Tekstiilejä, autojen ovipaneeleja, eläinten kuiviketta ja vaikkapa meluvalleja. Monipuolisen, halvan ja ekologisen kuituhampun tulevaisuuden käyttökohteet saattavat olla rakentamisessa. Suomalaisyritys tutkii hamppubetonin soveltuvuutta suomalaiseen ilmastoon.

Kuituhamppu on erikoiskasvi, joka Suomen oloissa kasvaa hienosti. Se suorastaan nauttii pohjoisen valoisasta kesästä ja venyy helposti neljään metriin. Yllättävän vähän sitä Suomessa vielä viljellään: kuituhampulla on vain satoja peltohehtaareita, mutta toisaalta Suomessa on vain muutama kasvia jatkojalostava yrityskin.

Kuivikepaaleja Forssan jakeluvarastolla. Kuiviketta lähtee tällä hetkellä noin 700:lle eri tallille. HempRefine

Hamppukuidun ja luonnonkuitujen kysyntä on kasvussa, ja esimerkiksi autoteollisuus haluaa korvata sillä synteettisiä materiaaleja.

Niinpä kuituhamppua jalostavalla HempRefine Oy:llä on kovat kasvutavoitteet. HempRefine on hankkinut lisää kuituhampun sopimusviljelijöitä ja tuotekehittelee uusia tuotteita. Parhaillaan tutkitaan kuituhampusta valmistetun kuitubetonin soveltuvuutta rakentamisessa. Kuitubetonista on jo tehty esimerkiksi ulkorakennuksia Vantaan asuntomessualueelle.

Kuitu kulkee Hollantiin

Yhtiö kertoo tavoittelevansa tuhannen hehtaarin viljelypinta-alaa Suomessa tänä vuonna. Yhtiön tärkeimmällä toiminta-alueella Humppilan ja Forssan seuduilla kuituhamppua viljellään jo noin 300 hehtaarilla, laskee HempRefinen toimitusjohtaja Mikko Neuvo.

Kuiviketta käytetään paitsi hevostalleilla, myös pieneläimillä ja kanoilla. Korkeasaaressa sitä käytetään esimerkiksi matelijoiden kuivikkeena. HempRefine

– Kuituhamppu on äärettömän monipuolinen kasvi ja siitä saadaan vähintään satoja, ellei tuhansia tuotteita. Meidän oli helppo aloittaa hevostalleillle menevän kuivikkeen valmistuksella, sillä olemme alueella, missä on runsaasti talleja. Hamppukuivikkeella on tällä hetkellä hyvä kysyntä, sanoo Mikko Neuvo.

– Arvokkain osa kuituhampusta on kuitu, ja me joudumme tällä hetkellä viemään kaiken Hollantiin. Siellä meidän tärkein asiakkaamme käyttää sen näillä näkymin autojen ovipaneelien valmistamiseen.

– Suomesta ei juuri löydy teollisuutta, joka pystyisi käyttämään hamppukuitua. Suomi on puukuitumaa, toteaa Neuvo.

Pellolta meluvalliin

HempRefinen hamppurakennusprojektit eivät vielä ole kaupallisessa vaiheessa. Työn alla ovat materiaalien testaamiset ja rakenteiden ominaisuuksien tutkiminen. Hamppubetonia valmistetaan kuituhampun päistäreestä eli kasvin puumaisesta sisäosasta. Mukaan sekoitetaan kalkkia ja vettä ja tuloksena on hyvin hengittävä, kevyt, betonimainen rakenne.

Läpileikkaus hampun korresta. Ulommainen osa on hamppukuitua, josta voi valmistaa esimerkiksi tekstiiliä. Varren sisäosa on hamppupäistärettä, jota käytetään kuivikkeeksi ja betonin raaka-aineeksi. HempRefine

– Sitä pystytään käyttämään betonin tapaan sillä erotuksella, että se ei ole kantava. Rakennus vaatii aina kantavan rakenteen, joka yleensä tehdään puusta.

– Nyt kokeilemme, miten onnistuu meluvallin rakentaminen hamppubetonista, koska niissähän käytetään muun muassa kiveä ja betonia, eli hyvinkin raskaita materiaaleja. Tämä voisi olla ekologinen versio, joka eristää ääntä tehokkaasti. Kesän aikana on tarkoitus tehdä kokeellinen pätkä meluvallia 2-tien varteen.

Hamppubetonin soveltuvuutta Suomen ilmastoon tutkitaan

Suomessa tullaan takamatkalta kuituhamppukisaan. Kuituhampun viljelyala on Ranskassa noin 15 000 hehtaaria ja kokonaisalan Euroopassa ennustetaan tänä vuonna olevan 27 000 hehtaaria. Maailman ykkönen on Kiina, missä kuituhampun viljelyala saattaa olla satoja tuhansia hehtaareita.

HempRefinen toimitusjohtaja Mikko Neuvo ei vielä halua kannustaa ihmisiä rakentamaan talojaan hamppubetonista. Euroopassa hamppubetonista on rakennettu tuhansia erilaisia kohteita, mutta Suomessa ilmasto-olosuhteetkuitenkin ovat erilaisia. Myös täkäläiset materiaalit, kuituhamppu ja kalkki ovat hieman erilaisia kuin etelämpänä Euroopassa.

Kuituhamppusato korjataan aina keväisin paalaimella. Kuva on sopimusviljelijän pellolta Köyliöstä. HempRefine

– Kaikki ominaisuudet tulee totta kai todentaa Suomen ilmastossa. Muun muassa homehtumisriski on seikka, minkä me haluamme minimoida. Yleensä ajatellaan, että hamppubetoni ei pysty homehtumaan koska siinä on niin paljon kalkkia. Ehkä näin onkin, mutta haluamme varmistua siitä, että näin ei todellakaan missään olosuhteissa pääse käymään, sanoo Mikko Neuvo.

Lääke- ja päihdekäytössä olevan hamppulajikkeen kanssa ei kuituhampulla ole tekemistä. Kuituhampussa on vain minimaalinen määrä hampun psykoaktiivisia vaikutuksia aiheuttavaa THC:tä. Lisäksi kuituhampussa on runsaasti kannabidiolia, joka on THC:n vastavaikuttaja, niin sanottu antipsykootti. Näiden ominaisuuksien vuoksi kuituhamppua polttamalla ei voi päihtyä, vaikka määrät olisivat mielikuvituksellisen suuria.