Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori Karl-Erik Michelsen uskoo, että maisteriopinnot ja siihen liittyvä pro gradu -tutkielma pitäisi olla osa jatko-opintoja eikä jokaisen opiskelijan velvollisuus ja oikeus.

Suomi on allekirjoittanut Bolognan julistuksen (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan kanditutkinnon jälkeen tehtävät tutkinnot tähtäävät tieteelliselle uralle, mutta koulutushuumassa olevassa Suomessa prosessia on sovellettu.

– Monissa maissa kanditutkinnon jälkeen mennään työelämään ja palataan yliopistoon suorittamaan maisteritutkinto vain jos sille on tarvetta, ja hyvin usein tämä johtaa myös tohtorin tutkintoon, sanoo Michelsen.

Tiede edellä

Gradut tuottavat enää harvoin tieteellistä lisäarvoa. Karl-Erik Michelsen

Pro gradu -tutkielman tekemisen pohjimmainen tarkoitus on osoittaa, että opiskelija kykenee ilmaisemaan itseään selkeästi ja tieteellisesti sekä tuomaan esiin oman alansa tuntemusta.

Kuitenkin valtaosa maisteritutkinnon suorittavista haluaa vain saada tutkintotodistuksen käteensä, koska kokee siitä olevan hyötyä työmarkkinoilla.

Michelsenin mukaan gradut tuottavat enää harvoin tieteellistä lisäarvoa.

– Meidän pitäisi kysyä, onko mielekästä vaatia ihmisiä tuottamaan tieteellistä materiaalia, jos he eivät pysty tuottamaan sellaista tietoa, joka olisi tieteen kannalta uutta ja relevanttia, sanoo Michelsen.

Kanditutkinto ilmainen, maisteritutkinto maksullinen

Michelsenin mukaan muutokseen vaadittaisiin poliittista päätöstä. Hänen mukaansa kanditutkinto voisi olla edelleen kaikille vapaa ja ilmainen ja maisteritutkinto maksullinen. Näin hänen mukaansa yliopiston resursseja saataisiin myös kohdistettua tarkoituksenmukaisemmin.

– Kanditutkinnot voitaisiin räätälöidä työmarkkinoiden tarpeiden mukaan ja maisteritutkinnot ajankohtaisten tieteellisten asioiden pohjalta. Näin tutkinnot olisivat myös kansainvälisesti yhteensopivampia, sanoo Michelsen.

Audio: kuuntele koko haastattelu tästä linkistä.