Oululaisesta asunto-osakeyhtiöstä kodin ostaneet ovat närkästyneitä siitä, että kerrostalon asunnoista melkein kolmasosa on asumispalveluyksikön käytössä eikä siitä kerrottu mitään myyntivaiheessa.

Riitta muutti maalta kaupunkiin ja osti asunnon juuri valmistuneesta kerrostalosta Hiirosen kaupunginosasta joulukuussa 2017. Heti muuton jälkeen hän huomasi, että talon ensimmäinen kerros on kokonaan asumispalveluyksikön käytössä. Sama hoivayritys on vuokrannut asuntoja myös muista kerroksista.

Asukkaiden yhtiökokouksessa saamien tietojen mukaan taloyhtiön asunnoista on nyt palveluasuntoina 20 kappaletta.

– Ostin itselleni kodin, en asuntoa hoivayksiköstä. Tunsin tulleeni petetyksi, kun ostovaiheessa tällaisesta järjestelystä ei kerrottu mitään, Riitta huokaa.

Hoivayritys on vuokrannut asunnot yksityisiltä sijoittajilta. Niissä asuu mielenterveys- ja päihdekuntoutujia. Riitta korostaa, ettei hänellä ole mitään kuntoutujia vastaan, mutta asunto-osakeyhtiön osakkaana hänelle olisi pitänyt kertoa tilanteesta.

– Tästä on keskusteltu paljon muiden asukkaiden kanssa. Kukaan ei ole tiennyt hankkivansa kotia asumispalveluyksiköstä. Talossa on asuntojen lisäksi ohjaajien toimisto ja yhteistiloja, joissa laitetaan ruokaa isolle porukalle. Meille tämä on koti, yritys harjoittaa asunnoissa liiketoimintaa, se ei ole oikein, Riitta huomauttaa.

Samanlaista mielipahaa tuntevat taloon muuttaneet Kyllikki ja Aini. Heillekin tuli yllätyksenä tieto kuntoutujien asumisyksiköstä.

– Tunsin olevani kuin rotta loukussa, vaikka ihan mukavaa porukkaa nämä kuntoutujat ovat. Ei ole reilua, että meille myytiin asunto kertomatta näin laajasta hoivapalvelutoiminnasta, Aini painottaa.

– Ymmärrän että kuntoutujat pitää sijoittaa tavallisiin taloyhtiöihin, mutta kokoaikaista seurantaa tarvitsevien hoiva- ja hoitohenkilökunnan kulkeminen jatkuvasti rapuissa rasittavat. Joka päivä yritän tsempata itseäni asumaan tässä rauhattomuudessa, Kyllikki perustelee suhtautumistaan.

Kaikki kolme IS:n haastattelemaa asukasta hyväksyy tukiasunnot, mutta heidän mukaansa niitä pitäisi olla yhdessä talossa vain muutama ja vain ensimmäisessä kerroksessa. Ja asuntokaupan yhteydessä ostajalle on annettava mahdollisuus valita, haluaako muuttaa hoivayksikön valtaamaan taloon vai ei.

Oululaisen taloyhtiön asunnoista kolmannes on hoivayrityksen käytössä.­

Hiirosen alueella on vierekkäin kaksi samanlaista kerrostaloa. Molempien asunnoista osa on kempeleläisen hoivapalveluyritys Provestan käytössä. Yritys on vuokrannut asunnot sijoittajilta, jotka ovat hankkineet huoneistot Rakennusteholta jo rakennusvaiheessa.

Toimitusjohtaja Harri Talman Provestasta kertoo, että yhtiöllä on noin 500 asiakasta ympäri Suomen. Kuntoutuja-asukkaiksi valikoituu henkilöitä, joiden sosiaali- ja terveystoimi arvioi kykenevän asumaan tuettuna ja hyötyvän asumisesta tavallisessa asuinympäristössä.

