Tutkijat eivät tiedä, mitä mysteeripopulaatiolle lopulta tapahtui.

Ihmislajin kehityshistoria voi olla monimutkaisempi kuin aikaisemmin on luultu. Merja Ojala

Tutkijat ovat löytäneet näyttöä aiemmin tuntemattomista esi-ihmisistä, jotka elivät nykyisen Länsi-Afrikan alueella noin 500 000 vuotta sitten. Kalifornian yliopiston tutkijoiden mukaan kyseinen populaatio on geneettisesti yhteydessä nykyihmiseen. Tutkimus julkaistiin helmikuussa Science Advances -julkaisussa.

Tutkimuksen mukaan jopa 19 prosenttia nykyihmisen geneettisestä alkuperästä voi olla mysteeriesi-isien perua.

Aikaisemmin tuntemattoman esi-ihmisen DNA löytyi, kun tutkijat analysoivat neljän nykyisen länsi-afrikkalaisen populaation geenejä. Fyysisiä todisteita – kuten luita tai muinaista DNA:ta – ihmislajista ei ole löydetty.

– Tälle muinaiselle ryhmälle ei ole tarkkaa identiteettiä. Siksi käytämme termiä ”haamu”, kertoo Kalifornian yliopiston biologi Sriram Sankararaman The Independent -lehden haastattelussa.

Sukupuutto vai yhdistyminen?

Vielä nimeämättömät esi-ihmiset ovat rinnastettavissa esimerkiksi Neandertalinihmiseen ja Denisovanihmiseen, jotka risteytyivät nykyihmisen kanssa ja kuolivat myöhemmin sukupuuttoon.

Tutkijoiden mukaan nyt löydetyn esi-ihmisen kohdalla risteytyminen tapahtui mahdollisesti noin 50 000 vuotta sitten.

Mysteeriesi-isien kohtalosta ei kuitenkaan ole varmuutta. Ehkä he kuolivat sukupuuttoon, ehkä yhdistyivät nykyihmisen kanssa.

Monimutkainen kehitystarina

Aikaisemman tutkimuksen perusteella tiedetään, että Neandertalinihminen ja Denisovanihminen ovat vaikuttaneet nykyihmisen geeniperimään Afrikan ulkopuolella.

Sankararaman muistuttaa, että on mahdotonta tietää, millainen konkreettinen rooli ”haamuilla” on ollut nykyihmiseen. Selvää kuitenkin on, että löydökset mutkistavat käsitystä siitä, miten nykyihminen kehittyi.

– On varmaa, että tarina ihmisen kehityksestä on moninainen ja monimutkainen. Homo sapiens ei ole kehittynyt irrallaan muista ihmislajeista, Sankararaman toteaa.