Lue myös: Toimittajalta: "Ristiriitaisiakin mielipiteitä pitää voida kuulla, mutta ei niitä hyväksyä pidä”

Venla, 23, ja Miska, 27, Kangasniemen rakkaustarina on monella tapaa hyvin perinteinen. He tapasivat yhteisten ystävien illanvietossa.

Se tapahtui kansallismielisen ja nationalistisen Suomen Sisun, Lapin piirijärjestön, epävirallisessa kokoontumisessa. Jutunjuurta ei ollut vaikea löytää, ja kipinä syttyi nopeasti.

– Pystyin avautumaan Miskalle asioista, joita en uskaltanut ottaa muiden kanssa puheeksi – kuten henkilökohtaisesta uskosta. Siellä uskallettiin myös puhua ääneen suomalaisuudesta ja suomalaisesta alkuperästä, sanoo Venla.

Koti, uskonto ja isänmaa yhdistivät Venlaa ja Miskaa heti. Vanhoilliset arvot ovat heille tärkeitä: avioliitto on miehen ja naisen välinen pyhä sakramentti, ja demokraattinen yhteiskunta on liian heikko suojellakseen niitä arvoja.

– Äärioikeistolaisuutta käytetään pilkkanimenä, mutta kyllä se arvomaailmaani kuvaa. Ensitapaamisestamme oli selvää, että Venlakin oli tullut päätökseen siitä, että tämä postmoderni maailma on iso sikolätti, sanoo toukokuussa Suomen Sisun Lapin piirin piiripäälliköksi valittu Miska.

Avoin rotuajattelu yhä vähäistä

Venlan ja Miskan ajattelumaailmassa on myös etnonationalistisia piirteitä.

Etnonationalismilla viitataan ajattelumaailmaan, jossa kansakunnat määritellään yhteisen perinnön perusteella: kansan tekee yhteinen kieli, uskonto ja etninen perimä. Se herättää myös laajaa ja voimakasta kritiikkiä (siirryt toiseen palveluun). Sitä on yhdistetty myös rotuajatteluun, vaikka tieteen (siirryt toiseen palveluun)näkökulmasta biologisia rotuja ei ole.

"Kansaa ei voi käsittää tiedostamatta ja tunnustamatta rodun merkitystä." Venla Kangasniemi

Jyväskylän yliopiston tutkija Tommi Kotonen on tutkinut äärioikeistoa. Kotosen mukaan etnonationalistinen rotuajattelu on Suomessa vähäistä, mutta äärioikeistopiireissä siitä puhuminen on koettu hyväksyttävämmäksi.

– Laajemmassa kuvassa viime vuosina äärioikeiston parissa tämä ajattelu on noussut avoimemmin esille joidenkin ryhmien radikalisoiduttua ideologisesti. Etnonationalismin käsitettä on alettu käyttää yleisemmin, ja muutama toimija on sellaiseksi julistautunut. Avoin rotuajattelu lienee yhä varsin vähäistä, ja suurin osa ihmisistä määrittää suomalaisuuden muutoin kuin syntyperän kautta.

"Löytämällä itseni ja suomalaisuuteni olen vasta aidosti oppinut arvostamaan muita maailman kansoja." Venla Kangasniemi

Venla Kangasniemelle rodusta puhuminen on taas tärkeää, vaikka ihmisten jaottelu suomalaisiin ja ei-suomalaisiin on saanut tutkijatkin puuskahtamaan (siirryt toiseen palveluun). Samalla Venla sanoo kuitenkin ymmärtävänsä, miksi se sanana herättää niin voimakkaita tunteita.

– Se on käsite, johon liittyy traumoja. Sen avulla on perusteltu toimintaa, joka on ollut eri väestöryhmille enemmän tai vähemmän suotuisaa. Kansasta puhuminen on ihmisille miellyttävämpää ja helpompaa, mutta kansaa ei voi käsittää tiedostamatta ja tunnustamatta rodun merkitystä.

“Tämän voi vetää helposti överiksi”

Lapin yliopistossa tekstiili- ja vaatesuunnittelua opiskeleva Venla kasvoi Helsingin Vuosaaressa. Yliopistossa tavanneilta vanhemmiltaan hän luonnehtii saaneensa ”suvaitsevaisen ja vasemmistolaisen” kasvatuksen. Hän oli lapsesta saakka taiteellinen, ja lapsuuden kaveripiiri oli monikulttuurinen.

