Millaista on, kun yhdeksän miljoonaa ihmistä jää ilman vettä kesähelteillä? Niin tapahtui kesäkuun alussa intialaisessa Chennain kaupungissa, jossa vesi loppui kokonaan kodeista.

Paikalliset asukkaat saivat pahimmillaan päivässä vain muutaman ruukullisen vettä. Se ei riitä kunnolla pyykkien pesemiseen, kylpemiseen tai vesivessan vetämiseen.

Kesäkuussa vesijonot kaupungin lähiöissä venyivät lähes työpäivän pituisiksi. Niihin kerääntyi väkeä jo aamuyöllä, useita tunteja ennen kuin vesipumppu käynnistyi. Ihmiset kärvistelivät vesijonoissa tuntikausia 40 asteen helteessä odotellen ruukkujen verkkaista täyttymistä. Välillä pumpun piti antaa levätä.

– Tämä on henkistä kidutusta, paikallinen A. Vani kuvaili tilannetta sanomalehti The Washington Postille (siirryt toiseen palveluun).

Intialaisen Chennain miljoonakaupungin asukkaat jonottivat juomavettä 25. kesäkuuta. Zhang Naijie / AOP

Nyt tilanne on käymässä entistä vakavammaksi. Lähes kaikki Chennain sairaalat ovat täysin yksityisten vedentoimittajien varassa. Pian osa sairaaloista saattaa joutua sulkemaan ovensa.

Tuhannet vesisäiliöautot suhaavat päivittäin jopa sadan kilometrin päähän kaupungista laitakylien vesilähteille. Vedentoimittajien mukaan vettä ei ole kohta enää edes niille, joilla on varaa maksaa siitä paljon.

Kymmeniltä kaupungeilta loppuu pian pohjavesi

Chennaissa vesikriisi on suurelta osin ihmisen aiheuttama. Hallitsemattomasti kasvanut kaupunki on käytännössä tuhonnut lähiseutujen vesialueet. Vettä ei kierrätetä ja sadevettä kerätään vain harvakseltaan. Osa pintavedestä on pahoin saastunutta.

Chennain läpi risteilee kolme jokea, mutta ne kaikki ovat olleet jo vuosia käyttökelvottomia huonon jätehuollon takia. Poliittista tahtoa tilanteen ratkaisemiseksi ei löydy.

Suurin ongelma on kuitenkin se, että kaupungin pohjavesivarannot on pian käytetty loppuun. Eikä Chennai ole ongelmansa kanssa yksin.

Valtavat intialaiset kaupungit taistelevat samojen ongelmien kanssa kuin Chennai.

Pohjavesi loppuu kokonaan kymmenissä kaupungeissa vuoteen 2020 mennessä. Joukossa ovat Intian suurimpiin lukeutuvat kaupungit Delhi, Bengaluru, Chennai ja Hyderabad, kertoo valtion ajatushautomo Niti Aayogin raportti vuodelta 2018.

Intiassa maanviljelijöiden ei tarvitse maksaa käyttämästään vedestä, joka pumpataan lähes poikkeuksetta pelloille pohjavedestä. Pohjavesivarannot kattavat noin 40 prosenttia Intian käyttämästä vedestä. Nyt ne uhkaavat kuivua.

Intialaiset viljelijät istuttavat riisintaimia Jian kylässä Pohjois-Intiassa. Intia on yksi maailman suurimpia riisinviejämaita. Sanjay Baid / EPA

Ruoantuotanto suurin vesirohmu

Vesipulassa on kyse makean veden ehtymisestä. Sitä saadaan pohjavesistä, järvistä tai joista.

Valtaosa kaikesta ihmisten käyttämästä makeasta vedestä menee ruoantuotantoon niin Intiassa kuin muualla maailmassa. Vain kolme prosenttia ihmisten käyttämästä makeasta vedestä päätyy kotitalouskäyttöön.

Vesiongelmat pahenevat, kun ihmisten määrä kasvaa. Maapallon väkiluku on nelinkertaistunut sadassa vuodessa, mutta viljentävän maan pinta-ala ei kasva. Kasvavan planeetan käyttöön ei ole saatavilla aiempaa suurempia määriä vettä vaan päinvastoin.

Vesivarantoja rokottaa myös keinokastelu – noin viidennes maailman pelloista on keinokasteltuja.

Suomessa kärsittiin kuivuudesta kesällä 2018. Minna Rosvall / Yle

Kun vettä on liian vähän, viljasadot kärsivät. Se koettiin myös Suomessa poikkeuksellisen kuivana kesänä 2018, jolloin merkittävä osa viljasadoista kuivui peltoihin. Suomessa koettavat vesikriisin ja ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat silti vähäisiä verrattuna Etelä-Aasiaan.

– Suomessa on paljon vettä ja vähän väkeä. Meillä ei ole rajuja kuivuusaaltoja ja veden puutetta, sanoo vanhempi yliopistonlehtori Marko Keskinen Aalto-yliopistosta.

