sähköautojen osuus on siitä noin 0,1 ja ladattavien hybridihenkilöautojen osuus noin 0,5 prosenttia.

Hallituksen tavoitteena on lisäksi, että vuoteen 2030 mennessä liikennekäytössä on vähintään 50 000 kaasukäyttöistä autoa. Kaasuauton polttoaine on maakaasu tai biokaasu.

Miten latauspisteiden rakentamisesta päätetään taloyhtiössä?

Latauspaikkojen rakentamisesta taloyhtiössä voidaan päättää eri tavoilla. Päätöstavan valintaan vaikuttaa esimerkiksi se, ovatko autopaikat taloyhtiön vai osakkeenomistajien hallinnassa.

Hallitus voi helpottaa päätöksentekoa ja selvittää etukäteen, miten pysäköintialueen sähköjärjestelmä kestää autojen latausta ja täytyykö järjestelmä uudistaa, jotta usean auton samanaikainen lataus on mahdollista.

Tapa 1: Vain osaan taloyhtiön hallinnassa olevista autopaikoista aiotaan rakentaa latauspiste – sähköjärjestelmän sallimissa rajoissa

Grafiikka: Kerrostalon pihalla pysäköintipaikkoja, joissa on sähköautojen latauspisteitä. Taustalla äänestäviä osakkeenomistajia. Pihalla autoja. Kuva: Yle / Laura Rahinantti

Tyypillinen vaihtoehto on muuttaa latauspisteiksi enintään sen verran taloyhtiön hallinnassa olevia autopaikkoja, että yhtiön sähköjärjestelmä kestää latauksen. Jotta hanke voidaan toteuttaa, yhtiökokouksessa vaaditaan yksinkertainen äänienemmistö: yli puolet annetuista äänistä kannattaa hanketta.

– Asunto-osakeyhtiölaissa lähdetään siitä, että yhtiö päättää yksinkertaisella enemmistöllä uudistuksesta, jolla kiinteistö saatetaan vastaamaan kunkin ajankohdan tavanmukaisia vaatimuksia, Suomen kiinteistöliiton vanhempi lakiasiantuntija Virpi Hienonen sanoo.

Kaikki osakkeenomistajat maksavat rakennus- ja ylläpitokulut vastikkeessaan – myös ne, joiden käytössä olevaan pysäköintipaikkaan ei rakenneta latauspistettä. Se voi hämmästyttää niitä, joiden autopaikkaan ei asenneta latauslaitteistoa.

– Oleellista on se, että paikat ovat yhtiön hallinnassa. Niitähän ei ole korvamerkitty kenellekään, vaan yhtiö jakaa paikkoja ja tekee niistä esimerkiksi toistaiseksi voimassa olevia autopaikan vuokrasopimuksia. Aluksi vain muutamat käyttäjät hyötyvät paikoista, mutta samat paikat ovat myöhemmin myös muiden sähköauton tai lataushybridin hankkivien hyödynnettävissä.

Kaikki osakkeenomistajat maksavat rakennus- ja ylläpitokulut vastikkeessaan – myös ne, joiden käytössä olevaan pysäköintipaikkaan ei rakenneta latauspistettä.

Tapa 2: Jokaiseen taloyhtiön hallinnassa olevaan autopaikkaan aiotaan rakentaa latauspiste

Grafiikka: Kerrostalon pihalla pysäköintipaikkoja, joissa on sähköautojen latauspisteitä. Taustalla äänestäviä osakkeenomistajia. Pihalla autoja. Kuva: Yle / Laura Rahinantti

Luvassa onkin suurempi remontti, jos jokaiseen autopaikkaan aiotaan rakentaa latauspiste. Pysäköintialueen sähköjärjestelmä joudutaan todennäköisesti uusimaan, jotta se kestää usean auton samanaikaisen latauksen.

Vielä viime vuonna latauspisteitä pidettiin sen verran harvinaisina taloyhtiöissä, että näin mittava uudistus olisi ylittänyt asunto-osakeyhtiölaissa mainitun tavanomaisen uudistuksen tason. Lain mukaan vastiketta voitiin tuolloin periä vain tällaiseen uudistukseen suostuneilta osakkeenomistajilta.

