Vindmølleindustriens behov er vigtigere end solcellebranchens. Derfor valgte regeringen og støttepartiet Dansk Folkeparti at tage penge fra en fælles udbudspulje til sol og vind og i stedet bruge dem til støtte til elproduktion fra vindmølleindustriens testmøller.

Det er den korte version af kommentarene fra energi-, forsynings- og klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) og Mikkel Dencker, Dansk Folkeparti, til solcellebranchens åbne brev.

Heri kritiserer de, at udbuds-puljen til fri konkurrence mellem sol og vind er blevet reduceret med cirka 160 mio. kroner. Pengene går i stedet til støtte til vindmølleindustrien.

»Jeg kan godt forstå ærgrelsen, men der har været et ønske fra vindmøllebranchen, og hvis vi skal bevare vores globale førerposition på området, så skal der være gunstige testforhold i Danmark. Da vi ikke har bundløse lommer, måtte vi jo tage pengene fra puljen,« siger Lars Christian Lilleholt.

Mikkel Dencker, energiordfører for DF forklarer, at man fik en forespørgsel fra Vindmølleindustrien, som man gerne ville efterkomme. Illustration: Folketinget

Nogle gange må man justere

Energiordfører Mikkel Dencker kan også godt forstå, at solcellebranchen er skuffet, men mener også, at det er rigtigt at tilgodese den industri, der har skabt mange produktionsarbejdspladser i Danmark:

»Jeg anerkender, at det havde været kønnere, hvis vi havde tilgodeset vindmølleindustrien med testpladser i den oprindelige aftale. Men det er ikke altid, man har den fulde indsigt, og så må man justere undervejs,« erkender han.

Mikkel Dencker tilføjer, at en branche som solcellebranchen, der lever af offentlige og politisk bestemte tilskud, må regne med, at politiske aftaler nogle gange ændrer sig.

Siger du dermed, at solcellebranchen bare må vænne sig til, at de er lillebror, at vindmøllebranchen er storebror, og at der gælder forskellige regler for de to?

»Sådan ser jeg ikke på det, for om ganske få år regner jeg med og håber på, at solcellerne ikke mere behøver tilskud. Vindmøller har historisk set været favoriseret; det prøver vi at modarbejde for eksempel med de teknologineutrale udbud,« siger han.

Læs også: Solceller på vej ud af vindens skygge

Afviser testpladser til solbranchen

I det åbne brev skrev Solcellebranchen ligeledes, at solteknologien også gerne – som vindmøllebranchen – vil have støtte til test-opstillinger af solcelleparker for at afprøve de nye muligheder indenfor teknologien, som lanceres i disse år.

Men det har ministeren ikke meget forståelse for.

»Danmark jo ikke er så langt fremme på solceller som på vindmøller, og derfor vil jeg anbefale branchen at søge statslige fonde som for eksempel EUDP, hvor man kan søge tilskud til demonstrationsanlæg, som er lidt længere fra markedsrealiseringen, end vindmøllerne er.,« siger han.

Læs også: Minister siger god for store solcelleparker på danske marker

Men alligevel skal solceller og vindmøller nu dyste med hinanden på samme betingelser?

»Ja, det skal de – det skal man altid, næsten…«

Men det må jo være, fordi man regner med, at de er nogenlunde lige tæt på markedet?

»Men der er mulighed for at søge støtte – der er forskellige puljer – herunder også EUDP, « siger ministeren uden at forholde sig direkte til spørgsmålet.

Læs også: Minister og vindmølleindustri i bitter talkrig

Vanskeligt at skabe arbejdspladser

Lars Christian Lilleholt henviser i øvrigt til, at der skal afholdes et rent solcelleudbud i 2018, hvortil der er afsat 105 millioner kr.

Læs også: Politisk aftale tryller solcellepulje om til et nyt udbud

Det forventes at føre til 35 MW solceller, men der er ikke tale om nye penge. Pegnene stammer fra sløjfede solcellepuljer fra 2017.

Formanden for solcellebranchen, Flemming Kristensen fra Eniig, er ked af, at politikernes udmeldinger, der gør det meget vanskeligt at skabe de eftertragtede arbejdspladser i solcellebranchen, som politikerne fremhæver inden for vindbranchen:

»Det er netop nu, vi skal satse på at være med i udviklingen og skabe vækst hos vore virksomheder indenfor såvel solcellebranchen som byggeindustrien og arkitektstanden,« siger han og tilføjer, at det mere overordnet handler om at få flere teknologier i spil, der kan sikre lavere priser og højere fleksibiltet i den grønne omstilling.