Danseundervisere på aftenskoler kan kvit og frit spille musik for deres kursister. Som den danske ophavsretslov er i dag, slipper dansehold på aftenskoler i modsætning til for eksempel frisører og barer for at betale honorar til musikere, når skolerne bruger deres sange.

Problemet er bare, at loven er i strid med EU-retten. Og det gælder ikke kun reglerne om, hvem der skal betale for at bruge musik i offentligheden. Adskillige af paragrafferne i den danske ophavsretslov, som fastslår, hvornår kunstnere har ret til at få penge, passer simpelthen ikke.

Den usædvanlige opdagelse er gjort af en gruppe fremtrædende forskere bestående af blandt andre 5 juraprofessorer fra Københavns Universitets Juridiske Fakultet, som har gennemgået den danske lov om copyright.

»Det er en meget mærkelig situation, at man ikke kan stole på, hvad der står i en dansk lov«, siger Morten Rosenmeier, der er juraprofessor med speciale i ophavsret.

»Det er paragraf efter paragraf efter paragraf, som ikke holder. Og det kan få vidtrækkende økonomiske konsekvenser«, tilføjer han.

EU bestemmer

Som medlem af EU skal Danmark leve op til de regler og direktiver, som bliver besluttet af politikerne og stats- og regeringscheferne i EU. Indtil nu har alle medlemslandene dog haft en vis frihed til at fortolke de europæiske regler, så de passede til de enkelte lande. Det har betydet, at den danske ophavsretslov ikke var helt identisk med de europæiske regler.

Men den fortolkningsfrihed er i dag så godt som forsvundet, vurderer professorerne. EU-Domstolen har i en række domme de seneste år strammet grebet og indskrænket medlemslandenes mulighed for selv at afgøre, præcis hvordan loven skal se ud. Danmark og andre medlemslande skal i stedet gøre netop det, der står i EU’s direktiver, og det betyder ifølge forskerne fra Københavns Universitet, at store dele af den danske ophavsretslov, som sikrer, at kunstnere får penge, når deres produkter bliver brugt af andre, er ugyldig.

»Der står én ting i den danske lov, men EU-Domstolen siger noget andet, og det er EU, der bestemmer«, siger professor Morten Rosenmeier, der har beskæftiget sig med ophavsretten i flere årtier og vurderer, at det kan få store pengestrømme til at skifte retning.

»Der vil være mange, som ikke betaler i dag, der kommer til at betale. Og der vil også være nogen, som i dag betaler, der ikke længere skal betale«, siger han.

I rettighedsorganisationen Koda tager man forskernes resultater med ro.

»Vi har ikke en fornemmelse af, at der er store huller i ophavsretslovgivningen, men vi vil nu nærstudere undersøgelsen, og så kan det være, at der dukker et problem op«, siger direktør Anders Lassen.

»Selvfølgelig vil der løbende være specifikke områder og detaljer, der trænger til at blive justeret, eller hvor den nationale praksis afviger så meget fra EU-Domstolens afgørelser, at det skaber forvirring. Og det må man så efter bedste evne gøre lovgiverne opmærksom på«.

Kulturministeriet skal i den kommende tid implementere ophavsrettens europæiske form, som netop er blevet vedtaget i EU. I den forbindelse giver det god mening også at se på, om de enkelte regler i lovgivningen kan gøres mere klare, skriver kulturminister Mette Bock (LA) i en mail til Politiken.

»Der kommer løbende domme fra EU-Domstolen, som giver ny retning på fortolkning af reglerne. Derfor er det altid relevant at overveje, om for eksempel domspraksis eller den teknologiske udvikling gør, at loven bør ændres eller gøres mere klar«, skriver ministeren.

Meget stor opgave

Den nye kurs fra EU udfordrer ifølge forskerne fra Københavns Universitet også reglerne om fotokopiering af artikler, bøger og lignende materiale. Indtil nu har det været tilladt at fotokopiere til sig selv, også selv om man skulle bruge kopien på sit arbejde og måske delte den med en nær kollega.