Ilman laiskottelua ei tapahtuisi mitään. Näin sanoo sosiologi, jonka mielestä laiskottelu on aina silloin tällöin hyödyllistä. Psykologi muistuttaa, että luominen on vaativaa puuhaa, joka vaatii vastapainoksi myös rentoutumista.

Mistä on kyse? Laiskotteluun liitetään usein kielteisiä mielikuvia.

Se on kuitenkin tärkeää esimerkiksi töistä palautumisessa.

Laiskottelu on sosiologian professorin Vesa Puurosen mukaan tärkeää etenkin luovassa työssä.

Myös niin sanotun flow-tilan, jossa työnteko tuntuu sujuvan leikiten, jälkeen on tärkeää pitää huolta palautumisesta.

Useimmiten joutenoloa pidetään haitallisena ja turhana, koska se mielletään tuottavan työnteon vastakohdaksi. Ahkeria ihmisiä myös arvostetaan laiskoja enemmän.

Oulun yliopiston sosiologian professori Vesa Puurosen mukaan laiskottelijoita pidetään helposti myös vapaamatkustajina, jotka hyötyvät ahkerien ihmisten työstä. Hänen mukaansa laiskotteluun on aikojen kuluessa iskostunut sivumerkitys.

– Se tarkoittaa, että heittäydytään selälleen makaamaan eikä tehdä mitään. Syljeskellään vain kattoon eikä välitetä asioista sen kummemmin, Puuronen pohdiskelee.

"Laiskottelu"-sanan ikävän kaiun tunnistaa myös oululainen Minsdetin psykologi Jonna Ammunet, joka toimii myös elämäntapojen ja työelämän valmentajana.

– Laiskottelu on sanana monesti tympeä ja syyllistävä. Itse kuitenkin ajattelen, etteivät ihmiset ole ainakaan lähtökohtaisesti laiskoja.

Laiskottelullakin on tarkoitus

Jonna Ammunet muistuttaa, että ihminen toimii useimmiten tavoitteiden pohjalta.

– Yleensä aina löytyy jokin syy tai motiivi niin ihmisten tekemiselle kuin myös asioiden tekemättä jättämisellekin, hän sanoo.

Laiskottelulla on huono kaiku. Joskus pikkunokoset voivat kuitenkin selkiyttää ajatuksia ja työtehokin saattaa parantua. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle

Laiskottelu voikin olla paitsi rentoutumista, myös esimerkiksi jonkin toisen epämieluisaksi koetun asian tai tekemisen välttelyä. Silloinkin ihmisellä on tavoite. Hänhän itse asiassa pyrkii tekemään jotakin muuta kuin sitä, mitä pitäisi tehdä.

Jonna Ammunet kuitenkin muistuttaa, että myös tekemättä oleminen voi olla hyvinvoinnin kannalta tärkeää, koska ihminen tarvitsee myös palautumista.

Luova työ tökkii ilman laiskottelua

Vaikka joskus laiskottelulla saadaan enemmän aikaan kuin jatkuvalla kiireellä, ei laiskottelua yleensä katsota hyvällä silmällä. Toki laiskottelu voi ollakin yhteiskunnan kannalta huono asia, koska se usein vaikuttaa tuottavuuteen.

Lomalla löhöily ja joutenolo on yleensä hyväksyttävämpää kuin arkioloissa. Kalevi Rytkölä / Yle

Asia ei kuitenkaan ole mustavalkoinen. Lomalaisen lekottelua ei tuomita samaan tapaan kuin vaikkapa kotona tai työpaikalla eteen tulevien tehtävien välttelyä.

Vesa Puuronen muistuttaa myös, että jouten olemisen toinen puoli on se, että luovuus ja erilaisten ongelmien ratkaiseminen voivat hyvinkin vaatia laiskottelun kaltaista aikaa.

– Silloin pääsee irti ulkoisista vaatimuksista ja voi keskittyä ajattelemaan, Puuronen sanoo. Se taas voi myös parantaa tuottavuutta.

Ei pelkästään sellainen työ, jossa pitää pyyhkiä hikeä ja kyyneleitä, vaadi palautumista. Jonna Ammunet.

Vesa Puurosen mukaan laiskottelun hyvät puolet tulevat näkyviin varsinkin luovissa töissä. Hän muistuttaa, että esimerkiksi kirjailijoilla ja taiteilijoilla on elämässään välillä jaksoja, jolloin ei synny oikein mitään.

– Silloin vain ollaan ja pällistellään ja seurustellaan. Ehkä jotkut nauttivat alkoholijuomiakin siinä kohtalaisen runsaita määriä. Kun he sitten ovat aikansa laiskotelleet, päähän taas pälkähtää jotakin. Sitä ei ilman laiskottelua syntyisi.

– Kuinkahan paljon meillä olisi jäänyt kirjoja kirjoittamatta, tauluja maalamatta tai musiikkiteoksia säveltämättä ilman laiskottelua? Puuronen miettii.

Luovuuden hurmakin aiheuttaa stressiä

Varsinkin luovassa työssä tavoitellaan usein niin sanottua flowta eli tilaa, jossa tekeminen tuntuu sujuvan kuin leikiten, ajantaju katoaa ja työn haasteet ratkeavat kuin itsestään. Sanotaan, että flown aikana työ on helppoa, sujuvaa ja siitä nauttii.

Flowtila saa aikaan tunteen, että ajan taju katoaa, asiat sujuvat ja haasteisiin pystyy vastaamaan. Se kuluttaa kuitenkin henkisiä voimavaroja, jonka takia vastapainoksi tarvitaan myös rentoutumista. Jyrki Lyytikkä / Yle

Flowta tutkinut Helsingin yliopiston kasvatuspsykologian professori Kirsti Lonka on muistuttanut, että trendikkyydestään huolimatta usein flow on ymmärretty väärin, kun sitä on käytetty iskulauseenomaisena hokemana. Flown tunnetta edeltää kuitenkin usein pitkä työ, jonka aikana ihminen saattaa kokea myös ahdistuneisuutta.

Psykologi Jonna Ammunet muistuttaa, että silloinkin kun ihminen työskentelee flowssa, hän stressaantuu. Flown aikana ihminen kuluttaa runsaasti henkisiä voimavaroja. Siksi sekin vaatii vastapainoksi lepoa ja rentoutumista.

– Tutkimusten perusteella tiedetään, että flow on tila, joka käyttää todella paljon meidän kognitiivisia voimavarojamme ja sen jälkeen on tärkeää saada palautua.

– Ei pelkästään sellainen työ, jossa pitää pyyhkiä hikeä ja kyyneleitä, vaadi palautumista. Myös luova työ ja flow-tilassa tehty työ vaativat samalla tavalla palautumisen, Jonna Ammunet sanoo.