Hallitus lisää korkeakoulujen perusrahoitusta 60 miljoonalla eurolla. Sillä pitäisi rahoittaa myös merkittäviä tutkintomäärien lisäyksiä.

Videolla tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kosonen kertoo ministeriön uusien tutkintojen tavoitteesta.

Hallituksen tavoitteena on nostaa korkeakoulutettujen määrä 50 prosenttiin nuorista aikuisista vuoteen 2030 mennessä. Tällä hetkellä osuus on 41 prosenttia.

Opetus- ja kulttuuriministeriö on nyt esittänyt oman vaatimuksensa tutkintomäärien nostamisesta.

Tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kosonen (kesk) vahvistaa Iltalehdelle, että opetusministeriön esityksen mukaan seuraavalla sopimuskaudella (2021–2024) tulisi valmistua vuosittain lähes 8000 korkeakoulututkintoa enemmän kuin nykyisin.

– Korkeakouluilta on tullut paljon toivetta siitä, että näitä tutkintotavoitteita nostettaisiin. Opetusministeriö esittää vain tutkintotavoitteita, siinä kohtaa meillä on neuvotteluasemassa korkeat tavoitteet. Lähdetään sitten katsomaan yhdessä korkeakoulujen kanssa, mihin lopputulokseen päästään lopulta, Kosonen toteaa.

Tästä lähes 8000 tutkintomäärän lisäyksestä yli puolet kohdistuisi yliopistoihin ja loput ammattikorkeakouluihin, kertoo ministeriön tavoitteesta ensimmäisenä uutisoinut Helsingin Sanomat.

Neuvottelut alkamassa

Ministeriön ja korkeakoulujen väliset sopimusneuvottelut ovat alkamaisillaan.

– Täytyy päästä nimenomaan korkeakoulujen kanssa yhteisymmärrykseen siitä, mikä on heidän mielestään sopiva taso. He ovat autonomisia toimijoita ja he voivat aika pitkälle omasta toiminnastaan määrätä, Kosonen sanoo.

Autonomiasta huolimatta opetus- ja kulttuuriministeriö ohjaa korkeakoulujen toimintaa. Ministeriö toimii korkeakoulujen pääasiallisena rahoittajana.

Hallitus korottaa ensi vuonna korkeakoulujen perusrahoitusta 60 miljoonalla eurolla, josta 40 miljoonaa menee yliopistoille ja 20 miljoonaa euroa ammattikorkeakouluille. Tutkintomäärien lisäämiseen Kosonen ei lupaa erillistä lisärahoitusta.

– Kyllähän meillä ministeriössä on tavoitteita myös aloituspaikkojen suhteen saada lisärahoitusta, sitä pidetään tietenkin kaiken aikaa esillä. Mutta ensi vuodelle sitä ei ole luvassa. Se on yksi keino näiden aloituspaikkojen lisäämiseen, siinä on myös muita keinoja, millä tavalla me pystymme toimimaan ja katsotaan, mihin tulokseen neuvotteluissa korkeakoulujen kanssa sitten päästään, miten he näkevät oman tilanteensa, Kosonen sanoi keskiviikkona mediatilaisuudessa.

Hallitus haluaa lisätä korkeakoulujen aloituspaikkoja. Kuva Helsingin yliopiston Aleksandria-opiskelijakirjastosta. EERO LIESIMAA

”Täytyy olla tyytyväinen”

Ministeri Kosonen toteaa, että vaikka ministeriössä olisikin vahva tahto saada vielä lisää rahaa korkeakouluille, he toimivat kokonaisuuden yhtenä osana.

– Neuvottelut ovat nyt alkamassa siitä, miten me näillä resurssimäärillä pystytään tehtäviä ja asioita toteuttamaan. Nimenomaan siihen perusrahoitukseen tämä panostus haluttiin, jotta yliopistot myös itse pääsevät tekemään toimintaansa ja miettimään, mihin he haluavat rahoituksen erityisesti käyttää.

Korkeakoulujen ja ministeriön neuvottelut on tarkoitus saada Kososen mukaan päätökseen touko-kesäkuussa.

– Ei tässä varmasti kukaan ole väittämässä, että me näillä panostuksilla (60 miljoonaa euroa) pystyisimme niitä isoja leikkauksia, joita on aikaisemmin tapahtunut, täysin korvaamaan. Se on aivan selvä asia. Täytyy olla tyytyväinen siitä, että suunta on muuttunut, Kosonen sanoo.

Tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kosonen korostaa, että ministeriö pyrkii pääsemään neuvotteluissa hyvään yhteisymmärrykseen korkeakoulujen kanssa tutkintotavoitteista. Hanna Gråsten

Aloituspaikkojen lisäämisen lisäksi hallitus pyrkii nostamaan korkeakoulutettujen nuorten aikuisten määrää kohdentamalla opiskelupaikkoja erityisesti ensimmäistä korkeakoulututkintoa suorittaville sekä kehittämällä alanvaihtajille ja lisäpätevyyttä etsiville vaihtoehtoisia valintaväyliä tutkintokoulutukseen.

Korkeakoulut ja ministeriö käyvät nelivuotisen sopimuskauden alussa neuvottelut, joissa sovitaan korkeakoululaitoksen yhteiset tavoitteet, keskeiset korkeakoulukohtaiset toimenpiteet, korkeakoulun tehtävä, profiili, vahvuusalat ja uudet nousevat alat, tutkintotavoitteet sekä niiden perusteella kohdennettavat määrärahat. Uusi sopimuskausi alkaa vuonna 2021.