Otok Krk prednjači u mnogo čemu kad se govori o primjerima dobre prakse zelenog predznaka. Primjerice, još u lipnju 2005. godine na otoku Krku uveden je ekološki sustav zbrinjavanja komunalnoga otpada, popularno nazvan Eko otok Krk. Prvi takav sustav u Hrvatskoj omogućava zbrinjavanje svih vrsta otpada.

- U odvozu otpada sve je pitanje ekološke svijesti. Dolaze nam ljudi s kopna, pitaju nas i gledaju kako mi to radimo, a mi kažemo: za sve treba vrijeme, mi odvajamo otpad gotovo 15 godina. Ništa ne može preko noći. Odgoj u vrtićima je najvažniji, a naša djeca od malena uče i o tome - kaže nam Ivica Plišić, direktor komunalne tvrtke “Ponikve”. Dodaje kako imaju odvoz od vrata do vrata, svaka kuća u dvorištu ima pet kanti, po jednu za plastiku, papir, biotpad, staklo i miješani otpad. Kamion dolazi svaki dan i odvozi po jednu kantu, najmanje je miješanog otpada. U reciklažnom dvorištu razvrstani se otpad obrađuje i priprema za recikliranje, dok se nerazvrstani dio otpada prema najsuvremenijim metodama zbrinjava na odlagalištu.

O zbrinjavanju komunalnog otpada na Krku još bi se moglo govoriti jer puno toga može se naučiti od ljudi s Krka, a nas je ovoga puta najviše zanimala energetika jer i u tome Krčani prednjače. Uz Ivicu Plišića, razgovarali smo i sa Zdenkom Kirinčićem, voditeljem Energetike u tvrtki “Ponikve” i upraviteljem prve energetske zadruge u Hrvatskoj “Otok Krk”, a ujedno i donačelnikom općine Dobrinj. Sudjelovali su u radu 4. Otočnog foruma za čistu energiju na EU otocima, održanom u Splitu i Hvaru.

Energetska zadruga

Tri su poduzeća kroz koja djeluju u obavljanju komunalnih djelatnosti i to “Ponikve voda” za djelatnost javne vodoopskrbe i javne odvodnje, “Ponikve eko otok Krk” za obavljanje komunalnih djelatnosti (gospodarenje otpadom i energetika) i “Ponikve usluga” za obavljanje zajedničkih uslužnih djelatnosti (knjigovodstveni poslovi, objedinjena naplata vodnih i komunalnih usluga, razni administrativni poslovi i sl.). Ta društva su u vlasništvu sedam jedinica lokalne samouprave, Grada Krka i šest općina (Baška, Dobrinj, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat i Vrbnik).

- Krk je prvi u Hrvatskoj po odvajanju otpada, sve kuće imaju vodu, rješava se i kanalizacija. Shvatili smo i da je pitanje energetike, uz vodu i hranu, u budućnosti najvažnije - ističe Kirinčić i prisjeća se kako je prije više godina za vrijeme boravka u Njemačkoj na jednom sastanku izrazio želju da se počnu baviti i energetskim projektima za održivi razvoj, a nedugo nakon toga dobili su dopis i pomoć njemačke savezne vlade za izradu strategije nulte emisije stakleničkih plinova za integrirani održivi razvoj otoka Krka.

Na Krku živi oko 19.500 stanovnika, a ljeti za vrijeme turističke sezone na otoku bude i više od 150.000 ljudi. Kad su prvi put krenuli u izradu strategije, prošli su ne samo sve jedinice lokalne samouprave već sve mjesne odbore i kućanstva.

- Točno smo znali po kućanstvima koliko troše struje, vode, drva, plina. Dobili smo i podatke koliko se goriva prodaje. Napravili smo strategiju da do 2030. budemo energetski neovisni. Šest godina poslije napravili smo reviziju i vidjeli smo da smo troškove smanjili za 20 posto. U startu smo vidjeli da od 100 posto koje trošimo 40 posto možemo smanjiti malim investicijama, a 15 posto edukacijama i odmah smo počeli s edukacijama u vrtiću, djeca se natječu, dijelimo nagrade, sve je to rezultiralo i time da djeca roditeljima nisu dozvolila da ne odvajaju otpad - kaže Kirinčić.

Prisjeća se i kako je nastala ideja o osnivanju energetske zadruge “Otok Krk” koja je osnovana 2012., a danas ima 37 stalnih i gotovo 300 pridruženih članova. Sve se radi volonterski. Kako je zapisano prilikom osnivanja zadruge, njezina je misija učiniti obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost dostupnim svakom privatnom, pravnom i društvenom subjektu na otoku, kako bi umanjili, a zatim i eliminirali ovisnost otočana o nestajućim i sve skupljim fosilnim gorivima.

Katastar krovova

- Htio sam na svoj krov staviti fotonaponski sustav, dobio sam ponudu od 316.000 kuna. To je bilo puno, došla je ideja da se udružimo u energetsku zadrugu i kad je nas više isto htjelo, cijena je pala na 124.000 kuna. Kad je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost davao 2014. prve poticaje, od raspoloživih 24 milijuna kuna Krk je dobio osam milijuna. Obnovili smo 262 zgrade, obiteljske kuće - kaže Kirinčić. Dodaje i da “Ponikve” imaju najveće fotonaponsko postrojenje na otocima od 136 KW, a napravili su još jedno od 80 KW i više proizvode struje nego što troše. I hotelske kuće, marina, javni objekti imaju fotonaponske elektrane, ima jako puno solara na kućama. Poduži je popis što je sve učinjeno na Krku, kad bismo nabrojili samo što su “Ponikve” napravile još bi potrajalo.

- Mi smo Krk potpuno mapirali, utvrdili smo gdje su najbolje pozicije za bioplin, biomasu, vjetar, imamo solarni katastar krovova. Idemo i optikom do svake kuće, optička mreža je dio komunalne infrastrukture, imamo i građevinsku dozvolu za neintegriranu elektranu, razvijamo rješenja pametnih gradova - nabraja Zdenko Kirinčić aktivnosti na Krku u postizanju energetske neovisnosti i održivog razvoja. Utvrdili su i da 54 posto emisije CO2 nastaje u prometu, pa među prvima imaju i 12 punionica za električna vozila, imaju i 8 punionica za električne bicikle, nabavili su i 80-ak bicikla, iduće godine započet će i bike sharing.

- Svijest smo razvili, sada nam treba puno novaca da realiziramo sve projekte koje bismo htjeli. Sve što radimo dobro je za ljude, za zdravlje ljudi, za okoliš - kaže uz osmijeh.

Kirinčić i Plišić ističu i benefite koji se postižu na otoku jer svi zajedno rade, čelnici jedinica lokalne samouprave shvaćaju kako je potrebno dogovarati se i zajedno rješavati pitanja koja se tiču otoka i života na otoku.