Virksomhederne sukker efter det. Politikerne drømmer om det, og økonomerne taler om det.

Opsvinget. Den dag, hvor Dankortet igen ligger løst i pungen, lysten til at investere i bolig, bil og dyre rejser vender tilbage, økonomien blomstrer, virksomheder sætter fuld damp på maskinerne, jobbene hænger på træerne, og optimismen atter vinder indpas i direktionsgangene og ved middagsbordene i de små hjem.

Men hverken regering, erhvervsliv eller økonomer skal regne med, at familien Danmark over en bred kam vil hjælpe med at sparke opsvinget i gang med en forbrugsfest.

Tværtimod ser hovedparten af danskerne ingen grund til at bruge flere penge, for de har, hvad de skal bruge. Samtidig er de inderligt imod tanken om at låne til forbrug og sparer i stedet op, før de køber nyt.

Det fremgår af en ny meningsmåling, som TNS Gallup har foretaget for Berlingske Business.

Hele 55 pct. af danskerne synes ikke, at de har behov for at øge deres forbrug. Og det er ikke en holdning, der er forbeholdt økoflippere og venstredrejede. Faktisk er konservative og Venstre-vælgere dem, der er mest tilbøjelig til at mene, at de har, hvad de skal bruge.

Kun omkring hver femte regner med at bruge flere penge på f.eks. rejser, boligudstyr og restaurationsbesøg, i det kommende år, mens hver tiende forventer at bruge mindre. Resten forudser et uændret forbrug.

Flertallet af danskerne har det med andre ord meget godt, som de har det, for som studiesekretæren Birgitte Jensen formulerer det foran Magasins indgangsparti en solrig eftermiddag:

»Jeg bruger samme beløb, som jeg altid har gjort, så privat føler jeg ikke, jeg har oplevet et nedsving. Jeg har ikke behov for at bruge flere penge.«

Birgitte Jensens snusfornuft har bredt sig til resten af befolkningen. Væk er fordums tiders ønske om at låne for at overgå naboen, når det handler om køkken, bad og SUV. To ud af tre (66 pct.) siger, at de sparer op, før de køber nyt, mens 86 pct. eller næsten ni ud af ti ikke bryder sig om lånefinansieret forbrug.

Og spørger man danskerne direkte, om de kan mærke på deres privatøkonomi, at der er et opsving i gang, svarer kun fem pct. positivt, mens 43 pct. svarer negativ.

På et kontor i storbanken Nordeas danske hovedsæde i Strandgade på Christianshavn sidder en høj mand med stridt, gråt hår og bekymrede blå øjne.

Helge J. Pedersen hedder han. Han er Nordeas cheføkonom og den længst siddende bankøkonom i Danmark. Siden han blev udnævnt til cheføkonom i 1991, har hans opgave været at holde øje med op- og nedture i dansk økonomi og informere bankens kunder om det.

Fra vinduet ud mod Christiansbrygge og Knippelsbro har han de sidste seks år spejdet efter tegn på opsving i dansk økonomi.

Den aktuelle måling fra TNS Gallup for Berlingske Business tegner efter hans mening et billede af et holdningsskred, der er sket hos forbrugerne.

»Øjebliksbilledet er, at langt de fleste danskere ikke rigtig har mærket krisen på deres privatøkonomi, at de ikke er så bekymrede for arbejdsløshed og andre trusler, som man kunne tro, men at de egentlig har det meget godt og er godt tilfredse med, hvad de har. Men de har fået en modvilje mod over-forbrug og mod at låne for at forbruge,« er Helge J. Pedersens indtryk, efter at han har haft lejlighed til at gennemgå hele meningsmålingen.

»I kølvandet på finanskrisen, hvor vi til sidst blev en smule grådige, og hvor det handlede om friværdi og forbrugsgoder, overvejer vi i dag, hvilke værdier vi skal fokusere på,« siger Helge J. Pedersen.

Bankøkonomen har fuld forståelse for, at danskerne sætter tæring efter næring. Det er fornuftigt. Men tilfredsheden med tilværelsen og den manglende købelyst bekymrer.

»Det betyder, at vi primært skal lede efter opsvinget i eksportvirksomhederne. Her er der også tegn på lysere tider, i hvert fald på nogle markeder og inden for nogle brancher. Men et eksportdrevet opsving skaber ikke arbejdspladser med samme hast som et forbrugsdrevet opsving,« siger Helge J. Pedersen.

»Resultatet er, at vi vil få et meget langsomt, mere fragmentarisk og på flere fronter skævt opsving, som ser ud til at blive centreret omkring de større byer,« siger Helge J. Pedersen.

Det bliver også et opsving, der bliver sværere at forudsige, når forbrugerne ikke agerer, som de plejer at gøre.

På bryggen ovre på den anden side af havneløbet suser den ene lille moderigtige hvide minibil efter den anden af sted.

I gamle dage – før finanskrisen kom og lavede rav i den – ville antallet af nyregistrede personbiler være en tydelig indikator på et forbrugsdrevet opsving. Nye biler: gang i økonomien.

