17.02.2014 u 12:48

Institut za more i priobalje se protivi izgradnji u Malostonskom zaljevu

Ako dozvolimo projekt u uvalici Bjejevica uništit ćemo školjkarstvo koje je u Malostonskom zaljevu postojano od rimskog vremena. Kako onda očekivati pomoć susjeda u zaštiti? Jedino možemo očekivati dodatni interes investitora - moglo se čuti na pressici koju je organizirao Institut za more i priobalje u kojemu radi 23-oje magistara i doktora koji su svoje stručne radove posvetili Malostonskom zaljevu. Nitko ih nije pitao za mišljenje.

komentara 4

Dr. Valter Kožul i dr. Nenad Jasprica iz Instituta za more i priobalje osvrnuli su se na ciljane izmjene i dopune prostornog plana Županije dubrovačko-neretvanske tj. na Stratešku studiju utjecaja na okoliš izrađenu zbog projekta izgradnje turističkog kompleksa nepoznatog investitora, s 550 kreveta na 13 ha strogo zaštićenog prostpra Malostonskog zaljeva neodjeljivog od kopnenog područja. Prvi put je ta izgradnja bila planirana u Sutvidu u Žuljani, ali se od toga odustalo zbog manjka interesa investitora, pa se stoga sve izmjestilo do same uvale Bjejevica - čulo se na konferenciji za medije. Studija predviđa dvije varijante projekta za koje Institut smatra da bi imale jednako štetan utjecaj na Malostonski zaljev. Dodali su kako prema Zakonu zaštite postoje tri vrste zaštite ovog osjetljivog područja, odnosno koje ograničavaju gradnju po svim kategorijama: Natura 2000, Europska eko-mreža i Posebni prirodni rezervat u moru. - Mi nismo protiv investitora, ali već drugi put šaljemo naše mišljenje i stavove, no ignorira nas se, iako u Institutut radi 23-oje magistara i doktora koji su imali svoje završne stručne radove o Malostonskom zaljevu - rekao je Kožul. Institut za more i priobalje smatra predloženu izgradnju izuzetno štetnu za ekosustav mora u Malostonskom zaljevu. Nigdje na istočnoj obali Jadrana more i kopno ne čine tako jedinstvenu cjelinu kao u Malostonskom zaljevu. To je bila jedna od polaznih točaka prilikom donošenja odluke o zakonskoj zaštiti toga prostora tj. da se uz more zaštiti i kopneni dio koji izravno utječe na more. "Predložena izgradnja u Malostonskom zaljevu je nepotrebna i neopravdana. Ulaganja bi bila puno manja nego šteta koja bi nastala takvim aktivnostima. I dalje tvrdimo kako bi općina Ston, ali i ostale pelješke općine, svoj razvoj i ulaganja u turističku infrastrukturu trebale imati na južnim obroncima Pelješca, čije su obale za takvu vrstu djelatnosti atraktivnije, a štete po ekosustve puno manje. Smatramo da je Strateška studija utjecaja na okoliš ciljanih izmjena i dopuna Prostornog plana Dubrovačko-neretvanske županije nestručni dokument, u kojem se s jedne strane nastojalo osporiti prirodne vrijednosti kopnenog dijela prirodnog rezervata, a s druge, ignorirao utjecaj kopna i kopnenih aktivnosti na morski ekosustav. Neupućenost (?!) izrađivača Studije o utjecajima planiranih aktivnosti na procese u moru je očita. Izgradnja objekata povećat će eroziju što će imati izravan utjecaj na donošenje terigenog materijala u zaljev. Time se izravno djeluje na procese u moru, od kojih naposljetku izravno zavisi i djelatnost marikulture (uzgoj školjkaša). Zaboravlja se da marikultura počiva za prirodnim značajkama mora, prvenstveno planktonu, a njegov razvoj najvećim dijelom ovisi upravo o aktivnostima na kopnu. Urbanizacija područja i povećana aktivnost na kopnu i moru (prometovanje ljudi i plovila morem) povećava opasnost od unošenja i razvoja otvornih i potencijalno štetnih vrsta, ne samo alga, nego i drugih organizama koji mogu promijeniti sadašnju strukturu živoga svijeta u moru i na kopnu. Jedan od mogućih scenarija jest i potpuno zatvaranje uzgajališta. Poznato je da su u više navrata u proteklih nekoliko godina uzgajališta školjkaša u Malsotonskom zaljevu bila zatvorena, uslijed razvoja otrovnih vrsta fitoplanktona", rečeno je na konferenciji za novinare. "U Strateškoj studiji pokušava se, bez primjene znanstvenih kriterija, ustvrditi kako nema nepovoljnog utjecaj na ekološku mrežu (EU Direktive o pticama te staništima i vrstama tj. mreža NATURA 2000), čime se otvara put realizaciji projekta izgradnje. Naprotiv, utjecaji na vrste i staništa su izrazito negativni, a ogledaju se u: i) fragmentaciji i prenamjeni staništa (krčenje makije, gradnja pristupnih cesta, višestruki utjecaj na stjenovitu obalu otvaranjem novih plaza i izgradnjom/održavanjem pristaništa za plovila, sadnja ukrasnog bilja, visoka razina buke, itd.), što za posljedicu ima nestanak i/ili promjenu u sastavu biljnih i životinjskih vrsta; ii) dolazi do dugoročnog, ali i naglašenog sezonskog (od svibnja do rujna) uznemiravanja na području širem od samog zahvata; iii) zbog kretanja turista dolazi do povećane mogućnosti unošenja invazivnih vrsta, povećane mogućnosti požara te direktnog uznemiravanja lokalnih biljnih i životinjskih populacija. Posljedice od nekih utjecaja neće biti odmah vidljive, već su dugotrajne i zahvaćaju šire područje. O zaštiti Malostonskog zaljeva raspravlja se već desetljećima. O tome je održano niz tematskih skupova. Još daleke 1979. na Konferenciji o zaštiti Jadrana na Hvaru čuli su se glasovi mnogih koji su tražili da se stane na kraj izgradnji za okoliš pogubnih postrojenja i naselja u područjima prirodnih i povijesnih dragocjenosti. Kasno je danas raspravljati o tvornicama u Kaštelanskom zaljevu, o gradu Bakru, itd. Već smo se uvjerili kako se štete ne mogu popraviti i kad tvornica više nema. Vrijednost Malostonskog zaljeva nadilazi granice naše države i postaje pitanje zaštite Europskog prirodnog nasljeđa. Iako smo turistička zemlja, ne vidimo razloga razvijati turizam po svaku cijenu i u svakom kutku te upropaštavati gospodarsku granu koja stanovništvu tamo omogućava život stoljećima. Ne znajući za prave uzročnike malarije naši su djedovi okrnjili jedinstvene stonske zidine. Uništimo li jednako tako živi svijet i školjkarstvo Maloga Stona, hoćemo li se i mi moći opravdati neznanjem? Tražimo od Vlade Republike Hravtske i njezinih institucija da zaustave namjeru ekocida u Malostonskom zaljevu", zaključuju znanstvanicidubrovačkog Instituta za more i priobalje.

dubrovniknet team



