Tällä hetkellä laki ei mahdollista pysyvän oleskeluluvan peruuttamista henkilöltä, joka on ulkomailla. Oleskeluluvan peruminen voisi tulla kyseeseen, jos henkilön epäillään osallistuneen terroristijärjestön toimintaan.

Sisäministeriö haluaa tehdä ulkomaalaisten oleskelulupien peruuttamisesta helpompaa.

Sisäministeriö haluaisi muuttaa ulkomaalaislakia niin, että ulkomaalaisen oleskeluluvan voisi peruuttaa silloinkin kun henkilö ei ole Suomessa.

– Nykyinen lainsäädäntö ei kaikilta osin kata tilanteita, joissa saattaisi olla tarpeen perua pysyvä oleskelulupa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden nimissä, sanoo sisäministeriön maahanmuutto-osaston ylijohtaja Jorma Vuorio.

Tällainen tilanne olisi Vuorion mukaan esimerkiksi sellainen, jossa Suomesta pysyvän oleskeluluvan saaneen epäillään lähteneen vierastaistelijaksi ulkomaille. Suojelupoliisin arvion mukaan 80 henkilöä on lähtenyt Suomesta Syyrian ja Irakin konfliktialueille. Arvio on vuodelta 2017.

– Kansallisen edun nimissä tällaisen henkilön oleskelulupa pitäisi peruuttaa ja hänelle pistää maahantulokielto, Vuorio sanoo.

Lakimuutosta koskeva selvitys on noussut esille eduskunnan puhemies Paula Risikon (kok.) lauantaina antaman haastattelun jälkeen.

Risikko sanoi Ykkösaamun haastattelussa haluavansa kiristää ulkomaalaisten oleskelulupia koskevaa lainsäädäntöä. Risikon mukaan ulkomaalaisen oleskelulupa pitää voida perua jos henkilön todetaan olevan Suomelle "kansallinen uhka".

– Jos ihminen on kansallinen uhka, niin hänen oleskelulupansa pitää pystyä purkamaan, Risikko sanoi.

Risikon avaus herätti ihmetystä (siirryt toiseen palveluun), sillä ulkomaalaisen karkotus on jo nykyisin mahdollista mikäli hänen katsotaan tekemiensä rikosten perusteella olevan vaaraksi yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle.

Myöhemmin Risikko täsmensi kommenttiaan.

Nykyinen lainsäädäntö ei kata kaikkia tilanteita, joissa kansallisen turvallisuuden uhan perusteella voitaisiin peruuttaa pysyvä oleskelulupa. Tästä on kirjaus mm. kansallisessa laittoman maahantulon torjuntaohjelmassa. Asiaa parhaillaan selvitetään. https://t.co/wb3NiBQTkN — Paula Risikko (@paularisikko) 6. tammikuuta 2019

Risikon mainitsema ohjelma (siirryt toiseen palveluun) hyväksyttiin maahanmuuton ministerityöryhmässä keväällä 2017, kun Risikko itse oli sisäministerinä.

Ohjelmassa luetellaan 25 toimenpidesuositusta, joilla on tarkoitus torjua laitonta maahantuloa. Yksi suosituksista on selvittää, "voidaanko lainsäädäntöä muuttaa siten, että sen avulla voitaisiin puuttua ja estää ulkomailla oleskelevan henkilön palaaminen Suomeen peruuttamalla henkilölle myönnetyt luvat tai lakkauttamalla suojeluasema, jos henkilön katsotaan vaarantavan kansallista turvallisuutta tai yleistä järjestystä tai turvallisuutta".

Risikon avaus tuli vastauksena Ylen haastattelussa esitettyyn kysymykseen, joka koski turvapaikanhakijoiden tekemiä rikoksia.

Lainsäädännön laajentaminen esitellyllä tavalla ei kuitenkaan olisi vaikuttanut esimerkiksi Oulun rikosvyyhdissä, joissa Suomeen tulleita turvapaikanhakijoita epäillään useista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.

Risikko sanoi myöhemmin Ylelle, että hänen kommenttinsa ei koskenut juuri Oulun rikosepäilyjä vaan ulkomaalaisten rikosten ennaltaehkäisyä yleisellä tasolla.

– Tämä oli esimerkki siitä mitä vielä voi tehdä maahanmuutto/turvapaikka-asiassa, jottei järjestelmää käytetä väärin, Risikko vastasi maanantaina.

Suomessa rikoksiin syyllistyneet nimenomaan halutaan maahan, jotta heidät voidaan tuomita oikeudessa, sanoo sisäministeriön maahanmuutto-osaston ylijohtaja Vuorio.

– Tietenkin Suomen edun mukaista olisi, että tällainen henkilö saataisiin tuomiolle Suomeen. Mutta jos ei koskaan saataisi, niin viime kädessä voitaisiin perua oleskelulupa. Mutta tämä ei liity vierastaistelijoihin, mistä tämä selvitys on lähtenyt. Me ei olla rikospuolta mietitty.

Millaisessa tilanteessa henkilö voi olla uhka kansalliselle turvallisuudelle, jos hän ei ole syyllistynyt rikoksiin?

– Kuinka moni haluaa maahansa henkilöitä, jotka ovat taistelleet vaikka Isisin riveissä? Jos pystytään näyttämään, että henkilö on osallistunut tällaiseen toimintaan, niin onhan se silloin perusteltua. Tai jos on tieto henkilöstä, joka on kytkennässä terroristijärjestöön, vaikkei itse olisikaan terroristi, Vuorio vastaa.

Onko turvallisuuden kannalta merkityksellistä, estetäänkö ulkomailla olevan maahantulo peruuttamalla oleskelulupa, sen sijaan että hänet karkotettaisiin Suomeen saapumisen jälkeen?

– En lähde spekuloimaan eri vaihtoehtoja. Yritämme nyt selvittää, voisiko lakia muutta niin, että ulkomailla olevaa ei päästettäisi tänne. Koska nykylainsäädäntö mahdollistaa sen.

Ulkomailla olevalla henkilöllä ei kaiketi olisi mahdollista valittaa oleskeluluvan peruuttamisesta?

– Hallintolaissa on omat pykälänsä siitä, missä tapauksissa henkilöä voidaan jättää kuulematta kun tehdään päätös. Sekin on osana selvitystä, miten mahdollinen valittamien ja tähän liittyvät toimet on mahdollista järjestää.

Istuva eduskunta ei mahdollista lainmuutosta kuitenkaan ehdi käsitellä.

– Teemme parhaillaan selvitystä, voidaanko lainsäädäntöä muuttaa. Ei ole olemassa ehdotusta, eikä aikatauluakaan, Vuorio sanoo.

Asia selvitetään Vuorion mukaan vasta nyt, koska listalla on ollut kiireellisempiä asioita.

Mainitun toimenpideohjelman pohjalta on esitetty esimerkiksi turvapaikanhakijoiden passin haltuunottamista turvapaikkaprosessin ajaksi, sekä maahantulokiellon rikkomisesta annettavien rangaistusten tiukentamista (siirryt toiseen palveluun).

– Tämä on osa isompaa kokonaisuutta.

7.1. klo 20.43: Keskustelu on suljettu jatkuvan kommentointiohjeen rikkomisen vuoksi.

Lue myös:

Puhemies Paula Risikko: Rikollisten pysyviä oleskelulupia pystyttävä purkamaan helpommin – rikollinen voi olla kansallinen uhka