Acordul a fost semnat de premierul român Victor Ponta şi omologul său ucrainean Arseni Iaţeniuk. Documentul prevede că românii şi ucrainenii care doresc să rămână în zona de frontieră a celuilalt stat, mai ales din motive de ordin social, cultural sau familial, o pot face pentru o perioadă care să nu depăşească trei luni.

Cu această ocazie, premierul Victor Ponta a înmânat părţii ucrainiene un document prin care autorităţile de la Bucureşti solicită deschiderea unui consulat în regiunea ucraineană Transcarpatia, în localitatea Solotvino.

De partea cealaltă, şi Ucraina intenţionează să deschidă un consulat în Sighetul Marmaţiei.

„Este încă un pas pentru liberalizarea regimului vizelor. În ceea ce priveşte acest acord, 500.000 de cetăţeni ai Ucrainei pot să viziteze România fără viză", a spus Arseni Iaţeniuk, despre acordul bilateral.

Premierul Ponta a precizat că România susţine ridicarea cât mai curând a vizelor pentru Ucraina, o ţară pe care o consideră nu numai vecină, ci şi prietenă. Referitor la acordul semnat, Ponta a apreciat că aproape două milioane de cetăţeni ai celor două state pot beneficia de facilitatea oferită.

Ministrul de Externe, Titus Corlăţean, şi omologul său ucrainean, Andrii Deşciţa, semnaseră „ad referendum” în primăvară, la Bruxelles, Acordul de mic trafic de frontieră între România şi Ucraina.

Conform MAE, de prevederile Acordului beneficiază toate persoanele care locuiesc în mod legal, de cel puţin trei ani, în zona de frontieră a României sau Ucrainei. Acestor persoane li se adaugă şi soţul/soţia, copiii minori sau majori aflaţi în întreţinere (inclusiv adoptaţi), chiar dacă aceştia locuiesc de mai puţin de trei ani în zona de frontieră. Persoanele menţionate mai sus pot trece frontiera româno-ucraineană fără viză, pe baza permisului de mic trafic de frontieră.

Potrivit Guvernului, permisul este eliberat de autorităţile României sau Ucrainei în maximum 60 de zile de la primirea cererii însoţită de toate documentele necesare. Aceste persoane trebuie să dovedească că sunt în posesia unui paşaport valabil, că locuiesc, în mod legal, de cel puţin trei ani în zona de frontieră, că au motive întemeiate pentru trecerea frecventă a frontierei româno-ucrainene, nu prezintă o ameninţare pentru ordinea publică, siguranţa naţională, sănătatea publică sau relaţiile internaţionale ale României, respectiv Ucraine sau ale oricărui stat membru UE şi că nu fac obiectul unei expulzări sau a unei interdicţii.

Pentru eliberarea permiselor de mic trafic nu sunt percepute taxe.

Permisul este valabil pentru o perioadă de la 2 la 5 ani, fără a putea depăşi durata de valabilitate a paşaportului titularului.

Persoanele care beneficiază de prevederile Acordului se supun controlului de frontieră asemeni oricărei alte persoane, însă autorităţile de frontieră nu vor aplica ştampile de intrare sau ieşire pe permisele de mic trafic, scrie Mediafax.

Autorităţile de frontieră ale României sau Ucrainei au dreptul să refuze intrarea sau să reducă termenul de şedere pe teritoriul statului lor a persoanelor care beneficiază de dispoziţiile Acordului.

România a semnat după aderarea la UE acorduri de mic trafic de frontieră cu Republica Moldova şi Serbia, însă nu şi cu Ucraina, negocierile în acest sens trenând de mai mulţi ani, deși la un moment dat erau în faza cea mai avansată.

Victor Ponta, la Maidan împreună cu Iurie Leancă

Premierul Victor Ponta a depus un buchet de trandafiri albi la crucea ridicată în Piaţa Maidan din Kiev, un monument închinat ucrainenilor decedaţi anul trecut în luptele pentru apărarea democraţiei, el fiind însoţit de premierul Moldovei, Iurie Leancă, care a depus un buchet de trandafiri roşii.

Maidan este piața centrală din Kiev, locul în care, în noiembrie anul trecut, cetățenii ucraineni au început să protesteze faţă de decizia Guvernului de a suspenda procesul de pregătire pentru semnarea Acordului de Asociere cu Uniunea Europeană, fiind înregistrate numeroase victime în luptele cu forţele de ordine.

Aflat, joi, la Kiev în vizită de lucru, premierul Ponta s-a deplasat şi în această piaţă, unde a depus un buchet de trandafiri albi şi a păstrat un moment de reculegere, locul de comemorare fiind înconjurat de sute de lumânări, flori şi portretele celor ucişi în evenimentele sângeroase care au avut loc între noiembrie 2013-februarie 2014.

Victor Ponta a fost însoţit aici de premierul Moldovei, Iurie Leancă, aflat la rândul său la Kiev, acesta depunând la rândul său un buchet de trandafiri roşii.

După ce a ţinut un momentul de reculegere, Ponta a cerut referinţe despre evenimentele petrecute şi despre locurile în care au fost amplasate baricadele.

Ministrul de Externe, Titus Corlăţean, şi ambasadorii României şi Moldovei la Kiev, prezenţi la ceremonie, i-au dat premierului român explicaţiile cerute.

Anterior ceremoniei de depunere de buchete de flori, premierii României şi Moldovei au avut o întrevedere cu preşedintele Ucrainei, Petro Poroşenko, la sediul Preşedinţiei.

Premierul Victor Ponta a postat pe contul de Facebook o serie de fotografii de la aceste evenimente.