Vedenpuute maailmalla heijastuu Suomeenkin. Suomalaisten ruokapöytiin päätyvä ruoka, kuten hedelmät, riisit ja lihat, saattavat tulla hyvin vesiniukoilta alueilta.

– Vesikriisi näyttäytyy usein kuivina kaivoina ja juomaveden puutteena. Iso kysymys on pidemmällä aikavälillä kuitenkin se, kuinka ruokitaan tämä kasvava planeetta, Keskinen sanoo.

Suurimmassa osassa käynnissä olevia konflikteja vedellä on ainakin jonkinlainen rooli siellä taustalla Antti Rautavaara

Rutikuivaa ja rankkasateita – ilmastonmuutos kirittää ääri-ilmiöitä

Kun toisella puolella Intiaa kuivuus tekee elämästä sietämätöntä, toisella puolella sataa liikaa. Intian länsirannikolla sijaitsevassa talouspääkaupungissa Mumbaissa on Britannian yleisradioyhtiö BBC:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan nähty heinäkuun alussa vuosikymmenen kovimmat rankkasateet.

Vettä satoi heinäkuun alussa yhtäjaksoisesti lähes viikon. Miljoonakaupungin liikenneyhteydet katkesivat ja kouluja suljettiin. Rankkasateet veivät ainakin 38 ihmisen hengen, kertoo uutissivusto India Today (siirryt toiseen palveluun).

Mumbain esikaupunkialueelle satoi yhdessä vuorokaudessa yli 35 senttimetriä vettä. Tämä perhe uhmasi teitä tukkineita tulvia moottoripyörällä. Kunal Patil / AOP

Äärimmäisten sääilmiöiden taustalla vaikuttaa ilmastonmuutos.

Kun ilmaston kuumat jaksot lisääntyvät, vettä haihtuu enemmän. Samalla kuivuudesta kärsiville seuduille osuu kovia rankkasateita, kuten Mumbaissa. Intian itäisessä Assamin osavaltiossa ainakin 50 ihmistä on kuollut Etelä-Aasian valtioita koettelvissa monsuunitulvissa.

Kun vettä tulee paljon ja nopeasti, se ei ehdi imeytyä kunnolla maaperään. Silloin se ei päädy pohjavedeksi.

Intiassa esiintyvät kuivuuskaudet johtuvat myös osin El Niño -sääilmiöstä, joka luo kausivaihtelua vuosien välille.

Vapaaehtoiset jakoivat maustettua vettä ohikulkijoille hyväntahdoneleenä polttavan kuumana päivänä kesäkuussa. Burhaan Kinu / AOP

Intiassa on tänä kesänä kärvistelty polttavan kuumissa lämpötiloissa. Pohjoisessa sijaitsevassa pääkaupungissa Delhissä mitattiin kesäkuussa kaikkien aikojen lämpöennätys, 48 astetta.

Kesäkuun lopulla Intiassa noin puoli miljoonaa ihmistä allekirjoitti vetoomuksen, jossa Intian hallintoa pyydettiin julistamaan hätätila vesikatkosten ja lämpöaaltojen takia.

Samalla kun ääriolot yleistyvät, vedestä tulee alueella vain pahempi pula väestön kasvaessa. Intiasta tulee kymmenen vuoden kuluessa maailman väestörikkain maa.

– Joillekin Etelä-Aasian alueille on ennustettu, että väestö voi jopa tuplaantua vuoteen 2050 mennessä. Jos siellä nyt on puutetta vedestä, niin ei voi kuvitellakaan, mikä tilanne on 30 vuoden kuluttua, sanoo vesitekniikan apulaisprofessori Matti Kummu.

35 asteen märkälämpötila tappaa nopeasti hyväkuntoisenkin ihmisen – Intian miljoonakaupungeissa ei voi ehkä asua enää tulevaisuudessa

Öljyrahalla merivesikin taipuu juomavedeksi

Vesikriiseistä kärsivät kaikkein eniten köyhät maat, joiden kyky vastata kriiseihin on heikko. Siksi Etelä-Aasian kaupungeissa tullaan todennäköisesti näkemään vielä lisää vesikriisejä.

Vesiongelmiin on kyllä ratkaisuja, jos rahaa vain löytyy.

Lähi-idässä pohjavetensä loppuun kuluttanut, öljyrikas Saudi-Arabia tekee merivedestä makeaa vettä juotavaksi ja teollisuuden tarpeisiin. Suolanpoisto vie paljon energiaa, eikä se Keskisen mukaan ole taloudellisesti kannattavaa lähes missään muussa maassa.

Kaakkois-Aasiassa varakas mutta vesiköyhä Singapore suodattaa lähes kaiken jäteveden juomakelpoiseksi. Yhdysvalloissa Kaliforniassa vettä suodatetaan pohjaveteen käytön jälkeen.

Maanviljelijä istuu kuivuneen maansa äärellä Karnatakan alueella Etelä-Intiassa 26. toukokuuta. Jagadeesh Nv / EPA

Vesi ruokkii konflikteja, mutta on myös avain rauhaan

Kun vettä ei ole riittävästi, ruuasta tulee kallista. Köyhillä alueilla kotitalouden menoista jopa noin puolet voi mennä ruokaan.

