I Danmark bor en mand, som Rwanda mistænker for folkedrab.

I mere end et årti har de rwandiske myndigheder ønsket at få manden, som kommer fra Rwanda, udleveret til retsforfølgelse, fordi de mener, at han stod bag mord og udrensninger under folkedrabet i Rwanda i 1994.

Hør P1 Dokumentar Efterlyst for folkedrab - beskyttet af Danmark.

Men selvom menneskerettighedssdomstolen i Strasbourg i 2011 gav grønt lys til at udlevere ham til Rwanda, er Danmark blevet hans helle. Hvordan det går til, kan P1 Dokumentar fortælle i dag.

Døde kroppe omkring mig

- Det var et blodbad. Klokken seks om aftenen lykkedes det mig at rejse mig fra de døde kroppe omkring mig og gemme mig inde på toilettet.

Det fortæller John på 50 år, som stadig bor i den villa, hvor hele hans familie blev dræbt i en massakre for 25 år siden, den 7. april 1994.

Johns familie var nogle af de første ofre blandt de 800.000 mennesker, som ifølge FN blev myrdet under folkedrabet i Rwanda.

I alle de år, der er gået siden, har John fastholdt, at en rwandisk mand bosat i Danmark, ved navn Sylvere Ahorugeze, er ansvarlig for massakren mod hans familie.

Siden den dag har John håbet på at få lov til at vidne mod Sylvere Ahorugeze i en retssal.

‘Danmark huser en mistænkt folkemorder’

Det er ikke kun John, der gerne vil have stillet Sylvere Ahorugeze for en dommer. Det vil Rwandas rigsadvokat også.

- Danmark huser en mistænkt folkemorder. Vi vil sende en anmodning til Danmark for at sikre, at Ahorugeze bliver stillet til ansvar for sine handlinger. Ahorugeze kan ikke fortsætte med at leve ustraffet, siger Rwandas rigsadvokat, Jean Bosco Mutangana, til P1 Dokumentar.

Rwanda har også efterlyst Sylvere Ahorugeze via Interpol tilbage i 2006.

Efterforsket af Danmark

Men som det ser ud, kan Danmark ikke udlevere Sylvere Ahorugeze til Rwanda, fordi massakren mod Johns familie allerede er efterforsket af dansk politi i 00’erne, hvor anklagemyndigheden valgte ikke at rejse tiltale.

Det er ikke en frifindelse i forhold til, hvad der er sket eller ikke sket, men i forhold til en udlevering siger vi, at det er færdigefterforsket det her. Der er ikke beviser nok. Så skal folk ikke kunne dømmes eller udleveres til retsforfølgning igen. Lars Plum, tidligere vicestatsadvokat

I slutningen af 2004 modtog dansk politi nemlig et tip om, at Rwanda mistænker Sylvere Ahorugeze for at være involveret i den konkrete sag.

- Vi bliver præsenteret for en mistanke om, at noget bestemt er foregået den tidlige morgen på den grund, fortæller Arne Bjørn Hansen til P1 Dokumentar.

Han er pensioneret politimand, og tidligere chef for efterforskningen af mistænkte folkemordere med bopæl i Danmark.

Tippet blev startskuddet til flere års omfattende dansk efterforskning i Rwanda, hvor blandt andet en dansk retsmediciner bliver fløjet til Rwanda for at obducere fire lig, hvor en DNA-undersøgelse viser, at ét af dem er et familiemedlem til John.

Tiltale opgivet

Efter 34 måneders efterforskning overdrager politiet sagen til den danske anklagemyndighed i forventning om, at de vil rejse tiltale mod Sylvere Ahorugeze. Men det sker ikke.

Sylvere Ahorugezes forsvarer, Bjørn Elmquist, siger, at sagen mod hans klient blev lagt ned i Danmark på grund af uklare beviser.

- Der var meget stor forskel i de vidneudsagn, der var, og det var ikke dem alle, der var belastende for Sylvére, fortæller Bjørn Elmquist.

Problemet var især ét vidne, som angiveligt havde set Sylvere Ahorugeze skyde John og andre i hans familie, men som siden viste sig at befinde sig 400 kilometer væk på drabstidspunktet. Det får hele sagen mod Sylvere Ahorugeze til at smuldre, siger Bjørn Elmquist:

- Det gjorde så voldsomt indtryk på blandt andet den danske anklagemyndighed, at man måtte beslutte, at man ikke kunne gå videre med sagen og opgav videre påtale.

I strid med udleveringsloven

Lars Plum, som var vicestatsadvokat under efterforskningen af Sylvere Ahorugeze, vil ikke udtale sig om den konkrete sag. Men han fortæller generelt, at Danmark ifølge udleveringsloven ikke kan udlevere til retsforfølgelse i sager, hvor vi tidligere har opgivet påtale efter en grundig efterforskning.

FAKTA: Folkedrabet i Rwanda Folkedrabet i Rwanda startede den 6. april 1994, hvor ukendte gerningsmænd skød Rwandas præsident Juvénal Habyarimanas fly ned. Præsidenten, som var hutu, var på vej hjem efter et fredsmøde med tutsier i eksil. Nedskydningen var startskuddet til en systematisk udsletning af en befolkningsgruppe - tutsierne. Over 800.000 mennesker mistede livet under folkedrabet, der varede 100 dage. Da 75 procent af tutsierne var udryddet, fik eksilhæren Rwandas Patriotiske Front, RPF, drevet folkemorderne på flugt ind over grænsen til Zaire. Efter folkedrabet er 10.000 blevet dømt ved retten for aktiv deltagelse i folkedrab, mens et FN-tribunal har dømt 62 af de store bagmænd.

- Det er ikke en frifindelse i forhold til, hvad der er sket eller ikke sket, men i forhold til en udlevering siger vi, at det er færdigefterforsket det her. Der er ikke beviser nok. Så skal folk ikke kunne dømmes eller udleveres til retsforfølgning igen, siger den tidligere vicestatsadvokat Lars Plum.

Han vil ikke afvise, at en udlevering kan komme på tale igen. Men det kræver afgørende nye beviser, siger han.

Flere er allerede udleveret

Sylvere Ahorugezes sag er ikke enestående. Danmark har allerede udleveret tre andre personer til Rwanda. To af dem har fået domme på henholdsvis 15 års fængsel og livstid, mens den tredje er endnu ikke dømt.

Men står det til Sylvere Ahorugezes forsvarer, Bjørn Elmquist, skal Sylvere Ahorugeze ikke udleveres på grund af alvorlige problemer med retssystemet i Rwanda.

Sylvere Ahorugeze har ikke ønsket at stille op til interview, men siger via sin forsvarer, at han afviser samtlige anklager fremsat imod ham fra de rwandiske myndigheder.