Eesti on viimased aastad olnud narkosurmade poolest Euroopa murelaps, kuna siin levib äärmiselt kange sünteetiline uimasti fentanüül ehk «valge hiinlane», mis saladuslikul kombel üheski teises Euroopa riigis (ka mujal Baltikumis) nii ei levi. Ravimatus sõltuvuses vaevlevate narkomaanide hulgas levib seetõttu igasuguseid pööraseid teooriaid kuni selleni välja, et fentanüül oli Vene erijõudude «kingitus» Eestile. 2012. aastal suurenes üleannustest tingitut surmajuhtumite arv järsult (38 protsenti).

Täna Lissabonis avaldatud värskest Euroopa narkootikumide ja narkomaania seirekeskuse (EMCDDA) värskest narkoraportist selgub aga, et Eesti on seda häbiväärset tiitlit loovutamas. Selle poole triivib innukaimalt Rootsi.

Kui «valge hiinlase» laine 2012. aastal lahvatas, oli Eestis 191 narkootikumidest tingitud surmajuhtu miljoni elaniku kohta (170 surma). Samal ajal oli Euroopas keskmiselt 17 surmajuhtu miljoni elaniku kohta. Tänaseks on suudetud aeglasele tapjale hädapidur peale saada. Sõltlastele jagatakse aseainena paljukirjutud metadooni ning 2013. aastast ka naloksooni, mis vastumürgina üledoosi saanu elule turgutab. Politsei saadab fentanüüliga äritsejaid järjest trellide taha. Ainuüksi mai algul tabati kahe päevaga tänavaoperatsiooni käigus 15 uimastikaubitsejat, kellelt võeti ära fentanüülikogus, millest oleks saanud joobe sajad inimesed.

Tänavuse EMCDDA raporti järgi kuulub esikoht jätkuvalt küll veel Eestile (2014. aastal oli 113 surmajuhtumit miljoni elaniku kohta ehk 98 surma), kuid kui siin on surmade arv kindlas languses, siis näiteks Rootsis suremus hoopis kasvab. Nii oli 2012. aastal Rootsis 63 surma miljoni elaniku kohta, 2013 juba 70 ning 2014. aastal 93 (kokku 2014. aastal 569 narkosurma).

EMCDDA analüütik Isabelle Giraudon nentis, et Rootsis on üledooside arv järkjärgult suurenenud mitme aasta vältel. Samuti lisas ta, et Rootsi on väheseid riike, kus üledoosid kasvasid 2014. aastal just alla 25-aastaste noorte seas, mis on ohumärk. Kui 2013. aastal suri Rootsis üledoosi tagajärjel ligi 50 alla 25-aastast noort, siis 2014. aastal juba veidi üle 100. See on suur hüpe. Giraudon nentis, et põhjused pole veel selged, kuid Rootsi tegeleb nende selgitamisega.

Giraudon lisas, et Eesti puhul on näha head arengut, mis on julgustav. «See näitab, et teatud programmid on toonud leevendust,» ütles Giraudon, kuid toonitas, et üledooside arv on jätkuvalt suur. Ka on narkomaanide keskmine vanus surres pidevalt suurenenud, mis tähendab, et uimastitarvitajad elavad kauem. 2005. aastal oli Eesti narkomaanide keskmine vanus surres 26, 2014. aastal 33. «Ilmselt tuleb ka uusi tarvitajaid juurde, kuid põhiliselt ikkagi see üks sõltlastegrupp vananeb.»

Üledoosi suremine suureneb tegelikult kogu Euroopas. 2014. aastal oli Euroopa Liidus hinnanguliselt vähemalt 6800 üleannustest tingitud surmajuhtumit (võrdluseks 2012. aastal oli see arv 6100). Kusjuures üle kolmveerandi üleannuse tagajärjel surnud isikutest on mehed (78 protsenti).

Üledoosi surijate profiil Euroopas. Allikas: FOTO: EMCDDA