Kokemäenjoen suistossa Satakunnassa pesi 1970-luvulla 250 punasotkaparia. Nyt puhutaan enää yksittäisistä pareista.

Mistä on kyse? Punasotka on Suomessa pesivä sorsalaji.

Punasotka levittäytyi idästä läntiseen Eurooppaan 1800-luvun lopulla.

Punasotkan kanta on romahtanut lyhyessä ajassa sen levinneisyyslaueella.

BirdLife Suomi on valinnut punasotkan vuoden linnuksi.

Punasotkan koiras on näyttävän näköinen lintu. Ruumis on harmaa, mutta pää kirkkaan ruskeanpunainen. Keväällä punasotka ui usein mustavalkoisissa tukkasotkaparvissa. Siitä joukosta se erottuu helposti.

Punasotkia pystyi vielä muutama vuosikymmenen sitten näkemään kohtalaisesti vähän joka paikassa. Nyt jopa lajin säilyminen on uhattuna.

Suistossa enää yksittäisiä pareja

Punasotkan kanta Suomessa on BirdLife Suomen mukaan (siirryt toiseen palveluun) vähentynyt huimaa tahtia. Vesilintulaskennat paljastavat karun totuuden. Niiden mukaan maan punasotkakanta on pudonnut jopa lähes 80 prosenttia viimeisen reilun 20 vuoden aikana.

Satakunnassa Kokemäenjoen suistossa pesi vielä 1970-luvulla alkupuolella noin 250 punasotkaparia. Muutaman vuoden takaisissa laskennoissa pareja löytyi enää kolmisenkymmentä.

– Tällä hetkellä suistossa taitaa pesiä enää yksittäisiä pareja, kertoo BirdLife Suomen porilainen lintuasiantuntija Antti J. Lind.

Rehevöityminen vie elintilaa

Punasotkan pesimäkanta on taantunut lähes koko Euroopan alueella. Alamäen taustalla on BirdLife Suomen lintuasiantuntijan Antti J. Lindin mukaan monia syitä. Yksi merkittävä syy on elinympäristön huononeminen kuten kosteikkojen kuivatus ja rehevöityminen.

– Punasotka vaatii lintujärven, jossa on riittävästi avovettä.

Lind muistuttaa, että kaikkien vesilintujen kanta on romahtanut aika paljon. Siitä huolimatta punasotkakin on edelleen metsästettävä riistalaji. Vähentyvä laji ei lintuasiantuntijan mukaan kestä metsästystä.

– Joten kuten käsitän, että heinäsorsaa ammutaan, mutta kyllä vaarantuneiden sorsalajien metsästys tulisi kieltää.

Vuoden lintu 2018

BirdLife Suomi on valinnut punasotkan vuoden 2018 linnuksi. Tavoitteena on tarkentaa lajin kannanarviota ja selvittää, missä se vielä pesii.

– Keräämällä ihmisten havaintoja punasotkasta, saamme hyvät seurantatulokset. Löydämme ehkä myös paikkoja, missä emme tienneet punasotkia olevankaan, Antti J. Lind toivoo.

Tällä hetkellä punasotkat kuitenkin vielä lämmittelevät etelämpänä. Porista viimeinen havainto on marraskuun lopulta.

– Ahvenanmaalla voi olla yksittäisiä lintuja. Pääosa on muuttanut Tanskan ja Etelä-Ruotsin alueelle, mistä ne palaavat huhtikuun tienoilla.