Siitä olisi puolestaan seurannut, että hankkeeseen olisi vaadittu suostumus jokaiselta osakkeenomistajalta. Haastavasta käsittelystä päästiin, kun asunto-osakeyhtiölakia alettiin viime syksynä tulkita tässä yhteydessä toisin: Jos koko pysäköintialueen sähköjärjestelmä aiotaan uusia ja mahdollisesti vielä varustaa jokainen autopaikka latauslaitteistolla, riittääkin tarkistetun uuden tulkinnan mukaan tavanomainen yksinkertainen äänienemmistö, kuten tapauksessa 1.

– Taustalla on kaksi syytä: EU:n energiatehokkusdirektiviin uudistaminen ja se, että Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA on alkanut antaa tukea sähköautopaikkojen rakentamiseen. Muutosten myötä on tulkittu, että latauspisteiden asentaminen on tavanomainen uudistus taloyhtiössä myös silloin, kun se edellyttää sähkökapasiteetin lisäämistä, Virpi Hienonen perustelee.

Jos hanke hyväksytään, jokainen osakkeenomistaja osallistuu vastiketta maksamalla rakennuskustannuksiin ja latauspisteiden korjaus- ja huoltokuluihin.

Pysäköintialueen sähköjärjestelmä joudutaan todennäköisesti uusimaan, jotta se kestää usean auton samanaikaisen latauksen.

Uudisrakennuskohdehan on voitu rakentaa jo valmiiksi niin, että pysäköintialueen sähköjärjestelmä kestää kaikkien autojen latauksen.

– Tavanomainen yksinkertainen äänienemmistö riittää tässäkin tapauksessa, kun autojen latauslaitteisto halutaan jälkeen päin asentaa muutamaan tai vaikkapa jokaiseen autopaikaan.

Helsinkiläisen energiayhtiön Helen Oy:n kehityspäällikkö Juha Karppinen kertoo, että isot rakennuttajat suunnittelevat jo kohteet niin, että sähköautoja voidaan ladata kaikilla autopaikoilla.

Tapa 3: Osakasvähemmistö haluaa rakentaa latauspisteen yhteen tai useampaan yhtiön hallinnassa olevaan autopaikkaan

Grafiikka: Kerrostalon pihalla pysäköintipaikkoja, joissa on sähköautojen latauspisteitä. Taustalla äänestäviä osakkeenomistajia. Pihalla autoja. Kuva: Yle / Laura Rahinantti

Kyseessä voi olla osakasvähemmistön hanke: yksi tai useampi osakas haluaa, että heidän käytössään olevat paikat varustetaan latauslaitteilla. Hankkeen toteuttamiseksi yhtiökokouksessa vaaditaan vähintään kahden kolmasosan määräenemmistö kokouksessa edustetuista osakkeista ja annetuista äänistä.

– Asunto-osakeyhtiölain mukaan yhtiökokous voi vähintään kahden kolmasosan määräenemmistöllä sallia yhtiön hallinnassa olevien tilojen käyttämisen uudistukseen, joka hyödyttää vain osaa osakkeenomistajista. Lain mukaan tässä tapauksessa ne maksavat kulut, jotka haluavat latauspaikan, Virpi Hienonen muistuttaa.

Jotta osakasvähemmistö uskaltaa rakentaa latauspisteen yhtiön hallinnassa olevalle paikalle, he todennäköisesti edellyttävät määräaikaisen vuokrasopimuksen tekemistä.

― Virpi Hienonen, Suomen kiinteistöliitto

Miten osakasvähemmistö voi varmistua, ettei yhtiö vuokraa heidän käyttämiään latauspaikkoja osakkeenomistajille, jotka eivät ole joutuneet maksamaan rakennuskuluja?

– Osakasvähemmistön asemaa voidaan turvata esimerkiksi määräaikaisilla autopaikan vuokrasopimuksilla. Olisi osakasvähemmistön näkökulmasta kohtuutonta, jos ensin määräenemmistö antaisi luvan hankkeelle ja sitten pikapikaa paikat irtisanottaisiin ja kierrätettäisiin muille käyttäjille. Jotta osakasvähemmistö uskaltaa rakentaa latauspisteen yhtiön hallinnassa olevalle paikalle, he todennäköisesti edellyttävät määräaikaisen vuokrasopimuksen tekemistä.

