En dansk fyr har fem år efter, hans Visa-Dankort blev rippet for en formue, endelig fået sine penge af Danske Bank

En dansk fyr arbejdede i 2012 som gadeplans-medarbejder for en gruppe af svært belastede unge menneske, da hans Visa-Dankort blev stjålet og misbrugt på det groveste.

'Han var i sit arbejde i tæt, daglig kontakt med disse unge, og det kan ikke udelukkes, at nogle af dem har afluret hans pinkode, når han har hævet penge,' skriver Pengeinstitutankenævnet

Og penge blev der stjålet - i stor stil.

På et døgn i oktober 2012 blev der foretaget 19 hæve- og betalings-transaktioner for et beløb på i alt 68.577,60 kr.

Mens Nets syntes, det virkede mistænkeligt, så kortet blev spærret.

Se også: Nordea lukkede konen ind i mandens bankboks: Nu er hun skredet med 900.000 kr.

Men gerningsmanden, som havde opsnappet cpr-nummeret - muligvis fra personalerummet i den ungdomsklub, hvor ofret arbejdede,ringede til banken og fik kortet genåbnet.

Dermed kunne tyverierne fortsætte.'

Manden opdagede nu, at han havde mistet den kortholder, hvori han havde opbevaret kortet, så han bad banken spærre det og politianmelde misbruget.

I syltekrukken

’Banken lovede den 19. november 2012, at den ville tage stilling til en eventuel godtgørelse, når politiets efterforskning var afsluttet’, fremgår det af ankenævnssagen.

Og så kan ellers nok være, at sagen blev syltet – i årevis.

’På grund af en fejl modtog banken først oplysning fra politiet den 11. oktober 2016 om, at politiet over et år forinden havde afsluttet sagen, idet de den 22. juni 2015 havde opgivet sigtelsen mod to personer. Disse to personer havde været sigtet for tyverierne af penge fra klagerens konto samtidig med sigtelser for en lang række indbrud,’ skriver Pengeinstitutankenævnet.

Når politiet opgav sigtelsen skyldes det ikke, at den formodede gerningsmand var uskyldig.

Dyrt at opklare sagen

Politiet begrundede opgivelsen af sigtelsen ’vanskelighederne, omkostningerne eller den tid, det ville kræve at gennemføre sagen, ikke stod i rimeligt forhold til sagens betydning og den straf, som sagens sigtede kunne forventes at blive idømt, såfremt retten fandt de mistænkte skyldige.’

Det udnyttede Danske Bank til at nægte at erstatte beløbet.

’Det må lægges til grund, at transaktionerne er foretaget af en person, som klageren bemyndigede dertil, eller af klageren selv,’ konkluderede banken.

Men Pengeinstitutankenævnet troede på manden. Så man satte banken noget så eftertrykkeligt på plads:

Danske Bank skal inden 30 dage tilbageføre 67.477,60 kr. til klagerens konto, skriver ankenævnet.

’Vores kommentar, at vi efterkommer afgørelsen og tager den til efterretning,’ skriver banken til Ekstra Bladet.