En diskret og afgørende regel i den nye offentlighedslov lukker for endnu flere oplysninger, end borgerne og lovgiverne havde kendskab til, da de vedtog loven.

Den nye offentlighedslov trådte i kraft i 2013, og er fra flere sider blevet kritiseret for at skabe lukkethed om forvaltningen og regeringsarbejdet. Nu viser en ny afgørelse fra Folketingets Ombudsmand, at regeringens embedsmænd i al stilhed tilføjede en præmis, som lukker yderligere ned for åbenheden.

Konkret betyder en fortolkning på fire linjer, som embedsmænd indsatte i bemærkningerne til den nye offentlighedslov, at danskerne ikke må få indblik i det stærkt omdiskuterede forløb bag salget af dele af DONG Energy til den amerikanske investeringsbank Goldman Sachs.

Reglen har hidtil ikke været omtalt i debatten om den nye offentlighedslov eller kontroverserne om salget af DONG. Folketingets Ombudsmand frygter, at Folketinget ikke kender til reglen og har derfor taget det opsigtsvækkende skridt at orientere Folketingets Retsudvalg om konsekvenserne af den såkaldte »formodningsregel«, som Justitsministeriet indførte i bemærkningerne til loven i 2013.

»Det bør stå klart for Folketinget, at man faktisk ændrede retstilstanden på det her punkt. Derfor gør vi opmærksom på problemstillingen,« siger Folketingets Ombudsmand, Jørgen Steen Sørensen, til Berlingske.

Selve lovteksten om den såkaldte »formodningsregel« blev ikke ændret i forbindelse med den nye offentlighedslov i 2013.

Markant ændring

Men hvis man går om i bemærkningerne, finder man en markant ændring af retstilstanden på området. Nu forudsætter loven en »klar formodning« om, at udlevering af forretningsoplysninger om private virksomheder vil skade virksomhederne. Ifølge Ombudsmanden indskrænker formodningsreglen offentlighedens adgang til at få aktindsigt i transaktioner mellem myndigheder og private virksomheder:

»Formodningsreglen må siges at begrænse adgangen til aktindsigt. En række sager ville falde ud på én måde under den gamle lov, og på en anden måde under den nye lov – i indskrænkende retning,« forklarer Jørgen Steen Sørensen.

FAKTA Det 6. punkt: En ganske diskret lovregel I »Lov om offentlighed i forvaltningen« opregnes i et særskilt afsnit: 26 punkter, hvor åbenheden i den offentlige forvaltning udbygges. 5 punkter, hvor åbenheden i den offentlige forvaltning begrænses. En 6. begrænsning, »formodningsreglen«, som forudsætter, at offentliggørelse af forretnings-­oplysninger vil skade private virksomheder, nævnes ikke. FOLD UD FOLD UD

En af landets førende eksperter i offentlighedsloven mener, at den markante lovændring er blevet »sneget« igennem, da Folketinget vedtog loven i 2013:

»Det er lykkedes at få sneget – og jeg siger bevidst sneget – en meget væsentlig begrænsning ind i den nye offentlighedslov, uden at Folketinget er blevet gjort opmærksom på denne begrænsning, som vi kan se af Ombudsmandens udtalelser, er meget indsnævrende,« siger offentlighedsrådgiver og tidligere forskningschef på Danmarks Journalisthøjskole, Oluf Jørgensen.

Justitsministeriet opregnede ellers omhyggeligt i 2013 fem indskrænkninger i bemærkningerne til lovforslaget, som blev indført i den nye offentlighedslov i forhold til den gamle. Men formodningsreglen er ikke omtalt.

»Når vi finder det rigtigt at orientere Folketinget, så bygger det blandt andet på, at formodningsreglen ikke var opregnet blandt de fem indskrækninger,« pointerer ombudsmand Jørgen Steen Sørensen.

»Folketinget er ført bag lyset«

Oluf Jørgensen går så vidt, at han mener, at Folketinget er blevet ført bag lyset.

»I indledningen til bemærkningerne ved præsentationen af den nye offentlighedslov remsede man op, hvilke forbedringer der er for offentligheden, og hvilke begrænsninger der er. I den forbindelse nævnte man ikke denne væsentlige begrænsning. Derfor mener jeg, at Folketinget er ført bag lyset. Det er et meget omhyggeligt arbejde, der er lavet. Så jeg har svært ved at tro, at det er en sjuskefejl,« siger Oluf Jørgensen.

De fire afgørende linjer i bemærkningerne til offentlighedsloven blev aktuelle i forbindelse med en klagesag hos Folketingets Ombudsmand.

En journalist fra Politiken havde søgt aktindsigt i de tilbud, der blev afgivet ved salget af aktier i DONG. 25. august 2015 afslog Finansministeriet at give aktindsigt. I en afgørelse fra 28. november 2016 gav Jørgen Steen Sørensen Finansministeriet ret i afslaget.

»Formodningsreglen i offentlighedsloven har haft væsentlig betydning i sagen, og jeg kan ikke afvise, at Politiken havde fået aktindsigt i DONG-sagen i videre omfang efter den gamle lov,« siger Jørgen Steen Sørensen:

»Når der er tale om forretningsoplysninger vedrørende en privat virksomhed, så definerer den nye offentlighedslov selv, at der gælder en »klar formodning« om, at udlevering vil have skadevirkninger, og at der derfor kan gives afslag på aktindsigt.«

»Man kan sige, at den nye lov har vendt vurderingen om. Før skulle myndighederne vurdere, at det ville have skadevirkninger at udlevere oplysningerne om private virksomheder – nu er der på forhånd i loven en klar formodning om, at det vil det have,« tilføjer Ombudsmanden.

Ifølge Oluf Jørgensen, ekspert i offentlighedsloven, har formodningsreglen vidtrækkende konsekvenser for offentlig kontrol med med stat og kommuners økonomiske dispositioner.

»At få adgang til oplysninger om pris og tilbud på de ydelser, det offentlige indkøber, er helt afgørende for at have en offentlig kontrol med stat og kommuners økonomiske dispositioner. Ellers kan man frygte, at vennetjenester og andre former for usaglighed vil brede sig,« siger han.

Rigsrevisionen gransker i forvejen processen bag DONG-salget, mens Folketingets Præsidium allerede har kritiseret forløbet for lukkethed. Et forløb der blandt andet førte til, at SF i 2014 måtte træde ud af regeringen. Offentlighedsloven er især blevet kritiseret for den såkaldte ministerbetjeningsregel, som betyder, at den politiske beslutningsproces i høj grad mørklægges.

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) har sendt følgende skriftlige kommentar til Berlingske Business:

»I det nye år skal vi evaluere offentlighedsloven og på den baggrund drøfte eventuelle justeringer af loven i forligskredsen. Det ser jeg frem til. Hvis der i den forbindelse er et ønske om at drøfte reglerne om aktindsigt i oplysninger om drifts- og forretningsforhold, så er jeg selvfølgelig åben over for det.«