Ser man på antallet af nyregistrerede biler, burde der derfor ikke være grund til, at Helge J. Pedersen med jævne mellemrum under interviewet tager sig selv til hovedet.

Sidste år blev der nyregistreret 114.000 personbiler i de private husholdninger. Det er mere end en fordobling i forhold til kriseåret 2009 og højere end de knap 101.000 biler, der blev nyregistret i 2007.

Men selv om antallet af nye biler vokser markant på de danske veje, følger resten af forbruget ikke med, sådan som det tidligere ville have gjort. Faktisk balancerer detailsalget målt i mængde tæt på det laveste niveau i ti år.

Væksten i bilsalget er med andre ord ikke længere den samme tunge indikator på opsving.

Det udfordrer økonomerne, fordi deres økonomiske modeller er baseret på, at folk køber større, dyrere og mere, når de får penge mellem hænderne.

»Det betyder, at de økonomiske modeller for vækst får sværere ved at ramme plet, og vi måske kan have en tendens til at være lidt for optimistiske,« siger Helge J. Pedersen, der som bankøkonom ikke alene forlader sig på økonomiske modeller, men også har gjort det til en dyd at besøge de virksomheder, der er de første til at mærke, når forbrugerne ændrer retning.

Helge J. Pedersen mener i lighed med de fleste af sine økonomkolleger, at der er tegn på et opsving, om end han kalder det sprødt.

»Der er tegn på, at økonomien er ved at vende. Konjunkturindikatorerne fra Danmarks Statistik viser tegn på større optimisme både blandt forbrugerne og virksomhederne. Men det er små ændringer, og det opsving, der er tegn på, er stadig meget skrøbeligt. Vi har brug for et mere solidt opsving, og forbrugerne er nøglen til opsvinget,« siger Helge J. Pedersen.

Han bakkes blandt andet op af Berlingske Business Toplederpanel. Topcheferne i landets 1.000 største virksomheder er da også mere optimistiske, end de har været på noget tidspunkt siden krisen, viser den seneste måling fra februar i år.

Også på den anden side af havneløbet, ovre på Slotsholmen, er der tro på et opsving.

Økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R) ser tegn på, at det går lidt bedre.

»Forbrugernes tillid til deres egen økonomi er større, end den har været længe. Beskæftigelsen steg med 18.000 sidste år. Det er vigtigt, for kan man først se, at der er mulighed for at få et nyt job, hvis man mister sit nuværende, bliver man mere tryg,« siger Margrethe Vestager, der også har haft lejlighed til at nærstudere nogle af resultaterne fra TNS Gallups måling for Berlingske Business.

Margrethe Vestager fremhæver også, at boligmarkedet begynder at tø op, selv om det ikke er jævnt fordelt, men centreret omkring de store byer.

»Vi kommer ind i en periode, der ligner aprilvejr. Noget af tiden har vi superdejlige forårsdage med solskin, og så lige pludselig kommer der en byge. Sådan vil det være, fordi vi er lige der, hvor det vender, og opsvinget begynder,« siger Margrethe Vestager.

Hun forudser, at der bliver tale om et roligt og stabilt opsving.

»Det kommer ikke til at brøle derudaf,« lyder fra ministeren.

Hun så også gerne, at danskerne fik lyst til at bruge flere penge. Men hun har ikke tænkt sig at komme efter de snusfornuftige, tryghedssøgende forbrugere. Tværtimod.

»Der er ingen grund til at få den vilde forbrugsfest og låntagning, vi tidligere har oplevet, tilbage. Vi skal have en sund vækst,« siger Margrethe Vestager.

»Det er nogle gode grundlæggende værdier at have i forhold til sin økonomi, at den enkelte familie sparer op og ikke køber for lånte penge. Det er der ingen grund til at være utilfreds med,« siger hun.

Alligevel håber hun, at forbrugerne igen begynder at bruge penge. For et opsving er nødvendigt.

»Vækst er en forudsætning for, at vi får skabt arbejdspladser, og for at vi kan gennemføre den grønne omstilling af økonomien. Når vi køber noget eller hyrer én til at gøre rent eller slibe gulv, skaber vi arbejdspladser,« forklarer økonomi- og indenrigsministeren.

Selv om danskerne synes, de har det godt nok, tyder TNS Gallup og Berlingskes meningsmåling da også på et vist samfundssind.

31 pct. af de adspurgte er f.eks enige i, at danskerne bør forbruge mere for at sætte gang i væksten, mens kun 13 pct. er uenige.

Samtidig tyder det på, at mange danskere også godt forstår de mekanismer, som både ministeren og økonomerne forsøger at forklare. Næsten halvdelen, 49 pct., giver nemlig udtryk for, at de foretrækker at købe dansk for at støtte dansk økonomi og beskæftigelse.

Men derfra og til at handle på det er der tilsyneladende et stykke vej.

»Det er lidt pudsigt, at danskerne tilsyneladende mener, man bør købe mere, men at ingen gør det,« siger Helge J. Pedersen.

Lasse Friis, Carsten Steno, Anders Kauffeldt og Jens Bojsen Ruskov har bidraget til denne artikel.



