Bankerne har for længe haft overtræk på tillidskontoen, og det sætter Danske Banks hvidvaskskandale aktuelt to fede streger under.

Det mener Peter Hummelgaard (S), der vil have politikerne til at tage skrappere midler i brug for at få finanssektoren til at udvise et samfundsansvar.

"Grundlæggende mener jeg, at hvis bankerne ikke lever op til deres samfundsansvar, så skal de splittes op,” siger den socialdemokratiske europaordfører til Altinget. Han understreger, at han helst ikke ser, at det kommer så vidt, men at det kan være nødvendigt at sætte hårdt mod hårdt for at gennemtvinge en mere ansvarlig kultur i finanssektoren.

S-toppen afviser

Forslaget om at splitte banker op stammer fra Peter Hummelgaards nye bog, Den syge kapitalisme, der udkommer 10. december.

”Danske Banks hvidvasksag udstiller skrøbeligheden i at have banker, der er for store, og derfor synes jeg, det er værd at spørge, om et lille land som Danmark skal have så store banker, at de kan tage hele landet med i faldet, hvis de fejler,” forklarer han.

I første omgang skal Peter Hummelgaard dog overbevise sine egne partifæller om, at der skal sættes så hårdt ind over for bankerne.

”Det er ikke socialdemokratisk politik at splitte eksempelvis Danske Bank op. Det står for Peters egen regning,” skriver gruppeformand Nicolai Wammen (S) i et mail-svar til Altinget. Peter Hummelgaard får dog roser for at løfte debatten.

”Peter skriver sig ind i rækken af socialdemokrater, der skriver bøger og gør sig tanker, om hvordan vores samfund er indrettet. Det er enormt positivt. Og det er godt for debatten i Socialdemokratiet og generelt i samfundet. Men som bekendt så er Peters bog et udtryk for hans egne holdninger,” skriver gruppeformanden videre.

Radikal modvind

Peter Hummelgaard foreslår konkret, at man genindfører regler, der skal sikre, at bankerne ikke vokser sig så store, at de truer samfundet i tilfælde af en konkurs.

”Indtil 1990 havde vi regler, der sikrede, at bankerne ikke måtte have realkredit, investeringsbank og indskud under samme tag. Det kunne vi jo overveje at gå tilbage til, men jeg er også åben for andre modeller,” siger han.

Det forslag finder dog ikke megen opbakning hos Radikale Venstre.

”Jeg kan ikke se, hvad Hummelgaards forslag skulle løse,” siger vikarierende finansordfører, Andreas Steenberg, til Altinget.

Så du kan ikke se idéen i, at man sørger for, at bankerne ikke bliver så store, at det bliver farligt for samfundet?

”Nej, det er et mærkeligt synspunkt, at vi ikke vil have, at private virksomheder bliver store,” siger han.

”Vi skal bare sørge for, at Danske Bank opfører sig ordentligt, og at de lever op til de garantiordninger som Socialdemokratiet i øvrigt indførte, da Henrik Sass var erhvervs- og vækstminister,” forklarer Andreas Steenberg.

Bondesamfund eller videnssamfund

Lars Krull, seniorrådgiver og bankforsker ved Aalborg Universitet, er også kontant i sin vurdering af Peter Hummelgaards forslag.

”Det er en dårlig idé, og det har ikke sin gang på jord,” siger han.

Selvom det ifølge Lars Krull kan være fristende at tro, at mindre banker er mere sunde, så strider det mod den viden, der eksisterer på området.

”Jeg har i mange år været forelsket i de små banker, men jo mere tid jeg bruger på det, så har jeg fundet jeg ud af, at de ikke fremmer det store mål om konkurrence og udvikling. Hvis vi vil have et videnssamfund med dynamik og konkurrence, så er det afgørende at have de store banker, der har lave enhedsomkostninger, for de sikrer, at danskerne har bank til en rigtig god pris," forklarer han.

Det eneste, man vil opnå ved at have mindre banker, er derfor ifølge Lars Krull, at bankernes omkostninger stiger, hvilket i sidste ende bliver dyrere for forbrugerne og lægger en dæmper på væksten.

”Så medmindre vi vil skrue tiden tilbage til bondesamfundet, skal vi lade dem, der kan, være store,” siger han.

Opgør med finansielle supermarkeder

Peter Hummelgaard anerkender også, at der kan være ulemper ved at splitte bankerne op. Eksempelvis kan bankerne få sværere ved at få billig kredit i udlandet.

”Derfor er jeg heller ikke så skråsikker, at jeg siger, at det vil løse alle problemerne,” siger han.

"Det, jeg dybest set lægger op til, er en evaluering af, hvordan vi synes, det er gået med at indrette 'finansielle supermarkeder': Har vi fået en stærkere og mere stabil finanssektor ud af det, og har vi fået en sektor, der lever op til sit samfundsansvar," slutter han.

red@altinget.dk