Nende seast, keda riik kutsub aega teenima, eelistaks asendusteenistust pisut enam kui sada noormeest aastas. Päriselt pääseb asendusteenistusse umbes 60 kaitseväekohuslast, kes saavad teenistuskohana valida erinevate sotsiaalasutuste aga ka näiteks päästeameti hulgast.

Kaitseministeerium saatis läinud nädalal kooskõlastusringile seaduseelnõu väljatöötamiskavatsuse, kus muu hulgas kaalutakse võimalusi asendusteenistuse avardamiseks. Nii näiteks võiks asendusteenistuseks võimaluse luua haiglates, aga miks mitte ka kaitseväes.

"Kaitsevägi ka ise on seisukohal, et neil on olemas selliseid ametikohti, kus asendusteenistujaid kasutada saaks. Eeskätt siis näiteks autojuhid, köögitöölised või miks mitte infotehnoloogiaspetsialistid. See, et ta iseenesest on igati relvade vastane, ei tähenda ju seda, et tal ei võiks olla mingit huvi kaitseväes pakutava osas. See on lihtsalt üks võimalus veel," rääkis ERR-ile kaitseministeeriumi kaitseväeteenistuse osakonna juhataja Anu Rannaveski.

Ühtlasi sooviks ministeerium laiendada asendusteenistujate oskusi, ja anda kõigile parameediku väljaõppe.

"Ma arvan, et see tuleb kasuks ka erivajadustega inimestega töötades, kui mingitel teenistuskohtadel haiglates ja päästeametis. See võib olla väga oluline väga paljudes valdkondades."

Aga võimaluste avardamise kõrval kaalutakse ministeeriumis ka mõtet seada asendusteenistujatele uusi kohustusi. Praegu on nii, et kui 12-kuuline teenistus lõppeb, saab noormehe kohus riigi ees otsekui täidetud, sest ütleb seaduski, et õppekogunemine on kaitseväe korraldatav sõjaväeline väljaõpe, ehk asendusteenistujal sinna asja ei ole. Anu Rannaveski ütles, et ajateenijad ja asendusteenistujad võiksid oma kohustustes siiski võrdsed olla.

"Ja teiselt poolt ka see, et tegelikult on meil neid inimesi kriisi ajal ka vaja. Ehk seesama laiapindse riigikaitse käsitlus."

Esialgsete plaanide järgi toimuks asendusteenistujate õppekogunemised sarnaselt ajateenijate kogunemistele ehk oma teadmisi-oskusi mindaks värskendama sinna, kus varem teeniti. Sealsamas saaks neid kriisi ajal ka kasutada. Rannaveski ütles, et mõte asendusteenistujate reservsüsteemist on alles üsna toores ning vastamata küsimusi on veel palju. Päris kindel pole näiteks see, kas asendusteenistujate reservi määrataks ka need, kes teenisid enne kavandatavaid seadusemuudatusi. Esialgse plaani järgi sellist tagasiulatuvat määramist pigem ei tule.

"Aga võib-olla vabatahtlikult oleks see võimalus olemas. Ka see tuleb välja eelnõu menetlemise käigus."