Hvis en rig oliesheik fik den idé at købe hele Danmark, ville prisen formentlig ligge et sted i nærheden af voldsomme 9.982 milliarder kroner. Det er tæt ved 1,8 millioner kroner per indbygger, eller hvad der svarer til mere end syv nogenlunde typiske årslønninger efter skat for folk med et arbejde.

Det er Danmarks Nationalbank, som netop i et nyt arbejdspapir har regnet ud, at den danske nationalformue er oppe på lidt mere end seks gange den årlige nettonationalindkomst, som er på 1.616 milliarder kroner. Denne nettonationalindkomst er den samlede indkomst, som et lands indbyggere har skabt gennem produktiv indsats i ind- og udland i et år, minus afskrivninger.

Nationalformuen er regnet ud ved at tælle hundredvis af data sammen. Alt hvad der findes af jord, boliger, landbrug, dyrebesætninger, fabrikker, kirker, veje, havne, slotte, jernbaner, maskiner, varelagre, olie- og gasforekomster med videre indgår i dette ene tal, som fortæller, hvad Danmark er værd.

Også værdien af patenter, rettigheder, know how og andre såkaldte immaterielle aktiver er talt med, og det samme er den efterhånden ret store formue, som Danmark har bygget op i udlandet takket være de senere års store overskud på betalingsbalancens løbende poster.

Derimod er kunst, personbiler, smykker, sejlbåde, sølvtøj, designermøbler og andre varige forbrugsgoder ikke med i formuen, fordi de danske tal så bedre kan sammenlignes med tilsvarende tal fra udlandet, hvor man typisk ikke tager ting som disse med i nationalformuen.

Men Danmark Nationalbank har opgjort værdien af disse private og varige forbrugsgoder til 590 milliarder kroner eller i nærheden af 105.000 kroner per dansker. Lægges disse private ejendele til nationalformuen, stiger den til 10.572 milliarder kroner – eller 1,9 millioner kroner per indbygger.

Nationalformuens største enkeltpost er fast ejendom. Lægges værdien af alle landets boliger og sommerhuse sammen, bliver det til 4.350 milliarder kroner eller 43 procent af den samlede nationalformue. Det tal har været hele 500 milliarder kroner højere tilbage i 2007, da boligpriserne satte rekord, og før en større nedtur begyndte at rulle. Men trods de senere års prisfald har hver eneste dansker stadig 775.000 kroner i boligformue, efter at alle former for gæld til realkredit og banker er trukket fra, viser opgørelsen, som er udarbejdet af økonom Kim Abildgren fra Danmarks Nationalbank.

Den store stigning i den danske nationalformue fra 1993 og frem til 2007 hænger da også tæt sammen med, at boligpriserne i denne periode steg særdeles kraftigt som følge af rentefald, nye låneformer, skattestop, almindelig optimisme og ren spekulation.

Den danske nationalformue på seks gange nettonationalindkomsten er da også i dag betydeligt højere end i Tyskland, hvor den er nede på fire gange nationalindkomsten. Det skyldes især, at Tyskland slet ikke har haft noget boligboom, men derimod en ret flad udvikling indtil for nylig.

Den danske nationalformue er dog også større end i Storbritannien, hvor prisen på fast ejendom i perioder også er gået nærmest helt amok, især i og omkring London.

Det er kun yderst sjældent, at Danmarks nationalformue gøres op. Man skal således tilbage i gamle, støvede vismandsrapporter fra 1966 eller godt hengemte bilag i 30 år gamle betænkninger fra Skatteministeriet, for at finde den sidste opgørelse af Danmarks nationalformue. Også det engang så respekterede tidsskrift Finanstidende forsøgte i en periode gennem 1970erne at lave opgørelser over Danmarks nationalformue. De regnede eksempelvis nationalformuen ud til 194 milliarder kroner i 1970 i faste 1955-priser.

Men siden dengang er nationalformuen øget med 50 procent målt i forhold til den årlige nationalindkomst. Siden Anden Verdenskrig, hvor formuen faldt på dramatisk vis, er der tale om en fordobling, fremgår det af analysen fra Danmarks Nationalbank, der hedder »Estimates of the national wealth of Denmark 1845 - 2013«.