Jos päätös hyväksytään ja myöhemmin ilmaantuu uusi vähemmistö, joka haluaa itselleen latauspaikan, hyväksytään asia samaan tapaan kahden kolmasosan määräenemmistöllä kuin ensimmäisellä kerralla.

Tapa 4: Osakkeenomistaja haluaa muutostyönä hankkia latauspisteen hallinnassaan olevaan autopaikkaan

Grafiikka: Kerrostalon pihalla pysäköintipaikkoja, joissa on sähköautojen latauspisteitä. Taustalla äänestäviä osakkeenomistajia. Pihalla autoja. Kuva: Yle / Laura Rahinantti

Edellisistä poikkeavassa tapauksessa autopaikka onkin osakkeenomistajan hallinnassa. Hän tarvitsee yhtiöltä luvan, jos hän haluaa varustaa autopaikkansa latauslaitteella. Riittääkö, että hallitus antaa luvan?

– Kiinteistöliitto suosittelee, että kun asia tulee päätettäväksi ensimmäisen kerran, se viedään yhtiökokoukseen. Lain mukaan laajakantoiset päätökset ovat yhtiökokouspäätöksiä. Mielestämme tämä asia on laajakantoinen, Virpi Hienonen kertoo.

Yhtiökokous hyväksyy osakkeenomistajan muutostyön yksinkertaisella äänienemmistöllä. Yhtiökokous voi samalla päättää, että hallitus antaa jatkossa luvat latauspisteiden rakentamiseen.

Hallituksen pitää selvittää, haluavatko muutkin osakkaat varustaa autopaikkojaan latauslaitteilla ja riittääkö sähköverkon kapasiteetti. ― Virpi Hienonen, Suomen kiinteistöliitto

Hallituksen kannattaa tähytä pidemmälle, kun osakkeenomistaja pyytää ensimmäisen kerran lupaa muutostyölleen.

– Osakkaita pitää kohdella yhdenvertaisesti. Hallituksen pitää selvittää, haluavatko muutkin osakkaat varustaa autopaikkojaan latauslaitteilla ja riittääkö sähköverkon kapasiteetti, Virpi Hienonen tähdentää.

Rakentamisen ja ylläpidon kulut maksavat ne osakkeenomistajat, jotka haluavat latauspisteen autopaikalleen.

Latauspisteet sähköistävät keskustelun

Kiinteistöliiton Virpi Hienonen kertoo, että asunto-osakeyhtiölain peruskivi, yhdenvertaisuus, saatetaan ymmärtää väärin, kun puhutaan sähköautojen latauksesta.

– On väärinkäsitys luulla, ettei yhdenvertaisen kohtelun periaatteen takia kenellekään voi rakentaa latauspistettä, jos sitä ei voi rakentaa samalla kaikille. Laki ei edellytä, että joka ikiseen autopaikkaan täytyy toteuttaa latauspiste.

Hienosen mukaan yhdenvertainen kohtelu toteutuu, kun lupaa ei anneta sokkona sille, joka sitä ensin pyytää, vaan selvitetään, onko yhtiössä muita kiinnostuneita. Jos paikat ovat esimerkiksi yhtiön hallinnassa, sen kuuluu päättää, miten ne jaetaan yhdenvertaisesti.

Pitää huolehtia siitä, että kulutettavan sähkön maksaa aina vain lataaja. ― Virpi Hienonen, Suomen kiinteistöliitto

Entä jos asukas ajattelee, että hän joutuu vastikkeessaan maksamaan naapurinsa sähköauton lataaman sähkön? Eikö asukas voisi vaatia, että taloyhtiö puolestaan maksaa hänen autonsa kuluttaman bensiinin?

– Pitää huolehtia siitä, että kulutettavan sähkön maksaa aina vain lataaja. Meidän kantamme Kiinteistöliitossa on, että latauspisteet tulee toteuttaa siten, että kulutettu sähkö pystytään laskuttamaan mitatun kulutuksen mukaan. Muiden osakkeenomistajien ei pidä joutua maksamaan lataukseen käytetystä sähköstä.

