Sanoman hallituksen varapuheenjohtaja Herlin ei kerro, miksi hän tavoitteli presidenttiä keskellä Helsingin Sanomien ja valtionjohdon välistä kiistaa.

Helsingin Sanomia julkaisevan Sanoma Oy:n hallituksen varapuheenjohtaja Antti Herlin soitti tasavallan presidentin kansliapäällikölle Teemu Tannerille kesken Helsingin Sanomia koskevan tiedustelukohun kiivaimman vaiheen. Herlin ehdotti sunnuntai-iltana vähän ennen kuutta käydyssä puhelussa tapaamista. Yle tavoitti sähköpostitse Tannerin, jonka mukaan mahdollinen tapaaminen jäi "vielä auki".

Helsingin Sanomat julkaisi lauantaina jutun Puolustusvoimien salaisesta Viestikoekeskuksesta. Jutun lähteenä oli käytetty turvallisuusluokiteltuja salaisia asiakirjoja, joiden vuotaminen toimittajille sai valtionjohdon pois tolaltaan. Tämän seurauksena asiasta käynnistettiin rikostutkinta, jossa mahdollista vuotajaa epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta ja Helsingin Sanomia turvallisuussalaisuuden paljastamisesta.

Yle lähetti Tannerille lisäkysymyksiä siitä, liittyikö Herlinin tapaamisehdotus HS:n tietovuotojupakkaan, mutta Tanner ei tarkentanut asiaa. Hänen sijastaan Yle sai pian sähköpostia presidentin kanslian viestintäpäälliköltä Katri Makkoselta. Makkonen kertoo, että puhelu kesti yhden minuutin.

Makkosen mukaan Tanner ja Herlin totesivat, että asiaan palataan mahdollisesti myöhemmin. Ehdotetun tapaamisen luonnetta tai aihetta Makkonenkaan ei kommentoi millään tavoin.

– Enempää kommentoitavaa ei tasavallan presidentin kanslialla puhelusta enää ole, Makkonen kirjoittaa.

Presidentin näkemykset tarkentuivat

Presidentti Sauli Niinistö otti alun perin tiukkasanaisesti kantaa asiakirjavuotoon. Lauantaina julkistamassaan lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) hän piti vuotoa riskinä kansalliselle turvallisuudelle.

– Korkeimman turvallisuusluokituksen saaneiden asiakirjojen sisällön paljastuminen on turvallisuutemme kannalta kriittistä ja voi aiheuttaa vakavia vaurioita, Niinistö totesi tiedotteessaan.

Maanantaina Helsingin Sanomissa (siirryt toiseen palveluun) presidentin kommenttien sävy oli jo säyseämpi. Niinistö sanoi uskovansa, että Helsingin Sanomien juttu ei ole vaarantanut Suomen Venäjä-suhteita.

– Kyllä venäläinen tietää, mitä kaikkea tiedustelusektorilla maailmassa tapahtuu. Monissa pöydissä varmaan ihmetellään että viitsivätkin noin ison numeron tehdä, Niinistö kommentoi.

Antti Herlin vaikenee

Yle ei saanut Antti Herliniltä kommenttia tapaamispyynnöstään lukuisista yrityksistä huolimatta. Herlin tunnetaan ennen kaikkea hissiyhtiö Koneen pääomistajana. Hän on vaikutusvaltainen myös Sanoma Oy:ssä: hallituksen varapuheenjohtaja ja suurin yksittäinen omistaja (siirryt toiseen palveluun) heti Jane ja Aatos Erkon säätiön jälkeen. Herlin on kolmen ja puolen miljardin euron omaisuudellaan Suomen rikkain mies (siirryt toiseen palveluun).

Ylen tietojen mukaan Sanoma Oy:n hallituksen puheenjohtaja Pekka Ala-Pietilä kävi sunnuntaina kohua läpi Helsingin Sanomien vastaavan päätoimittajan Kaius Niemen kanssa. Niemi julkaisi sunnuntai-iltana tekstin, jossa hän toteaa (siirryt toiseen palveluun), että Helsingin Sanomien jutussa oli ongelmia.

Journalistisissa organisaatioissa on poikkeuksellista, jos yhtiön hallitus puuttuisi julkaisujen toimitukselliseen linjaan. Tämän käytännön päämääränä on varmistaa toimitusten journalistinen riippumattomuus.

Yle ei tavoittanut Kaius Niemeä, joten tiedossa ei ole, tiesikö Niemi Herlinin yhteydenotosta presidentin kansliaan. Niemen kirjoitus julkaistiin muutama tunti Herlinin puhelun jälkeen. Samaan aikaan poliisit tekivät kotietsintää toisen jutun kirjoittajan, toimittaja Laura Halmisen kotona.

Poikkeuksellinen pörssiyhtiön tiedote

Sanoma Oy teki poikkeuksellisen liikkeen ja kertoi julkisuuteen sunnuntai-iltana, että yhtiön hallitus on pyytänyt Niemeltä selvitystä juttuprosessista. Pörssiyhtiö kertoi asiasta tiedotteella (siirryt toiseen palveluun).

Yle pyysi tiedon kaikesta kommunikaatiosta tasavallan presidentin kanslian ja Sanoma Oy:n johdon välillä viime viikolta. Herlinin puhelu 17.12. klo 17.44 on kanslian vastauksen mukaan ainoa Sanoman johdon ja kanslian välinen yhteydenotto.

Kanslian mukaan vastaus käsittää myös presidentin ja kanslian henkilökunnan yksityiset viestintävälineet. Korkean tason tapaamisissa on varsin tavallista, että asiasta keskustellaan ensin, minkä jälkeen avustajat järjestävät tapaamisen.

_Tarkennus 20.12. 2017 klo 17.30. Jutussa luki aiemmin, että Ylen tietopyyntö ei kattanut sen paremmin henkilökunnan kuin presidentinkään yksityisiä puhelimia eikä sähköposteja. Presidentin kanslian mukaan tietopyyntö kattaa myös yksityiset viestintävälineet ja tapaamiset. _