Veden puute voikin toimia yhtenä sytykkeenä levottomuuksille ja jopa konflikteille.

Arabikevään liikehdinnän yhtenä syynä on pidetty ruoan hinnan nousua. Vesi vaikutti osin myös vuonna 2015 alkaneeseen siirtolaiskriisiin. Väestönkasvun myötä kaikille ei ole riittänyt työtä tai maata viljeltäväksi, minkä lisäksi äärimmäinen kuivuus on ajanut joillakin seuduilla ihmiset kodeistaan.

– Lähi-idän alueella vesi kiristää useiden maiden välejä, sillä alue on kuivaa ja maat ovat muutenkin jännittyneissä suhteissa keskenään, kertoo Aalto-yliopiston Keskinen.

Maailman vesiniukat alueet Vedestä on puutetta Pohjois-Afrikasta Lähi-itään ulottuvalla alueella, joka kulkee Etelä- ja Keski-Aasian kautta Pekingin seudulle. Koillis-Kiina on yksi maailman kuivimpia alueita. Noin 60 prosenttia maailman väestöstä elää vesiköyhillä alueilla. Paikoin myös Australiassa ja Yhdysvaltojen osavaltiossa Kaliforniassa on puutetta vedestä, mutta ongelmana on se, että vettä käytetään liiallisesti.

Veteen liittyvät konfliktit vain yleistyvät.

Vesi on ollut yksi tärkeä kysymys esimerkiksi Israelin ja palestiinalaisten välisessä konfliktissa. Myös Etelä-Aasiassa Intia ja Bangladesh sekä Intia ja Pakistan ovat nahistelleet vuosia yhteisistä vesivaroista.

– Lähes poikkeuksetta tai ainakin suurimmassa osassa käynnissä olevia konflikteja vedellä on ainakin jonkinlainen rooli siellä taustalla, ulkoministeriön kehityspolitiikkaan erikoistunut neuvonantaja Antti Rautavaara sanoo.

Valmistuessaan Grand Renaissance -padosta tulee Afrikan suurin sähköä tuottava voimalaitos, jonka on tarkoitus toimia täydellä teholla vuonna 2022. Gioia Forster / dpa / AOP

Jokien valjastaminen on yksi selkeimmistä esimerkeistä, joissa vesi aiheuttaa riitoja valtioiden välille. Patoaltaiden avulla jokivarren maat voivat muokata joen virtaamia ja sitä kautta vaikuttaa alavirran maiden vedenkäyttöön.

Esimerkiksi Afrikassa Niilin yläjuoksulle rakenteilla oleva suuri Grand Renaissance -pato aiheutti lihavan riidan Etiopian ja Egyptin välille. Yli 90 prosenttia Egyptin uusiutuvista vesivaroista tulee Niilistä. Egypti on aiemmin käyttänyt leijonanosan Niilistä. Egypti pelkää, että Etiopian pato vaikuttaa sen vedensaantiin.

Vesi myös voi toimia avaimena rauhaan.

Ajatushautomo Strategic Foresight Group (siirryt toiseen palveluun) kertoi vuonna 2017 julkaistussa laajassa raportissaan, että valtiot eivät lähde sotimaan keskenään, jos niiden välillä on aktiivista vesiyhteistyötä. Samalla linjalla ovat myös suomalaistutkijat.

– Tähän mennessä vesi on ennemmin yhdistänyt kuin johtanut suoranaisiin konflikteihin, sillä se on niin tärkeä luonnonvara lähes kaikkeen ihmistoimintaan, Kummu sanoo.

“Kuolemme polttavan auringon alle”

Intiassa Chennain kaupungin vesikriisi odottaa yhä ratkaisuaan.

Alueen yksi suurimmista vesivarannoista on ollut Chembarambakkam-järvi, joka on nykyään kuiva mutaliejukenttä. Järveltä kaupunkiin kulkeva iso vesiputki kumisee tyhjyyttään, kertoo yhdysvaltalainen radiokanava NPR (siirryt toiseen palveluun).

Tuhannet yksityiset vesisäiliöautot kulkevat päivittäin Chennain laitakaupungin ja lähikylien vesilähteille. Se on suututtanut paikalliset viljelijät ja asukkaat, jotka pelkäävät, että heidän pohjavetensä imetään kuiviin.

Vettä on tuotu jopa junalla miljoonakaupungin asukkaille.

– Olen asunut täällä jo 40 vuotta, eikä vesiasiaa ole vieläkään ratkaistu, sanoo paikallinen asukas Shanti Devi uutistoimisto Reutersille.

Hänen mukaansa poliitikot kalastelevat ääniä vesikysymyksellä. Kun itse kriisi on käsillä, heistä ei näy jälkeäkään.

– Vedensaanti on suuri taistelu. Kuolemme polttavan auringon alle, emmekä silti saa vettä, Devi sanoo.

Lähteet: REUTERS