– Tässä arvioinnissa huomioidaan myös naapuruston odotukset tavanomaisesta kerrostaloasumisesta. Haluamme asiakkaidemme elävän sellaisessa asunnossa ja asuinympäristössä, johon voi kutsua ystäviä ja sukulaisia kylään ilman leimatuksi tulemisen pelkoa, hän sanoo.

Yrityksellä on samanlaista palvelutuotantoa myös Vantaalla, Espoossa, Järvenpäässä, Turussa, Jyväskylässä, Rovaniemellä ja Hämeenlinnassa. Talmanin mukaan kuntoutujat ovat samanlaisia ihmisiä kuin muutkin. Heitä koskevat taloyhtiön säännöt samalla tavalla kuin muitakin asukkaita.

– Asiakkaillamme on heidän taustastaan, vammastaan tai sairaudestaan riippumatta oikeus asua palveluiden äärellä, tavallisissa asunnoissa, siellä missä muutkin kansalaiset asuvat. Tämä on todettu myös sosiaali- ja terveysministeriön sekä ympäristöministeriön taholta jo hyvän aikaa tavoitteeksi erityisryhmien asumisessa, hän huomauttaa.

Talman toivoo muilta asukkailta suvaitsevaisuutta erilaisuutta kohtaan.

– Itselläni on koko työhistoria sosiaali- ja terveydenhuoltoalalta eri tehtävistä ja ennakkoluulot erilaisuutta kohtaan ovat vaihdelleet laidasta laitaan, hän sanoo.

Osalla asumispalvelun asukkaista on oma asunto jo entuudestaan hankittuna tavallisesta asuntokannasta. Provesta tuottaa siinä tapauksessa asukkaalle heidän tarvitsemansa palvelut.

Hoivayritys saa Talmanin mukaan asunnot käyttöönsä laajan yhteistyöverkoston kautta. Useimmiten ne ovat sijoitusasuntoja, joiden omistajina ovat eläke- ja vakuutusyhtiöt, yksityiset yritykset sekä yksityiset ihmiset.

– Varsin usein asunnot on jo hankittu, kun niitä meille tarjotaan. Muissa tilanteissa asuntojen myyjätaho vastaa tiedottamisesta omalla harkinnallaan muiden asuntojen ostajien taustoista. Se ei ole Provestan tehtävä, hän huomauttaa.

Kerrostalot rakentanut Rakennusteho ei ota kantaa hoivayrityksen sijoittumiseen rakentamiinsa kerrostaloihin. Yhtiö myy huoneistot ostajille, jotka voivat vuokrata niitä eteenpäin miten haluavat. Rakennustehon mukaan asuntokaupassa ei ole kysymys Rakennustehon ja Provestan välisestä säännönmukaisesta yhteistyöstä.

– Provestalla ja Rakennusteholla ei ole yhteistyötä. Tietooni on kuitenkin tullut, että meiltä asunnon ostaneet ovat vuokranneet huoneistojaan kotipalveluyrityksille. Itsestään selvää on tietenkin se, ettemme voi vaikuttaa siihen kenelle asiakkaamme vuokraavat huoneistojaan, sanoo markkinointijohtaja Jussi Raappana Rakennustehosta.

Taloyhtiön osakas Riitta huomauttaa, että ensimmäisen kerroksen asunnon muuttamisesta toimistotiloiksi on sovittu ylimääräisessä yhtiökokouksessa jo syyskuussa 2017, ennen kuin esimerkiksi Riitta tai Aini olivat ostaneet asuntonsa. Kokouksen pöytäkirjan on allekirjoittanut Rakennustehon edustaja.

Raappanan mukaan kotipalveluyrityksiä koskevat samat taloyhtiön säännöt kuin muitakin asukkaita.

– Yhdestä taloyhtiöstä olen itse saanut suoraan palautetta, ja olenkin neuvonut olemaan yhteydessä isännöitsijään. Hallinnon luovutuksen jälkeen meillä ei ole oikeastaan mitään työkalua asiaan puuttumiseen, niin kuin ei mihinkään muuhunkaan taloyhtiön sisäiseen asiaan, hän toteaa.