Cui a trimis dl Alistar aceste invitatii?

Dl Alistar a primit ca sarcina sa se ocupe de actualizarea Ghidului privind relatia dintre sistemul judiciar din Romania si mass-media. O actualizare impusa de faptul ca au trecut 5 ani de la adoptarea primei sale forme, dar si de necesitatea armonizarii Ghidului cu Directiva UE 2016/343.Ghidul acesta, dupa cum ii spune numele, seteaza regulile de transparenta pentru CSM, dar si pentru oricare dintre parchetele si instantele din aceasta tara, de la felul in care trebuie organizata institutia purtatorului de cuvant, la felul in care informatia de interes public trebuie inteleasa si transmisa. De acest ghid depinde felul in care publicul este informat prin intermediul presei despre functionarea Justitiei.Tocmai pentru ca demersul era atat de important, Comisia nr. 2 - Comunicare si Resurse umane a CSM - a stabilit prin Minuta sedintei din 24 octombrie sa consulte toate parchetele si instantele din tara si sa ii ceara dlui Alistar sa organizeze un proces de consultare cu ONG-urile interesate si cu reprezentantii mass-media cu privire la modificarile care trebuie aduse ghidului. Desi, din punct de vedere legal, aceasta consultare nu era obligatorie.Si dl Alistar s-a pus pe treaba.in privinta modificarii ghidului, conform unui formular amanuntit, urmand ca pe 20 noiembrie sa aiba locMinimal, ar fi fost desigur de dorit ca invitatia sa fie corecta din punct de vedere gramatical, ceea ce ar fi presupus, de exemplu, ca in forma nearticulataDin lista destinatarilor e-mailului care contine invitatiaIn schimb, dl Alistar invita sa faca propuneri privind Ghidul de comunicare intre sistemul judiciar si presa unor ONG-uri precumAm tot respectul pentru ONG-urile mai sus mentionate. Unele dintre ele, precum Salvati Copiii, fac o munca absolut exceptionala cu rezultate foarte valoroase, darEste motivul pentru care l-am intrebat oficial pe dl Alistar daca exista si o alta lista cu invitatii si care au fost criteriile de selectie. Dupa o saptamana de gandire, dl Alistar mi-a dat un raspuns pe masura temei.Nu doar cei care au primit aceasta invitatie sunt asteptati sa participe, spune dl Alistar, ci orice ONG interesat poate trimite propuneri pana la termenul prelungit intre timp pana pe 24 noiembrie, probabil pentru ca nu au prea venit raspunsuri.Poate doar prin telepatie, cat timpCat priveste lista de invitati, dl Alistar spune ca ea a fost alcatuita pe baza listei de ONG-uri acreditate la Camera Deputatilor. Din start explicatia e incorecta, cat timp IPP este un ONG acreditat la Camera, este specializat pe domeniul consultarii de la CSM, darDar lista de la Camera Deputatilor nu inseamna, dupa cum explica fostul ministru al Consultarii Publice, Violeta Alexandru, decat "un registru cu date de contact al organizatiilor care de-a lungul timpului si-au manifestat dorinta de a intra la sedintele Parlamentului, lista despre care nu stiu sa fi fost actualizata recent".Dar mai exista doua baze de date importante si recent puse la punct la care dl Alistar putea sa apeleze: cea mai completa este a Fundatiei pentru Dezvoltarea Societatii Civile, iar daca dorea una guvernamentala putea apela la aceea intocmita anul trecut de Ministerului Consultarii Publice.In plus, dl Alistar insusi, ca director de ONG - Transparecy International, stia bine care sunt ONG-urile cu interes in domeniu., spune Bianca Toma de la CRPE.Dl Alistar sustine ca, avand in vedere aspectele referitoare la prezumtia de nevinovatie si dreptul de reprezentare la proces in cadrul procedurilor penale care trebuie implementate, a socotit necesara consultarea ONG-urilor din cele mai diverse domenii ale societatii.De exemplu, "Asociatia Romana pentru combaterea contrafacerilor ar putea manifesta interes potential in privinta litigiilor privind drepturile de autor, protectia marcilor, ori interes privind traficul de produse contrafacute".Dar aici nu e vorba despre modificare legislatiei in aceste domenii. Este vorba despre comunicarea instantelor si parchetelor cu presa, ceea ce nu are nicio legatura cu traficul de produse contrafacute.In plus, consulatarea larga ar fi inceput cu un anunt pe site-ul CSM si o invitatie deschisa, adresata tuturor celor interesati.Si cum se face ca din domeniile cat mai diverse lipsesc exact, dar exact domeniile specializate?Daca in privinta ONG-urilor dl Alistar se duce departe de tema, in privinta presei,Dar, ne spune dl Alistar, nu e nicio problema, invitatiile la dezbatere vor fi lansate dupa centralizarea propunerilor si sugestiilor., cat timp in invitatie spune clar ca dezbaterile vor fi organizate cu "reprezentantii organizatiilor care au formulat propuneri si observatii".Daca dorea sa faca o consultare serioasa, dl Alistar ar fi trebuit sa respecte cateva reguli de baza, dupa cum spune fostul ministru Violeta Alexandru:"Sunt peste 11 mii de ONG-uri si cand organizezi asa ceva iti pui niste probeme de organizare. Intai trebuie sa pui pe site un anunt care sa explice demersul, regulile de organizare, pana cand si unde pot fi trimise observatiile, iar in final te intorci la oamenii care le-au trimis pentru a le spune ce ai preluat si ce nu.."Sigur ca poti trimite si invitatii individuale: "statistic vorbind numarul celor consultati e important, dar de cele mai multe ori expertiza actorilor face diferenta dintre un proces de consultare bifat si unul care duce la rezultate calitative care servesc scopului consultarii.Riscul unor asemenea consultari mimate si irelevante este, in opinia Violetei Alexandru, ca ". Daca te inconjori de cei care nu au nicio parere sau te aplauda, bifezi un proces de consultare, dar am rezerve ca la final vei veni cu un document calitativ superior celui initial".Dar oare dl Alistar chiar a urmarit calitate si relevanta in procesul de consultare pe care l-a initiat? Are suficienta experienta in zona ONG pentru a nu crede ca pur si simplu a gresit.Mai degraba,. S-a acoperit cu o consultare total irelevanta, de la care nu aveau cum sa ii vina propuneri de substanta pentru ca nu a implicat nicio zona de competenta.Dupa care, invocand lipsa de reactie a societatii civile, sa faca propriile propuneri probabil de opacizare a comunicarii sistemului judiciar, opacizare pe care s-o puna pe seama vointei societatii civile.