Landets mest magtfulde bestyrelsesformænd har vidt forskellige ejerandele i de selskaber, de står i spidsen for. Investorerne vil have formændene til at lægge hånden på kogepladen.

Benjamin Werner Christensen, f. 1985, er journalist på Finans og dækker medicinal- og biotekbranchen. Benjamin er uddannet cand.comm fra RUC og har siden sin praktiktid på Børsen i 2011-2012 været ansat som journalist på det JP/Politiken Hus-ejede MedWatch, hvor han havde medicinal-, biotek-, og medicobranchen som sine stofområder. Benjamin har siden december 2015 været en del af erhvervsredaktionen på Finans. Benjamin bruger sin fritid på at udleve livet som inkarneret fodboldfan, og han har igennem de sidste mange år haft sæsonkort til Brøndby Stadion, ligesom han er stor fan af den engelske fodboldklub Everton. Benjamin forsøger sig sideløbende, uden succes, som både golfspiller og undervandsjæger.

De jonglerer med milliardbudgetter og skal varetage investorernes interesser, men når det kommer til at selv at købe aktier i de selskaber, de repræsenterer, melder stribevis af landets mest magtfulde bestyrelsesformænd stort set pas.

Det viser en kortlægning, som Finans har foretaget.

»Hvis man sidder som bestyrelsesformand i de største C25-selskaber og har aktier for en halv eller en hel mio. kr., så er det useriøst. Med sådanne beholdninger udstiller man jo, at man ikke har sammenfaldende interesser med aktionærerne, og så er det næsten bedre at eje nul aktier,« siger Carsten Dehn, porteføljeforvalter hos Lannebo Fonder.

Også i investeringbanken Carnegie er holdningen til bestyrelsesformændenes køb af aktier klar.

»Set ud fra et investorsynspunkt er det positivt, hvis bestyrelsesmedlemmer ejer aktier i de selskaber, som de sidder i bestyrelsen for. Det er det, fordi det sender et signal om tro på virksomheden,« siger Niels Leth, aktieanalysechef i Carnegie.

I ABG Sundal Collier ser aktiechef Tue Østergaard helst, at bestyrelsesformændene ejer aktier for et »signifikant beløb« uden at specificere det nærmere. Han understreger dog, at et sådan beløb ikke bare er nogle hundrede tusinde kr.

»Hvis det bliver sådan, at man ikke kan sige, at de har hånden på kogepladen, bliver det en udfordring som investor. De mennesker er sat til at repræsentere investorernes og dermed ejernes interesser,« siger Tue Østergaard.

Helge Lund, bestyrelsesformand i Novo Nordisk, ejer f.eks. blot 3.000 Novo Nordisk-aktier til en værdi af ca. 1,1 mio. kr. Dertil har han ifølge Novo Nordisk yderligere 3.000 aktier i et holdingselskab, der er 100 pct. ejet af ham selv.

Til sammenligningen fik han sidste år et honorar på 2,7 mio. kr. for sin rolle.

Han ønsker ikke at stille op til interview om, hvorfor han ejer så relativt få Novo Nordisk-aktier.

»Novo Nordisk stiller ingen krav til bestyrelsens beholdning af aktier i selskabet, og vi har ingen incitamentsordning, hvor medlemmer af bestyrelsen aflønnes i aktier,« skriver selskabets presseafdeling som svar på spørgsmålet.

Hos GN Store Nord ejer bestyrelsesformand Per Wold-Olsen i skarp kontrast aktier til en værdi af omkring 61,5 mio. kr. Aktier, han over årene har erhvervet for egne midler.

»Jeg ville slet ikke have sagt ja til opgaven i GN, hvis jeg ikke allerede dengang mente, at selskabet havde en lys fremtid, og derfor var det at købe aktier også en åbenlys beslutning at træffe,« siger Per Wold-Olsen.