Tällainen talo on suunnitteilla Tampereen Otavalankadulle – Uusi kaava mahdollistaa jopa 80 asuntoa kulmatontille

Tampereen kaupungin hyväksymässä asemakaavan muutoksessa puretun Otavallanhovin paikalle, Otavalankadun ja Tuomiokirkonkadun kulmatontille on suunniteltu asuin- ja liikerakennus, jonka rakennusoikeus on 6 400 kerrosneliömetriä. Vanhassa, vuodelta 1957 olevassa asemakaavassa tontilla on rakennusoikeutta 4 770 kerrosneliömetriä, mutta kaava ei ole toteutunut täysimääräisenä. Uudisrakennuksessa on enintään kahdeksan kerrosta, pohjakerros on osittain maan alla. Paikalta puretussa, vuonna 1925 valmistuneessa talossa, oli kolme asuinkerrosta ja korkea ullakko. Rakennuksessa oli 21 asuinhuoneistoa ja yksi liikehuoneisto. Kerrosala oli noin 2 300 kerrosneliömetriä. Uusi asemakaava mahdollistaa toteuttaa kulmatontille 70–80 uutta asuntoa. Uudessa asemakaavassa Tuomiokirkonkadun puolella on viisi ja Otavalankadun puolella kuusi täyttä kerrosta. Kaksi ylintä kerrosta viistettyjä eli kapeampia Lisäksi on kaksi viistettyä yläkerrosta, jotka ovat rakennuksen alaosaa kapeampia. Tontille saa rakentaa myös maanalaisia tiloja kahteen tasoon. Yläkerrosten kavennuksella on pyritty varmistamaan, että rakennus sopii katukuvaan eikä varjosta viereisiä rakennuksia liikaa. Korttelin muut rakennukset ovat 1950- ja 1960- luvuilla valmistuneita asuin- ja liikerakennuksia. Alueen korttelisuunnitelmassa myös naapuritaloihin on kaavailtu lisäkerroksia. Valkoista tiiltä, lasia ja komposiittilevyä Kaavamääräysten mukaan rakennus pitää rapata. Julkisivumateriaaleina ovat valkoinen tiili, kirkas lasi sekä metallipintainen komposiittilevy. Arkkitehtikuvissa uusi rakennus on valkoinen, mutta se ei välttämättä ole sen lopullinen väri. Kadunpuoleisilla sivuilla parvekkeet ovat sisäänvedettyjä. Katutasoon tulee sijoittaa liike-, toimisto- ja palvelutiloja. Aloitteen asemakaavan muuttamisesta teki kiinteistön omistaja Asunto oy Otavallanhovi, joka omistaa myös tontin. Osakkaiden tavoitteena on korvata purettu Otavallanhovin rakennus uudisrakennuksella, jonka rakennusoikeuksista he saisivat edes pienen korvauksen menetyksistään. Täsmennys 28.7.2019 kello 14.22: Täsmennetty faktalaatikossa ollutta tietoa valituksista. Asemakaavan hyväksymisestä valittaneet taloyhtiöt vaativat alueelle yhdenvertaista kohtelua kaikille taloyhtiöiden tonteille, eivät siis suoraan rakennusoikeuden kasvattamista tonteilleen. Taloyhtiön painajainen alkoi putkiremontin yhteydessä syksyllä 2015, kun kerrostalon välipohjista löytyi 38 erilaista sienilajia. Lukuisten selvitysten ja tutkimusten jälkeen osakkaat päätyivät hakemaan rakennukselle purkulupaa alkuvuodesta 2016. Rakennuttajakonsultti teetätti suunnitelman ja laskelman Otavallanhovin mikrobivaurion korjaukselle. Kustannuksiksi arvioitiin 4,5–5 miljoonaa euroa, sillä kaikki sädesienen mahdollisesti saastuttamat rakenteet olisi pitänyt purkaa. Kustannukset olisivat nousseet noin 2 753 euroon neliötä kohden. Ennen sädesienen paljastumista huoneistojen markkinahinta oli noin 3 000 euroa neliöltä. Esimerkiksi sadan neliön huoneistolle olisi tullut korjausvelkaa noin 275 300 euroa eli noin 92 prosenttia asunnon oletetusta markkinahinnasta. Rakennus purettiin tontilta kesällä 2018. Vauriot jo rakennusaikana? Rakennuksen homevauriot ovat syntyneet todennäköisesti jo rakennusaikana. Välipohjien valun jälkeen muottilaudat on ilmeisesti jätetty koteloholvin sisälle, ja homekasvusto on päässyt muodostumaan märkiin lautoihin betonin kuivuessa hitaasti. Uudessa asemakaavassa rakennusoikeutta on 6 400 kerrosneliötä, rakennuksesta tulee 5–6-kerroksinen ja asuntoja valmistuu 70–80. Naapuriyhtiöt valittivat Hämeenlinnan hallinto-oikeus hylkäsi marraskuussa 2018 As oy Tuomiokirkonkatu 23:n ja As oy Pirkanportin tekemät valitukset Tampereen kaupunginvaltuuston hyväksymästä asemakaavan muutoksesta. Tampereen kaupunki hyväksyi asemakaavan, jossa Otavallanhovin tontinraja on vuoden 1957 asemakaavan tapaan Tuomiokirkonkadun puolella. Asemakaavan hyväksymisestä valittaneet taloyhtiöt vaativat alueelle yhdenvertaista kohtelua kaikille taloyhtiöille. Naapuritaloyhtiöt ovat valittaneet hallinto-oikeuden hylkäävästä päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.