Raportti: Kouluttamattomille maahanmuuttajille minimiä pienempi palkka – työllistäisi tehokkaammin kuin ilmainen raha: "Toimiakseen alennuksen pitäisi olla merkittävä"

Pohjoismaisen ministeriöneuvoston yhteinen raportti toteaa kouluttamattomien maahanmuuttajien työllistämisen erittäin vaikeaksi ilman uusia keinoja. Johanna Erjonsalo

Crista Lassfolk-Feodoroff

Kaikissa Pohjoismaissa on selvä kuilu maassa syntyneiden ja sinne myöhemmin muuttaneiden työllistymisen välillä.

Kuilu on syvin Suomessa, Tanskassa ja Ruotsissa.

Pohjoismaisen ministeriöneuvoston tuore raportti osoittaa myös, että erityisesti pakolaiset ovat riippuvaisia sosiaaliturvasta ja työllistyvät huonosti.

Raportti vahvistaa, että tulojen saanti aktivoinnin seurauksena pelkän "ilmaisen rahan" tarjoamisen sijaan, helpottaa työllistymistä. Siinä esitetään ratkaisuna, että Pohjoismaiden minimipalkan alentamisella saattaisi olla hyviä työllistymisvaikutuksia alhaisesti koulutetuille maahanmuuttajille.

– Toimiakseen alennuksen pitäisi olla merkittävä, joka taas johtaisi kasvavaan eriarvoistumiseen yhteiskunnassa, raportissa todetaan.

– Parempi tasapaino palkkaepätasa-arvon ja korkean työllistymistavoitteen kanssa saavutetaan todennäköisesti työmarkkinaosapuolten sopimilla kohdennetuilla minimipalkkojen alennuksilla.

Pakolaiskriisin aikana 2015 Pohjoismaat ottivat vastaan asukasta kohden enemmän pakolaisia kuin muut Euroopan maat. Heistä hyvin harva on työllistynyt.

– Oleskeluluvan saavat on saatava työmarkkinoille, ja se on erittäin haastava tehtävä, raportissa todetaan.

Pohjoismaiden työllistymistuloksia vertailtiin nyt ensimmäisen kerran. Raportin mukaan nuoria maahanmuuttajia pitäisi ohjata enemmän ammattiopintoihin, joista heitä ei juuri ole valmistunut.

Aikuisten maahanmuuttajien työllistymistä tuetaan parhaiten koulutuksen ja tuetun työllistymisen yhdistämisellä sekä työmarkkinakoulutuksella.

– Pohjoismainen kokemus osoittaa, että siten voidaan saavuttaa hyviä tuloksia, mutta se ei saa kuormittaa työnantajia liikaa. Muutoin työantajat eivät käytä työllistämiseen tarkoitettuja tukia, kertoo raportin yksi kirjoittajista, tutkimusprofessori Tuomas Pekkarinen Valtion Taloudellisesta Tutkimuskeskuksesta.

Ruotsissa on saatu suhteellisen hyviä tuloksia aktiivisella valmentamisella ja neuvonnalla.

Norjassa työn ohessa tapahtuva kielen opetus tai Ruotsin osallistava koulutus eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi tavoiksi työllistää ja kotouttaa maahanmuuttajia.

Raportin voi lukea kokonaisuudessaan englannin kielellä osoitteessa www.nordregio.org.