În clubul proprietarilor din Centrul Vechi și-au făcut loc în ultimii ani politicieni, cetățeni moldoveni conectați la lumea interlopă, foști demnitari români și afaceriști cu probleme penale. RISE Project și cotidianul Adevărul au indexat interesele, dar și problemele cluburilor din principalul pol al distracției din Capitală.



(Puteți vizualiza în hartă problemele fiecărui local în parte: risc seismic, conexiuni politice, datorii la stat și dacă proprietarii au dosare penale)

11 noiembrie 2015, Centrul Vechi. Într-un restaurant turcesc cinci oameni discută relaxat despre afaceri la masă. Paharele de vin alb sunt transpirate. „Ia spune, știi cumva dacă un englez poate cumpăra un teren în România?”, întreabă unul dintre ei și aude scurt un „nu” răspicat. Răspunsul negativ l-a primit de la Sergiu Diacomatu, fostul vicepreședinte al Autorității Naționale pentru Restituirea Proprietăților. Diacomatu a fost un afacerist discret până când procurorii anticorupție l-au acuzat anul trecut în dosarul retrocedărilor, alături de Alina Bica, fosta șefă a DIICOT.

Citești această investigație fiindcă îți pasă. Dacă vrei să afli și mai multe despre corupția din instituțiile statului, crima organizată și cum te afectează toate astea, poți dona aici!

Reporter: (…) Sunteți domnul Sergiu Diacomatu?

Sergiu Diacomatu: Da.

Reporter: Sunt jurnalist. Putem vorbi un minut?

Sergiu Diacomatu: De unde m-ați găsit așa?!

Reporter: Avem redacția aici, lângă, și eram la masă cu colegii.

Sergiu Diacomatu: (…) Am crezut că ești de la DNA.

Sergiu Diacomatu deține clubul The Tube din Centrul Vechi din Bucureși, împărțind afacerea cu Mugur Mihăescu, cunoscut publicului ca „Garcea” din serialul de comedie Vacanța Mare.

Clubul lor se află pe Lipscani, la subsolul unei clădiri moderne deținute de Alin Cocoș, fiul afaceristului Dorin Cocoș, ambii acuzați în dosarul retrocedărilor. Mihăescu și Diacomatu îi plătesc lui Cocoș jr. o chirie lunară de 7.500 de euro, dar susțin că habar nu au cine e proprietarul spațiului.

La câteva sute de metri, pe strada Smârdan, Mugur Mihăescu gestionează pub-ul St. Patrick. Acesta este în portofoliul Irish Pub Concept SRL, prin care actorul mai deține și o cotă din magazinul Muzica. De pe urma lor, firmele lui Mihăescu au încasat în ultimii cinci ani peste cinci milioane de euro.

O lume mică Critic constant al clasei politice, Mugur Mihăescu a cotizat 75 de mii de lei la vistieria partidului lui Gabriel Oprea, UNPR, în 2012, un important an electoral.

Actorul este partener de afaceri și cu fiul lui Silviu Prigoană, candidat tot în 2012 la alegerile pentru Primăria Capitalei. Honorius Prigoană, asociatul direct al lui Mihăescu, a concurat și el din partea PDL la un loc de deputat într-un colegiu din Capitală. Cei doi Prigoană au fost susținuți atunci de Elena Udrea, șefa PDL București, soția lui Dorin Cocoș la acel moment. Tot în 2012, Mugur Mihăescu a candidat ca independent la primăria sectorului 5, iar apoi s-a înscris în partidul lui Gabriel Oprea, fost partener de afaceri cu Dorin Cocoș.

Clauză împotriva incendiilor La capătul străzii Smârdan, mai precis la intersecția cu strada Șelari, funcționează un alt club – The Vintage. Clubul are o istorie comună cu vecinul Finnish, ambele deschise și în timpul săptămânii. Afacerile au fost fondate de gălățeanul Remus Vasile Nica. Acesta a fost asociat cu Nicolae Dobreanu, un alt om de afaceri activ in domeniul restaurantelor. Asocierea din Finnish s-a tranșat până nu demult, prin intermediul unui alt SRL și un offshore din Seychelles, al cărui reprezentat în România este libanezul Bilal Wehbe. Offshore-ul a deținut clubul, dar apoi a ieșit din afacere. La rîndul său, Bilal e un apropiat al grupării de afaceri condusă de Jihad El-Khalil, unul dintre cei mai mari traderi de grâne și proprietari de teren agricol din România, investigat pentru evaziune fiscală și spălare de bani. Restaurantele și barurile în care Nica a fost și este asociat au avut anul trecut încasări de peste 1 milion de euro. Cu toate acestea, două dintre afacerile conduse de el sunt executate de Fisc pentru restanțe la buget.

