Ikke-vestlige indvandrere er dårligere integreret end for 20 år siden og udgør en stigende udgift for samfundet. Til gengæld er vestlige indvandrere en økonomisk gevinst

Ringere uddannelsesniveau, dårlige sprogkundskaber og en markant større tilstrømning af ikke-vestlige indvandrere i de seneste årtier har medført, at netop denne gruppe er sakket markant bagud i integrationen på arbejdsmarkedet i forhold til vestlige indvandrere.

En omfattende undersøgelse »Indvandrerne og arbejdsmarkedet - Mødet med det danske velfærdssamfund«, som Rockwool Fondens Forskningsenhed offentliggjorde i går, dokumenterer, at mens vestlige indvandrere samlet er en økonomisk gevinst for det danske samfund, har ikke-vestlige indvandrere medført stigende udgifter på grund af en ringere integration på arbejdsmarkedet.

Undersøgelsen viser blandt andet, at de ikke-vestlige indvandrere kun udgør fem procent af den danske befolkning, men samlet modtager de hele 35 procent af den samlede kontanthjælp. Det skyldes blandt andet, at kun 44 procent af de ikke-vestlige indvandrere er i beskæftigelse, hvilket faktisk er lavere end for godt 20 år siden, trods en øget beskæftigelse de seneste par år. Til sammenligning er 61 procent og 76 procent af henholdsvis vestlige indvandrere og danskere er i beskæftigelse.

Svært at sammenligne

Hans Hummelgaard, forskningschef ved Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut, har i flere år forsket i indvandreres integration og advarer på den baggrund mod at sammenligne de forskellige indvandrergrupper direkte.

- Mange vestlige indvandrere kommer til landet netop på grund af deres kvalifikationer, som har sikret dem ansættelse i Danmark. Ikke-vestlige indvandrere har generelt et lavere uddannelsesniveau, og det giver problemer på et stadig mere specialiseret arbejdsmarked. Derfor nytter det heller ikke noget at sammenligne med de indvandrere, der kom hertil i 1970'erne. Dengang var der netop mangel på ufaglært arbejdskraft. Det var jo derfor, de kom hertil, siger Hans Hummelgaard.

Ifølge rapporten tjener det danske samfund godt 4,7 milliarder kroner på 10.000 vestlige indvandrere, mens 10.000 ikke-vestlige indvandrere derimod koster samfundet godt 5,8 milliarder kroner. Tallene skal desuden ses i lyset af, at hvor der for godt 20 år siden var omtrent lige mange vestlige og ikke-vestlige indvandrere, er der i dag tre gange så mange ikke-vestlige indvandrere, oplyses det i undersøgelsen.

Erik Bonnerup, formand for regeringens integrationstænketank, advarer også imod at sammenligne vestlige og ikke-vestlige indvandrere, men er samtidig bekymret over resultaterne i undersøgelsen.

- At sammenligne indvandrergrupperne er som at sammenligne æbler og pærer. Vestlige indvandrere omfatter au-pair-piger, studerende og meget andet, mens ikke-vestlige indvandrere er en helt anden og stadig meget blandet gruppe. Men det er uhyre vigtigt, at vi nu får efterkommerne, altså indvandrernes børn, i beskæftigelse. Hvis vi ikke kan gøre det nu i en tid med højkonjunktur, hvornår kan vi så? Derfor er der også behov for at tænke mere utraditionelt og at arbejdsmarkedets parter åbner sig mere op, siger Erik Bonnerup.

Regeringens integrationstænketank offentliggør netop i morgen en rapport om indvandring, integration og samfundsøkonomi.

rasmussen@kristeligt-dagblad.dk