Edessä on sekametsä, kuusikkoa ja lehdettömiä rankoja. Takana kohoaa Teknillisen yliopiston betoninen, lasinen ja teräksinen kampus. Jonnekin tuonne puskan katveeseen tulee Tampereen raitiotien Hervannan-päätepysäkki.

Hervantajärven pysäkki on olemassa vasta pelkkänä rastina kartalla, mutta jo tänä keväänä paikalta aletaan kaataa puita ja istuttaa tilalle raitiotiekiskoja.

Hervannan pysäkit ja varikko ovat ensimmäisiä maanpäällisiä merkkejä Tampereen ratikasta.

Tamperelaisille on luvattu, että kaupungin keskustan ja Hervannan väliä päästään kolistelemaan ratikan kyydissä neljän vuoden päästä, vuonna 2021.

Nyt Hervannan ja keskustan välillä kulkee busseja kymmenen minuutin välein. Matka Tampereen Keskustorilta Hervantakeskukseen kestää bussilla noin 25 minuuttia.

Raitiovaunun matka-ajaksi keskustasta Hervantaan on arvioitu 21 minuuttia.

Hervannalle raitiotie tarkoittaa kuitenkin paljon suurempaa muutosta kuin vain neljää minuuttia.

Raitiotien rakentamisesta tehtiin päätös marraskuussa. Ratkaisu ei syntynyt helpolla, vaan lopullista päätöstä hierottiin Tampereen kaupunginvaltuustossa yhteensä noin kymmenen tuntia.

Vastustajat olivat huolissaan paitsi kaupungin taloudesta myös esimerkiksi siitä, että ratikan reitti kulkee opiskelijoiden asuttamilla alueilla. Sekin huoletti, että Tampere houkuttelee vain työttömiä, jotka sitten ajelevat tylsyyttään ratikalla.

Sitten olivat vielä liito-oravat. Niiden papanoita oli löytynyt muun muassa varikolle varatulta alueelta.

Hervanta on näiden huolten eräänlainen tiivistymä.

Alueen työttömyysaste on tyypillisesti ollut Tampereen keskiarvoa korkeampi.

Opiskelijoita on poikkeuksellisen paljon: 20-24-vuotiaat ovat kaupunginosan suurin väestöryhmä.

Ratikan varikon ainoa toteutuskelpoinen paikka on Hervannassa, niin sanotulla Kauhakorvenkadun tontilla.

Rakennustyöt peittävät alleen 5,5 hehtaaria metsää, joista 1,8 hehtaaria on liito-oravalle soveltuvaa maastoa.

Oravien kolopuiden ja liitoreittien tuhoamiseen tarvittiin ely-keskuksen lupa. Se heltisi raitiotien kansallisen merkittävyyden vuoksi sillä ehdolla, että Hervannan pohjoispuolelle rakennetaan liito-oravan pönttöjä ja istutetaan lisää puita.

”Elämäntyyli muuttuu, ihmiset eivät enää halua edes ajokorttia.”

Vuonna 2014 Hervannassa asui enemmän väkeä kuin Iisalmessa tai Varkaudessa, 24 330 asukasta. Jos Hervanta olisi kunta, se olisi Suomen 44:nneksi suurin.

Raitiovaunun kyydissä Hervanta kaupunkimaistuu entisestään. Muutos on jo alkanut, sanoo yhdyskuntasuunnittelun teorian professori Panu Lehtovuori.

Lehtovuori johtaa Tampereen teknillisen yliopiston Arkkitehtuurin laitosta, joka toimii Hervannassa.

”Ennen Hervannasta oli mielikuva, että se on pelkkää betonia ja karmea. Mutta nykypolvi ei näe sitä enää näin, ja ratikka tulee parantamaan tätä imagoa”, Lehtovuori sanoo.

Lehtovuoren mukaan lähiöiden aika on päättymässä.

Kaupunkien pitkään jatkunut hajaantuminen ja harventuminen toisistaan erillisiksi asuinalueiksi on mennyt muodista, eikä kiinteistösijoittajilla ole halua tai rahaa jatkaa periferiaan rakentamista. Sen sijaan keskustan merkitys on kasvussa.

”Elämäntyyli muuttuu, ihmiset eivät enää halua edes ajokorttia. Vanha kantakaupunki kasvaa ja vanhat lähiöt hiljentyvät”, Lehtovuori sanoo.

Nopea, mukava ja 7,5 minuutin välein kulkeva ratikka vahvistaa Hervannan asemaa Tampereen toisena keskustana. Raitiotiellä on myös symbolinen merkitys. Tampereesta tulee eurooppalainen ratikka-kaupunki.

”Se on urbaanimeiningin symboli ja myönteinen merkki”, Lehtovuori sanoo.

