Zdravje prebivalcev Slovenije ni posebej ogroženo, obstaja pa tveganje za širjenje nalezljivih bolezni med begunci in tistimi, ki prihajajo z njimi v stik.

Obmejno območje, kamor dnevno prihajajo begunci s Hrvaške, je včeraj obiskala Ekipa Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Ugotovila je, da zdravje prebivalcev Slovenije ni posebej ogroženo, obstaja pa veliko tveganje za širjenje nalezljivih bolezni med begunci, kar bi lahko dodatno obremenilo zdravstveno službo.

PREBERITE ŠE:

"Obstaja možnost širjenja bolezni po zraku in črevesnih bolezni, ki se prenašajo zaradi nezmožnosti izvajanja osnovne higiene, pa tudi drugih nalezljivih bolezni tako med migranti, kot osebjem, ki prihaja v stik z njimi," ugotavlja NIJZ.

V Sloveniji primer tuberkuloze in hepatitisa

Iz držav, ki jih je prečkalo veliko ljudi, ne poročajo o večjih izbruhih nalezljivih bolezni, poročajo pa o boleznih, ki jih poznamo, čeprav se nekatere pri nas ne pojavljajo več. "Tako so te države poročale o primerih akutnih črevesnih okužb, hepatitisa A, tifusa, različnih virusnih prehladnih obolenj, tuberkuloze in kožnih bolezni, kot so garje in ušivost," na podlagi podatkov, ki jih izbira dežurna epidemološka služba navaja NIJZ.

Žurnal24 main

V Sloveniji so zaznali posamezne primere nalezljivih bolezni pri migrantih, in sicer tuberkulozo in hepatitis A, ki pa je bil laboratorijsko potrjen že potem, ko je zboleli zapustil Slovenijo.

Prenatrpani centri, več bolezni

Zaradi velikega števila migrantov, ki dnevno pridejo v Slovenijo, so obačasno zmogljivosti sprejemnih in nastanitvenih centrov izjemno presežne in in v takih razmerah obstaja po mnenju NIJZ večja možnost za širjenje respiratornih in črevesnih bolezni med migranti. "Obstaja tudi večja nevarnost za prenos bolezni na vse zaposlene in prostovoljce, ki prihajajo v stik z njimi," ugotavlja NIJZ in dodaja, da kljub temu za zdaj ni večjega tveganja za naše prebivalce.

Vse, ki bodo delali z migranti bodo cepili. Na predlog NIJZ za zdaj le proti gripi. "Če bo kaj nujnejšega, bomo o tem razpravljali v prihodnje," je na včerajšnji tiskovni konferenci povedal poveljnik Civilne zaščite Srečko Šestan. "Začeli bomo v najbolj obremenjenem delu v Brežicah." Za prostovoljce bo stroške krilo ministrstvo za zdravje, za policiste notranje ministrstvo in za vojake obrambno ministrstvo.

Prostore razkužujejo na tri dni

Prostore, kjer so nameščeni begunci razkužujejo vsake tri dni, pogosteje jih ne morejo, ker nimajo dovolj kapacitet. "Kupiti bomo morali dodatne razpršilce, ker gre za plinske razkužitve, da prostori niso vlažni," je še pojasnil Šestan.

Kar ostane v prostorih po odhodu ljudi, gre iz zdravstvenih razlogov v smeti, tudi oblačila ali nedotaknjena hrana. To opravijo prostovoljci, za njimi pride čistilni servis.

Žurnal24 main

Ministrica za zdravje Milojka Kolar Celarc, ki je v nedeljo obiskala sprejemni center v Brežicah, Rigonce in Dobovo, je povedala, da razmere na terenu obvladujejo, vendar so zdravstveni delavci vedno bolj utrujeni in izčrpani. "Zato bomo najverjetneje potrebovali tudi pomoč zdravstvenih delavcev iz tujine," je pojasnila Celarčeva, ki se je včeraj sestala tudi z odposlancema Svetovne zdravstvene organizacije.

Pomagala bo tudi WHO

V sodelovanju z madžarsko Karitas so od petka dalje v Dobovi že zagotovili dodatno pomoč osmih zdravstvenih delavcev iz Madžarske, pomagajo pa tudi slovenski študenti medicine.

WHO bo po navedbah ministrstva Sloveniji pomagal s koordinacijo mednarodnih nevladnih organizacij pri zdravstvenem varstvu migrantov, da bo podprl predlog za dobavo 20 nujno potrebnih reanomobilov in da bo skušal pridobiti dodatne prevajalce za komunikacijo na terenu.

Potrebujejo prevajalce

Po besedah državnega sekretarja na ministrstvu za notranje zadeve so že zagotovili 13 dodatnih prevajalcev, kar bo v veliko pomoč pri sporazumevanju. "To je zelo pomembno za zdravstveno osebje, ki mora ugotoviti, kakšne težave imajo posamezniki, še posebej je to občutljivo pri otrocih," je na včarajšnji novinarski konferenci povedal Šefic.

dezurni@zurnal24.si