Fiscul susține că a început executarea silită a firmei care a împărțit cele două cluburi, dar și o o terasă și în curtea interioară a fostului hotel Concordia – clădirea istorică în care, acum 156 de ani, s-a hotărât alegerea lui Alexandru Ioan Cuza ca domnitor al Țării Românești.

Chiria pentru spațiul din hotelul Concordia este una mică, 1.000 de euro pe lună, dar proprietarii și-au luat măsuri de siguranță pentru că locul a ajuns o ruină: „(…) locatorul nu va fi responsabil pentru vătămarea nici unei persoane sau pentru pierderea sau prejudicierea vreunui bun (…) din orice cauză posibilă (cutremur, incendii, inundații, furt, întreruperea serviciilor publice de utilități)”.

„Atac raider” la Bordello Tot pe strada Șelari se află cluburile Bordello și Mulanruj, cu proprietari comuni. Cele două cluburi suprapuse, la parter și etaj, au un istoric complicat. Un politician moldovean, Vasile Efros, anchetat pentru escrocherie la Chișinău, își revendică în instanță o parte din afacerea din Șelari. „Sunt co-proprietar în afacere”, ne-a declarat ieri Efros, deși în actele firmei el apare că și-a cedat partea încă de acum doi ani. Instanța a anulat între timp mai multe dezicii ale asociaților din 2013, dar problema nu e rezolvată defintiv.

Efros e tranșant: „Da, a fost un atac raider. În lipsa mea, ceilalți asociați au votat ca eu să vând partea către o altă persoană. (…) Sunt printre principalii investitori de la începuturile clubului”. Cei cu care se războiește în instanță sunt Iulian și Gheorghe Oprea, oameni de afaceri activi în industria restaurantelor din București. Cei doi nu au putut fi contactați până la publicarea materialului. Fiscul încearcă acum să recupereze datorii la bugetul de stat în valoare de aproape 300.000 lei de la cele două cluburi cu acționariat incert.

Avocat de profesie, Efros era căutat de Poliție în Moldova, în 2012, cu un an înainte ca politicianul să dispară din actele clubului bucureștean. Autoritățile moldovene îl acuzau că și-a înșelat mai mulți colegi de breaslă cu niște terenuri în Chișinău.

Despre acuzații, Efros a spus doar atât: “E o făcătură politică, un dosar politic!”, prezentându-se ca membru fondator al Partidului Liberal Democrat din Moldova, formațiunea fostului premier Vlad Filat, arestat recent la Chișinău pentru corupție.

Afacerile lui Efros în România sunt însă mai vechi. În 2003, el a preluat o companie de la unul din membrii grupării Patron – una dintre cele mai importante organizații criminale din Republica Moldova, implicată în asasinate la comandă, trafic de arme și contrabandă cu țigări (Detalii, AICI și AICI).

Efros a preluat atunci un SRL de la moldoveanul Radu Furtună, judecat într-un dosar de crimă organizată la București pentru contrabandă cu țigări, recuperări violente și colectarea de taxe de protecție. Furtună a fost trimis în judecată alături de liderul grupării Ion Gușan, cunoscut în lumea interlopă ca „Nicu Patron“, dar și cu mai mulți locotenenți ai acestuia.

Efros susține însă că nu-l cunoaște pe Radu Furtună, deși l-a împuternicit în 2003 să se ocupe de activitatea firmei: „Am preluat afacerea pentru că voiam să aduc cărbune din Ucraina în România”.

Clubul bancherilor Înapoi pe Smârdan. Anul trecut, bancherul Eleodor Mandreș a fost secretar de stat în Ministerul Finațelor timp de două săptămâni. În casa lui din București funcționează firma care operează clubul The Bankers din strada Smârdan. Mandreș a fost și asociat în firmă, dar a ieșit oficial din afacere în urmă cu doi ani. El a mai reprezentat Ministerul Finanțelor în adunarea generală a acționarilor CEC Bank, activitate pentru care a fost primit peste 195.000 lei. În trecut, el a mai lucrat pentru băncile ING și Eximbank.

Firma din casa fostului demnitar din Ministerul Finanțelor este executată silit de Fisc pentru datorii de aproape 10.000 de euro. Contactat telefonic, Mandreș ne-a precizat „Nu-mi explic de ce firma figurează ca având sediu social la adresa mea, eu am ieșit de mulți ani. Nu am alte comentarii”.

Citești această investigație fiindcă îți pasă. Dacă vrei să afli și mai multe despre corupția din instituțiile statului, crima organizată și cum te afectează toate astea, poți dona aici!