– Lapsena minulla ei ollut mitään herkkyyttä ihmisten välisille syville kulttuurieroille. Sitä vain ajatteli, että olemme kaikki samanlaisia. Nyt ajattelen, että meillä ihmisillä on tiettyjä synnynnäisiä ominaisuuksia. Ei sellaista voi pestä pois. Löytämällä itseni ja suomalaisuuteni olen vasta aidosti oppinut arvostamaan muita maailman kansoja.

Suomessa passi riittää suomalaisuuden määritelmäksi. Miskasta se on väärin ajateltu. Hänestä suomalaisuuden määrittää perimä: kulttuurisesti, kielellisesti ja biologisesti.

– Tämän voi vetää helposti överiksi ja päätyä älyttömään rotutohtorointiin. Vastustan kuitenkin amerikkalais- ja ranskalaistyyppistä kulttuurinationalistista ajattelua, jossa uskollisuus perustuslaille riittää kansalaisuuden perusteeksi.

"Vastustan ajattelua, jossa uskollisuus perustuslaille riittää kansalaisuuden perusteeksi." Miska Kangasniemi

Miska opiskelee Rovaniemellä politiikkatieteitä, mutta hän on kotoisin vähän yli 3000 hengen Inarista. Miska kuvailee viettäneensä lapsuuttaan ”peruskeskustalaisessa lappilaisessa kodissa”. Äiti oli alakoulun opettaja ja isä keittiömestari.

Yläkoulussa Miska kuvailee olleensa hetken kallellaan vasemmistolaisuuteen, mutta sanoo tympääntyneensä parin opettajan tapaan tyrkyttää omaa maailmankuvaansa.

– Se oli sellaista perussuomalaisten mollaamista joka tilaisuuden tullen, Voima-lehden luetuttamista oppilailla tai vaikkapa seksuaalivähemmistöjen oikeuksien ja monikulttuurisuuden jatkuvaa korostamista.

Etsiessään ”toisenlaisia näkökulmia” Miska törmäsi muun muassa entiseen brittiläiseen konservatiivipääministeriin Margaret Thatcheriin, yhdysvaltalaiseen republikaanipresidenttiin Ronald Reaganiin ja perussuomalaisten nykyisen puheenjohtajan Jussi Halla-ahon kirjoituksiin.

– Ne osoittivat itselle monia älymystövaliojoukon järjettömyyksiä, hän perustelee.

“Ihmisellä on synnynnäisiä ominaisuuksia”

Alkuvuonna Helsingin Sanomat uutisoi (siirryt toiseen palveluun)perussuomalaisten nuorisojärjestössä etnonationalistisen siiven päässeen niskan päälle.

Samoihin aikoihin Lapin perussuomalaisten nuorten puheenjohtaja Johannes Sipola kohautti (siirryt toiseen palveluun)ehdottamalla, että esimerkiksi juutalaiset ja romanit tulisi ohjata pois Suomesta verotuksellisin keinoin.

Matti ja Johannes ovat Lapin perussuomalaisia nuoria ja etnonationalisteja. He haluavat säilyttää suomalaisen geeniperimän mahdollisimman puhtaana. Onko afrosuomalainen Sean Ricks heille tarpeeksi suomalainen? Ohjaaja Sean Ricks.

Sipola ja Lapin perussuomalaisten nuorten varapuheenjohtaja Matti Haapala kuuluvat lisäksi Miska Kangasniemen johtamaan Suomen Sisun Lapin piirijärjestöön. Kaksikko esiintyy Yle Perjantain kansallismielisyyttä käsittelevässä dokumentissa.

– Ihmisellä on synnynnäisiä ominaisuuksia, kuten etnisyys ja kansallisuus. Se ei sovi näkökulmaan, jossa ihminen voi olla käytännössä mitä tahansa. Pääsääntönä on, että ihmisen pitää olla kolme neljäsosaa perimältään suomalainen, eli isovanhemmista kolme neljästä, Matti Haapala sanoo dokumentissa.

Tutkija Tommi Kotosen mukaan etnonationalisteiksi itseään mieltäviä on Suomessa lähinnä Suomen Sisun piirissä.

– Heistä suurin osa lienee myös perussuomalaisia nuoria, mutta mistään suuresta ryhmästä ei voida puhua, lähinnä joukosta nuoria tai nuorehkoja miehiä. Kokoaan suurempaa merkitystä he omaavat sitä kautta, että he toimivat PS-nuorissa, ja myös koska Suomen Sisu on monen johtavankin perussuomalaisen edustajan taustaorganisaatiota.

