Opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen kutsui suurten kaupunkien johtoa keskustelemaan kansainvälisen koulutustarjonnan lisäämisestä. Grahn-Laasonen arvioi, että englanninkielinen koulutustarjonta tulee kaksinkertaistumaan lähivuosina. Monet kaupungit ovat jo tehneet päätöksiä tarjonnan lisäämisestä. Opetusministerin mukaan vieraskielisen koulutuksen kysynnän kasvu tarjoaa mahdollisuuksia houkutella Suomeen osaajia maailmalta perheineen ja avaa mahdollisuuksia kansainvälistymiseen myös suomalaisille.

Suurten kaupunkien tapaamisessa käytiin lisäksi läpi hallituksen käynnissä olevat toimet koulutuksen kansainvälisyyden lisäämiseksi ja kansainvälisten osaajien houkuttelemiseksi Suomeen. Tapaamiseen osallistuivat Helsingin, Espoon, Vantaan, Joensuun, Jyväskylän, Kuopion, Lappeenrannan, Rovaniemen, Tampereen, Turun, Vaasan, Lahden ja Hämeenlinnan kaupunkien edustajat.



Kaupunkien johdon mukaan vieraskielisen koulutuksen kysyntä on kasvussa. Kysyntää vahvistaa kansainvälisten osaajien houkuttelemisen tarve. Tulijoita kansainväliseen koulutukseen olisi useilla kaupungeilla paikkoja enemmän. Monet kaupungit ovatkin jo päättäneet lisätä vieraskielistä koulutustarjontaa voimakkaasti. Esimerkiksi Helsinki kaksinkertaistaa englanninkielisen opetuksen määrän nopealla tahdilla.



Kaupunkien esiin nostamat tarpeet koskivat erityisesti vieraskielistä varhaiskasvatusta ja perusopetusta, englanninkielistä ammatillista koulutusta sekä opettajien osaamisen kehittämistä.



– Englanninkielinen varhaiskasvatus, perusopetus ja toisen asteen koulutus voivat olla ratkaisevia tekijöitä, kun ulkomainen osaaja miettii työtarjouksen vastaanottamista Suomesta. Vieraskielinen koulutus voi tarjota suomalaisille koululaisille parempia kielitaidon kehittämisen ja kansainvälistymisen mahdollisuuksia. Olen iloinen, että kaikki keskusteluun osallistuneet kaupungit ovat vahvasti sitoutuneita kansainvälisen koulutustarjonnan lisäämiseen, sanoo opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen.



Opetusministerin mukaan valtio haluaa antaa tukensa erityisesti englanninkielisen koulutustarjonnan lisäämiseen.



– Opetus- ja kulttuuriministeriö sitoutuu käsittelemään lupahakemukset mahdollisimman sujuvasti silloin, kun koulutuksen laajentaminen vaatii lupaa, Grahn-Laasonen jatkaa.



Tällä hetkellä käynnissä on selvitys englanninkielisen ylioppilastutkinnon käyttöönotosta. Opetus- ja kulttuuriministeriö tulee vastaamaan myös englanninkielisen ammatillisen koulutuksen kysyntään ja opettajankoulutuksen kehittämistarpeisiin, ministeri sanoo.



Hallitus on asettanut tavoitteeksi lisätä koulutuksen ja tutkimuksen kansainvälisyyttä. Hallituskaudella onkin toteutettu lukuisia toimia koulutuksen kansainvälisyyden vahvistamiseksi varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen. Valtioneuvoston yhteisen Talent Boost toimenpideohjelman avulla houkutellaan kansainvälisiä osaajia Suomeen sekä hyödynnetään heidän osaamistaan ja verkostojaan investointien houkuttelussa.

Kielten opetuksen varhentamista tuetaan kielikokeiluilla. Hallituskauden kokeilujen kautta

25 000 oppilasta on päässyt varhaisemman kielenoppimisen piiriin. Koulutusvientiä vauhditetaan esteitä purkamalla ja uusitulla Education Finland –kasvuohjelmalla. Suomalaisen osaamisen näkyvyyttä puolestaan lisätään mm. Team Finland Knowledge verkostolla, jonka puitteissa maailmalle lähetetään seitsemän korkeakoulu- ja tiedeasiantuntijaa vuosina 2018–2019.



Koosteen koulutuksen ja tieteen toimista kansainvälisyyden edistämiseksi löydät tästä: Avoin ja kansainvälinen Suomi, OKM 6.2.2018, pdf



Lisätietoja:

- erityisavustaja Daniel Sazonov, puh. 0295 3 30276

- ylijohtaja Eva-Riitta Pirhonen, puh. 0295 3 30258