Jos raitiotien rakentamispäätös herätti kohua, niin teki aikoinaan Hervannan perustaminenkin. 1960-luvun lopulla Tampereen talous ja väkiluku kasvoivat, samoin edullisten asuntojen tarve.

Tulevaisuuden kaupungiksi kutsuttua Hervantaa alettiin rakentaa rivakasti 1970-luvulla halvalle maalle, noin seitsemän kilometrin päähän keskustasta. Ensimmäiset asukkaat muuttivat betonielementtien keskelle vuoden 1973 kesällä.

Muotia olivat muovimatot, teryleeni ja tupakointi. Rakennusmateriaalien ykkönen oli nopea ja edullinen betoni.

Keskustaan rakennettiin suurelliset kolme ohitustietä, joita on jälkikäteen täytynyt yhdistellä ja kaventaa. Hervannasta ei tullut puutaloidylliä, siitä tuli tehokas.

Pienituloisilla ja maalta muuttaneilla oli varaa muuttaa uusiin edullisiin asuntoihin.

1980- ja 1990-lukujen taitteessa Hervantaan muutti vielä asukaslukuun nähden suuri joukko maahanmuuttajia. Samoihin aikoihin iskenyt lama ruokki sosiaalisia ongelmia. Se jätti jälkensä Hervannan maineeseen.

Nykyään Hervanta on Suomen suurimpia lähiöitä, ”lähiöiden ykkönen”, kuten Helsingin Sanomat sitä lähiövertailussaan vuonna 2003 nimitti.

Se on betonista ja punatiilestä rakennettujen kerrostalolaatikoiden meri, jota toisinaan on huumorimielessä verrattu Tsernobyl-kaupunki Pripyatiin.

Toisaalta alueella on komeita luontokohteita ja hervantalaiset mainitsevat luonnon läheisyyden yhdeksi kaupunginosan parhaista puolista.

Keskusta levittäytyy arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilän suunnittelemien seurakunta- ja vapaa-aikakeskuksen ja ostoskeskus Duon ympärille.

Syksyllä toimittaja Jyrki Lehtola vinoili syksyllä Image-lehdessä Tampereelle, joka kuvittelee olevansa Suomen Dubai. Kaupunkiin rakennetaan ”pilvenpiirtäjiä”, tai ainakin korkeita kerrostaloja.

Vuonna 2013 kaupungin korkein asuinkerrostalo Matrix valmistui tietenkin tulevaisuuden kaupunkiin, Hervantaan.

Ihminen voisi elää Hervannassa käymättä koskaan Tampereen keskustassa.

Raitiotie on pitkään odotettu täyttymys kauan sitten annetulle lupaukselle.

Hervannasta rakennettiin alusta pitäen mahdollisimman omavarainen. Tavoitteena oli tehdä kaupunginosasta niin sanottu satelliittikaupunki, josta olisi jatkuva, nopea yhteys Tampereen keskustaan.

Nyt Hervannassa on niin kattavat palvelut, että teoriassa ihminen voisi elää siellä melkein koko ikänsä käymättä koskaan edes Tampereen keskustassa.

Syntymään pitää lähteä Tampereen Kaupissa sijaitsevaan yliopistolliseen keskussairaalaan, mutta sen jälkeen neuvolan, päiväkodin ja peruskoulun palveluista voi nauttia kotona Hervannassa. Peruskoulun jälkeen voi valita Hervannan lukion tai ammattikoulun, sitten Teknillisen yliopiston tai Suomen ainoan Poliisiammattikorkeakoulun.

Hermia-tiedepuistoon on keskittynyt noin 4000 työpaikkaa eri teknologiayrityksissä. Satelliittikaupungin asukkaista reilu 4 prosenttia on diplomi-insinöörejä.

Vapaa-ajalla hervantalaiset voivat rentoutua ja harrastaa kirjastossa, uimahallissa, jäähallissa, yleisurheilukentällä tai laskettelukeskuksessa.

Elokuviin, ostoksille ja baariin pääsee, ja oman paikkakunnan uutisia voi lukea kaupunkilehti Hervannan Sanomista.

Panu Lehtovuoren mukaan raitiotien rakentaminen saattaa parantaa alueen palveluja entisestään.

”Hervannasta tulee nykyistä houkuttelevampi ja urbaanimpi. Raitioreitin varrelle tulee uusia asuntokohteita, jotka kiinnostavat varakkaita ihmisiä.”

Ratikka tuskin hetkauttaa vanhojen betonikerrostalojen neliöhintoja, mutta uusiin asuntoihin ei pienituloisilla, opiskelijoilla ja junantuomilla ehkä noin vain olekaan varaa.

Samalla tavalla on käynyt muissakin kaupungeissa, joihin on rakennettu ratikka.

”Esimerkiksi aika pienissä kaupungeissa, kuten Ranskan Strasbourgissa tai Norjan Bergenissä, raitiotie on parantanut paikkojen imagoa ja tavoitettavuutta.”