Vasemmalla Venla ja Miska Kangasniemi, oikealla Johannes Sipola ja Matti Haapala. Ville Hakonen

"1950-luvun näkökulmasta perussuomalaiset ovat arvoiltaan edistyspuolue. Konservatiivisuus on lipsunut älyttömästi." Miska Kangasniemi

Samalla Kotonen muistuttaa, että osassa perussuomalaisten nuorten piirejä kansallismielinen ajattelu on voimakkaammin esillä kuin toisissa. Yhtä selvää linjaa ei ole.

– Nuorisopolitiikka on usein aika pienten ryhmien puuhaa, ja iso merkitys on sillä, millainen johto piirissä on. Tämä määrittää paljon myös sitä, millaisia toimijoita se kulloinkin vetää puoleensa.

Perussuomalaiset ovat kannatusmittauksissa Suomen suosituin puolue. Miska Kangasniemeä se ei vakuuta.

– Sen kannatus pohjautuu vitutusenergiaan, ja se on ehtymätön luonnonvara. Ei sen takana välttämättä mitään aatejärjestelmää ole. 1950-luvun näkökulmasta perussuomalaiset ovat arvoiltaan edistyspuolue. Konservatiivisuus on lipsunut älyttömästi.

Puheenjohtaja ja kansanedustaja Jussi Halla-aho on sanoutunut (siirryt toiseen palveluun)irti etnonationalistisista näkemyksistä ja korostanut, että ”perussuomalaisten ohjelmaan tai tavoitteisiin ei kuulu ihmisten geeniperimän tarkkailu tai suomalaisuuden määrittely ja rajaaminen".

Venla Kangasniemi ei kuulu perussuomalaisiin. Hän olisikin valmis viemään perimäajattelun askelta pidemmälle.

– Suomen pitäisi olla etnisesti suomalaisten hallussa oleva kansallisvaltio. Kansallisuutta ei pitäisi myöntää ihmisille, joilla ei ole perimällistä taustaa Suomeen.

Miskan ihannemaailmassa Suomen poliittinen järjestelmä ottaisi mallia esimerkiksi Espanjan edesmenneeltä kansallismieliseltä diktaattori Francisco Francolta

– Puolueet vain jakavat kansaa.

Tommi Kotosen mukaan nuorten parissa nationalistinen ajattelu ja maahanmuuttovastaisuus ovat vähäisempää kuin vanhemmissa ikäluokissa, mutta jotain muutosta on silti näkyvissä.

– Asenneilmapiiri myös nuorten parissa on entisestään polarisoitunut, eli ääripäät asenteissa korostuvat.

“Meillä on naisten ja miesten työt”

Venla ja Miska Kangasniemen pitkän tähtäimen haaveena on muuttaa takaisin Miskan kotiseuduille Inariin tai Ivaloon. Venla suunnittelisi vaatteita tai työskentelisi Rovaniemen yliopistolla. Jos luoja suo, Kangasniemet kasvattaisivat pari lastakin.

Perinteet olisivat kunniassa, ja esimerkiksi veteen syljettäisiin verkkoja laskiessa. Se on muinainen tapa pyytää veden jumala Ahdilta hyvää kalaonnea.

– Siellä on ukin ja mummon sukumaita. Kaikki tuntevat toisensa. Se on osa jatkumona olemista, Miska kertoo.

Nuoresta iästä huolimatta koti, uskonto ja isänmaa toimivat Kangasniemillä parisuhteen perustana. Perinteiset sukupuoliroolit nähdään vahvuutena.

– Meillä on naisten ja miesten työt: Venla laittaa hyvät ruoat, ja minä vaihdan autoon öljyt. Olemme kaksi palapelin palaa, jotka menevät hyvin yhteen, Miska jatkaa.

Venlan näkökulmasta yhteisten arvojen lisäksi juuri ”suomalaisuus” on tuonut heidät yhteen.

– Olemme molemmat ydintä myöten suomalaisia. Voin luottaa siihen, että hän ymmärtää minua tavoilla, mihin muunmaalaiset tai muunkieliset eivät pystyisi.

Perjantai-dokkari: Sean ja valkoisen Suomen vaalijat nyt Areenassa.

Lue myös:

Toimittajalta: "Ristiriitaisiakin mielipiteitä pitää voida kuulla, mutta ei niitä hyväksyä pidä”