Secretul lui Tălmăcean Edmond Tălmăcean a schimbat cinci partide politice și multe instituții publice: fost consilier local, șef de cabinet al președintelui ANAF, adică la Fisc, consilier al ministrului de finanțe, membru în consiliile de administrație la Apele Române, Oil Terminal, Portul Constanța și o companie a CFR-ului. Cu toate acestea, Tălmăcean s-a făcut remarcat într-o emisiune televizată dansând pe muzica lui Michael Jackson. De patru ani, Tălmăcean deține clubul – restaurant „La Bonita” din strada Șelari, dar neagă acest lucru: „Doar clădirea în care funcționează afacerea e a mea. Dar pot să vă spun despre proprietari că au toate avizele”.

De fapt, Tălmăcean vorbește despre el însuși. Actele firmei care opereză restaurantul „La Bonita” îl listează ca fiind co-proprietar, deținând jumătate din afacere.

Edmond Tălmăcean a mai controlat și lanțul de restaurante Ancuța, intrat în incapacitate de plată în 2013, cu datorii în valoare de 580 de mii lei, din care un sfert restanțe la stat. În schimb, Tălmăcean a fost generos cu două din cele cinci partide politice la care a avut carnet de membru: a donat anul trecut peste 50 de mii de lei la PMP, partidul înființat de Elena Udrea, și a sponsorizat cu 75 de mii de lei Partidul Democrat Liberal. Astăzi, Tălmăcean este membru în partidul lui Gabriel Oprea, la fel ca unul dintre partenerii săi de afaceri Silviu Măndescu, și el fost consilier local la Primăria Sectorului 2.

Clubul lui Tălmăcean e printre puținele din Centrul Vechi care au rămas în picioare după tragedia de la Colectiv. Politicianul are o explicație simplă: „Ceilalți care au închis n-au autorizații”.

Sponsor PDL Unul din cluburile spre care arată Tălmăcean că au închis peste noapte este Revenge. George Ghițuran, unul din cei patru asociați ai localului, a fost sponsor al PDL, în 2010, când democrat-liberalii erau la putere. Firma care a administrat clubul a fost radiată în acest an. Ghițuran și alți doi parteneri ai săi din Revenge mai sunt și patronii pub-urilor Oktoberfest din Centrul Vechi.

Ghițuran se laudă în alte afaceri cu parteneri ca Niro Grup, controlată de de afaceristul Dumitru Nicu „Niro”, judecat alături de Dorin Cocoș în dosarul de corupție al licențelor Microsoft, și PetromService, fosta companie a cuplului Liviu Luca – Sorin Ovidiu Vîntu, ambii anchetați pentru delapidare și spălare de bani în dosarul companiei de servicii petroliere.

Avocații din afacerile juniorilor: Hrebenciuc și Cocoș Biutiful, un restaurant cochet de pe Gabroveni, are aceiași proprietari ca și cunoscutul lanț de cluburi Fratelli. De fapt, avocații Nicolae Mergeani și Victor Prodan, complicii lui Viorel și Andrei Hrebenciuc în dosarul celei mai mari retrocedări de pădure din România.

Firma care operează restaurantul, Twins Downtown SRL, îi numără ca asociați pe Nicolae Mergeani și pe un partener tradițional al său Daniel Caramihai, dar în istoricul firmei a figurat și Prodan. Procurorii anticorupție i-au sechestrat participația lui Mergeani din restaurantul Biutiful și cluburile Fratelli, ca măsură suplimentară pentru prejudiciul provocat statului prin implicarea lui în retrocedarea ilegală. DNA susține că tandemul Mergeani – Prodan s-au ocupat de offshore-ul cipriot prin intermediul căruia influentul lider PSD, Viorel Hrebenciuc, urma să primească ilegal 11 mii de hectare ca să urgenteze retrocedarea, folosindu-și influența politică (Detalii, AICI).

Aceeași filieră offshore a avocaților Mergeani și Prodan a fost folosită și în afacerea imobiliară a lui Alin Cocoș de pe Lipscani. Adică exact clădirea la subsolul căreia funcționează clubul The Tube, controlat de Sergiu Diacomatu și Mugur Mihăescu.

Victor ILIE, Elena DUMITRU (Adevărul)

Foto: Sergiu BREGA

(Au contribuit participanții la cursurile ArtSkul: Georgiana Toea, Daniel Vrăbioiu, Valentina Nicolae și Tavi Păunescu)

CITIȚI ȘI RISCUL COLECTIV DIN CENTRUL VECHI AL CAPITALEI