Valtiovalta tarjoaa porkkanaa

Valtio alkoi viime vuonna myöntää avustusta muun muassa taloyhtiöille edistääkseen sähköautokannan kasvua ja parantaakseen latausmahdollisuuksia. Tukea on jakanut asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA. Tuen avulla yhtiöt voivat esimerkiksi uusia pysäköintialueen sähkökeskuksen tai sähkökaapeleita, jotta ne kestävät autojen latauksen.

Latausinfra-avustusta aiotaan jakaa vielä tämän ja seuraavan vuoden ajan. Määrärahan suuruus on 1,5 miljoonaa euroa vuodessa.

– Avustus on kolmevuotinen siirtomääräraha, eli edellisenä vuonna käyttämättä jäänyt osuus siirtyy seuraavalle vuodelle. Viime vuonna tukia myönnettiin vain noin neljännesmiljoona euroa, ja tänä vuonna haettavaksi tulikin noin 2,75 miljoonaa euroa, ARA:n ylitarkastaja Kari Lappalainen sanoo.

Lappalainen kertoo, että tähän mennessä ARA on käsitellyt yli 70 hakemusta.

sähköauton lataus Kuva: Antti Haanpää / Yle

Avustusta voivat hakea asuinkiinteistön omistavat yhteisöt, kuten asunto-osakeyhtiöt ja vuokrataloyhtiöt.

On myös taloyhtiöitä, jotka ovat pysäköintiyhtiöiden osakkeenomistajia. Pysäköintiyhtiöt omistavat pysäköintirakennukset sekä -tilat, ja taloyhtiöt puolestaan maksavat pysäköintiyhtiöille pysäköintitilojen käytöstä.

Tällaiset pysäköintiyhtiöt voivat myös saada avustusta, kuten muutkin pysäköintiyhtiöt, jotka ovat asuinrakennuksen omistavan yhteisön omistuksessa, Kari Lappalainen kertoo.

Sähköautokaan ei ole päästötön

Suomen tavoite energia- ja ilmastostrategiassa on kunnianhimoinen: vuoteen 2030 mennessä liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen pitäisi olla puolet siitä, mitä ne olivat vuonna 2005. Tilastokeskuksen mukaan kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen määrä oli 12,9 miljoonaa tonnia vuonna 2005.

Päästöjen laskettua ne kääntyivät nousuun vuonna 2016, ja silloin ne olivat vielä 12,6 miljoonaa tonnia. Kasvu johtui muun muassa siitä, että biopolttoaineita käytettiin vähemmän kuin edeltävänä vuonna.

Tieliikenteen osuus liikenteen päästöistä on jopa 90 prosenttia, ja nyt päästövähennystalkoisiin halutaan muun muassa sähköautoja ja ladattavia hybridejä. Vuoden 2018 lopussa niitä oli reilut 15 000. Onko kyseessä sittenkin hype?

– Sähköautojen yleistyminen on hyvä asia, mutta se on vain osa ratkaisua. Emme saavuta koko liikenteen päästövähennystavoitetta vain sähköistämällä. Pitää edistää myös kestävää liikkumista, kuten joukkoliikennettä, kävelyä, pyöräilyä ja esimerkiksi yhteiskäyttöautoilua. Lisäksi pitäisi vaikuttaa liikkumistarpeisiin muun muassa yhdyskuntasuunnittelun keinoin, ympäristöneuvos Petteri Katajisto ympäristöministeriöstä perustelee.

Sähköauto ei myöskään säästä ympäristöä, vaikka sen aiheuttamat hiilidioksidipäästöt ovat selvästi esimerkiksi bensiiniauton päästöjä pienemmät. Sähköautonkin valmistamiseen kuluu energiaa ja luonnonvaroja.

– Sähköautothan eivät poista hiilidioksidipäästöjä kokonaan, jollei sähköä ole tuotettu uusiutuvilla energianlähteillä. Sähköautot eivät myöskään poista liikenteen muita ympäristöhaittoja, kuten ruuhkia ja melua tai liikenneväylien vaikutusta elinympäristöön.