Mere end halvdelen af de 60,5 mia. kr. staten årligt får ind i selskabsskatter stammer fra kun 100 virksomheder. Det gør Danmark sårbar i den internationale konkurrence.

Maria Kehlet, f. 1983, er nyhedsredaktør og podcast-ansvarlig på Finans. Hun er uddannet journalist fra Syddansk Universitet i 2009 og skolet i nyhedshåndværket på Børsen. En stærk politisk interesse førte derefter til en cand.public. grad i politik og medier og studier fra The New School i New York. Maria har været ansat som kommunikationsrådgiver i brancheforeningen for venture- og kapitalfonde, DVCA, og i april 2014 skiftede hun til Jyllands-Posten. Maria elsker at rejse – især til familie og venner i USA – og mens det på arbejdspladsen handler om CEO’s og IPO’s, er det privat mest IPA’s, da hun har en stor interesse for specialøl.

Bo Nielsen, født 1972, er økonomiredaktør på Finans. Han er cand. polit. fra Københavns Universitet og har en Master i erhvervsjournalistik fra Northwestern University i Chicago. Før sin tid på Finans, arbejdede han for Bloomberg News, heraf to år i hovedkontoret i New York. Inden journalistkarrieren arbejdede Bo bl.a. som økonom indenfor strategi, virksomhedsopkøb og forretningsudvikling hos A.P. Møller-Mærsk. Han var før i tiden en adrenalinjunkie og var opslugt af maratonløb, boksning, matchracing og ekstremski. I dag nøjes han med at tage korte løbeture i medvind og går en tur på golfbanen i ny og næ. Han elsker at rejse, bruge tid med sine to børn og at nørde den med økonomiske tidsskrifter.

Det er ikke lykkedes regeringen at brede selskabsskatten ud på flere hænder, selv om provenuet er det højeste i 10 år. Det viser en opgørelse fra Skatteministeriet.

Det gør ordningen sårbar over for international konkurrence, medgiver skatteminister Karsten Lauritzen (V).

»Det siger sig selv, at hvis man har en forretning, hvor du har nogle få, store kunder, så gør det dig sårbar,« siger Karsten Lauritzen, der forklarer, at mange mindre virksomheder stadig ikke tjener nok til, at de skal betale selskabsskat.

Onsdag afsløres de nyeste tal for, hvor meget selskaber, foreninger og fonde betaler i selskabsskat i Danmark.

De 10 største selskaber på listen betalte 22,5 mia. kr., eller omtrent 37 pct. af det samlede provenu på 60,5 mia. kr. i 2016, viser opgørelsen. Et beløb, der f.eks. kunne dække statens årlige udgift til SU og førtidspension. Det er mere end i 2015, hvor de 10 største selskaber stod for omtrent 33 pct. af provenuet på dengang 57 mia. kr.

Udvider man listen til at omfatte de 100 største skattebetalere, stod de for næsten 58 pct. af det samlede provenu.

I fødevarevirksomheden , der ofte ligger højt på listen af skattebetalere, advarer man mod, at internationale virksomheder kan føle sig fristet til at spille landene ud mod hinanden for at slippe billigere i skat.

»Selskabsskatten bør overvejes i en mere international kontekst, så vi – evt. i EU – får en større ensretning. For ellers kører en skattekonkurrence, som basalt set skaber ulige vilkår – og også incitament for nogle virksomheder til at lægge aktiviteter i andre lande,« siger selskabets finansdirektør, Søren Westh Lonning.

Det siger sig selv, at hvis man har en forretning, hvor du har nogle få, store kunder, så gør det dig sårbar. Karsten Lauritzen, skatteminister

Erhvervsorganisationen Dansk Erhverv advarer dog mod EU-Kommissionens seneste forslag om en ny fælles selskabsskattelov.

Den vil nemlig lægge betalingen af selskabsskat i de lande, hvor virksomhederne henter den største omsætning. Det er ofte uden for Danmark, og derfor kan forslaget koste op mod 10 mia. kr. i tabte skatteindtægter, lyder beregningen.

»Ser man isoleret på selskabsskatten, kan det bekymre. Særligt sammenholdt med de internationale tanker om, at beskatning skal ske dér, hvor man har salg,« siger Jacob Ravn, skattepolitisk chef i Dansk Erhverv.