ERRi tellitud Turu-uuringute AS-i viimase, detsembrikuise küsitluse kohaselt oli EKRE toetus meeste seas 23, aga naiste seas üksnes 13 protsenti. Sotsiaaldemokraatliku erakonna toetajate seas oli seevastu mehi viis ja naisi üheksa protsenti.

Teiste erakondade seas pole nii suuri erisusi näha. Keskerakond on ka naiste seas populaarsem kui meeste seas, aga seda selgitab pigem see, et Keskerakonnal on kaks suurt toetajate gruppi, venekeelsed inimesed ja pensionärid. Viimaste seas on aga naisi oluliselt rohkem kui mehi.

Täna toimub Tallinnas naiste marss, mis on osa ülemaailmsest naiste marsside lainest. Naiste marsi eesmärgiks on toetada naiste ja meeste võrdsust poliitikas ja tööturul, võrdseid palkasid ja vägivallavaba maailma. Samas on eesmärkide seas ka kliimamuutuste peatamine ja solidaarsus teiste inimeste ja rahvaste muredega.

Viimased punktid panid imestama Isamaa noortekogu juhatuse aseesimees Karl Sander Kase. Tema imestas, miks on lisaks selgetele naiste teemadele lisatud marsi teemadele ka kliimamuutus ja solidaarsus. Kase leidis, et kui tehakse mingi kompott eri teemadest, siis eesmärk hägustub.

"Marsi nimi võiks olla marss kõige halva vastu," arvas Kase. Ta leidis, et taoline eesmärkide hägustumine näitab naisõigusluse kriisi.

Ta ei tahtnud ka nõustuda sellega, et keskkonnateemad on kuidagi naiste teemad. Tema sõnul on erinevus pigem põlvkondlik, keskkonnateemad huvitavad noori rohkem kui vanemaid inimesi.

SDE riigikogu liige Barbi Pilvre ütles, et naiste marss on selgelt globaliseerumise kaasnähe ja sealt tulevadki Eestisse globaalsed teemad. Seda korraldavad nooremad naised, kes on tihti välismaal õppinud ja neid ei huvita üksnes Eestis, vaid ka laiemalt maailmas toimuv.

Seetõttu ei laitnud ta otsust siduda Tallinna naiste marsiga ülemaailmseid teemasid. Kui aga oleks tema teha olnud, oleks ta lisanud ühe kohaliku teema ehk hoolduskoormuse jaotumise meeste ja naiste vahel. Kui mõni vanainimene ei saa enam endaga hakkama, on enamasti just naised need, kes peavad teda hooldama ja tihti ka selleks töölt ära tulema. Kodus istudes ja hooldades polegi sellel naisel võimalik ühiskonnaelus osaleda. Puuetega laste vanemad on tihti täielikult koduseinte vahele müüritud oma abi vajavate lastega.