Kun koronapandemia saavutti Suomen, joukko pääkaupunkiseudun asukkaita karisti kaupungin pölyt kannoiltaan ja lähti mökeilleen turvaan. Syntyi keskustelu, jopa syyttely ja loanheitto siitä, kenellä on oikeus mökkikuntien harvoihin hengityskoneisiin, kun pandemia todella iskee päälle.

Tilanne nosti hetkessä esiin ennen näkemättömällä tavalla sen, mitä maaseutututkijat ovat sanoneet jo kauan: väestötilastot eivät kerro totuutta siitä, missä suomalaiset oikeasti ovat ja käyttävät palveluita. Vaikka puolet suomalaisista asuu virallisesti Helsingin,Tampereen ja Turun välisen kolmion sisällä, heistä iso osa elää arkeaan maaseudulla eri puolilla Suomea. Ja siellä he tarvitsevat palveluita.

Keskelle keskustelua sattui uunituoreen, monipaikkaisuutta käsittelevän tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) julkaisu. Tutkimus kertoo, miten monista paikoista suomalaisten elinympäristö koostuu ja miten se pitäisi huomioida päätöksenteossa.

Suomalaiset eivät asu siellä, missä sanovat asuvansa

Pellervon taloustutkimuksen, Luonnonvarakeskuksen, Oulun yliopiston ja strategioita kehittävän 4FRONTin tutkimus havaitsi, että peräti 2,4 miljoonaa suomalaista asuu joka vuosi viikkokausia vapaa-ajan asunnollaan tai kakkosasunnollaan. 44 prosenttia suomalaisista siis jättää vakituisen asuinpaikkansa säännöllisesti asuakseen muualla.

Paitsi, että ihmiset liikkuvat kotikunnistaan mökeilleen, myös työskentely oman asuinseudun ulkopuolella on lisääntynyt jo pitkään. Yksi työn perässä liikkujista on Luonnonvarakeskuksen tutkija ja Itä-Suomen yliopiston tutkijatohtori Olli Lehtonen. Hän asuu Kotkassa, mutta hänen työpisteensä ovat Helsingissä ja Joensuussa.

Lehtosen mukaan koronapandemia on herätys suomalaiselle yhteiskunnalle. Politiikan ja päätöksenteon ydin on oletuksessa, että ihminen asuu, käy töissä ja käyttää palveluita vain yhdellä alueella. Pandemia on osoittanut ikävällä tavalla, ettei näin ole.

Väestötilastot pohjautuvat siihen, minkä kunnan ihminen on ilmoittanut asuinpaikakseen vuoden viimeisenä päivänä.

– Todellinen maailma hyvin erilainen eri vuodenaikoina, Lehtonen sanoo.

Kun 2,4 miljoonaa suomalaista kesän korvalla suuntaa mökeilleen ympäri Suomea, myös palveluiden kysyntä hajaantuu.

Mutta minne suomalaiset silloin menevät?

Olli Lehtonen työskentelee monen muun suomalaisen tavoin etänä kotona tällä hetkellä. Poika Filip Lehtonen osallistuisi mielellään videopalavereihin. Satu Kauhanen

Kesällä emme valukaan etelään, vaan koilliseen

Suomalaisilla on vapaa-ajan asuntoja kaikkialla, missä on vesistöjä. Kaikki mökit eivät ole maaseudulla. Mutta suurin osa on. Tutkimuksen mukaan harvaan asutulle maaseudulle tulee 1,3 miljoonaa asukasta lisää lomakausina. Se on lähes saman verran kuin Uudellamaalla on asukkaita.

Tutkimusryhmä kehitti mallin, jonka avulla se tarkasteli, mille alueille väki Suomessa kulloinkin valuu. Malli avasi eri alueiden kehitysnäkymiä uudella tavalla.

Tulokset kumoavat aiemman käsityksen siitä, millä alueilla Suomessa on elämää.

– Vuosikausia on puhuttu, miten vain muutama alue Suomessa kehittyy ja loput Suomesta taantuu. Uudella mallilla tarkasteltuna tämä ei pidäkään paikkaansa, Lehtonen sanoo.

Tähän saakka alueiden elinvoimaisuutta on arvioitu pohjautuen väestötilastoihin, kuolleisuuteen, syntyvyyteen ja muuttoliikkeeseen. Tutkimusryhmän mallissa huomioidaan väestön monipaikkainen asuminen ja alueiden käyttö eri puolilla Suomea.

– Ihmisten liike ei noudata kuntarajoja tai postinumeroalueita. Mallissa huomioitiin, että alueet kytkeytyvät toisiinsa. Sisällytimme tämän malliin mukaan. Seurauksena kasvua onkin maantieteellisesti laajemmin.

Kasvavia alueita on ympäri Suomea. Lisäksi on vielä suurempi joukko alueita, jotka kasvavat kausittain.

Kausittain kasvavat alueet kattavat 41 prosenttia Suomesta.

– Toivomme, että tämä muuttaisi keskustelua alueiden kehityksestä, Lehtonen sanoo.

Tuoreen tutkimuksen mukaan kasvavia alueita on Suomessa enemmän kuin perinteiset väestötilastot antavat ymmärtää.

Perinteisten väestötilastojen perusteella suomalaiset valuvat pikkuhiljaa kohti etelää. Tutkimusryhmä havaitsi, että kesäisin väestön suunta on toinen.

– Kesäaikaan suomalaiset ovat menossa koilliseen, Lehtonen sanoo.

Mökkeily painottuu selvästi kesään, mutta on heitäkin, jotka asuttavat mökkiään ympäri vuoden. Yksi heistä on Ilkka Juva, jolle mökkiläisyys on niin tärkeää, että hän osallistuu aktiivisesti mökkiseutunsa kehittämiseen.

Mökillä voi asua puolet vuodesta, eikä se näy missään

Helsinkiläisellä Ilkka Juvalla on ollut mökki Puumalassa 35 vuotta. Hän viettää mökillä vähintään puolet vuodesta.

– Kielenkäytössä kutsun Helsinkiä kodikseni, mutta tunne-elämässä kotini on Puumalassa.

Juva on Mikkelin seudun vapaa-ajan asukasvaltuuskunnan puheenjohtaja. Valtuuskunta on ainoa Suomessa. Neuvoa antavalla elimellä on mahdollisuus ottaa kantaa kuntien päätöksentekoon mökkiläisten asioissa. Lisäksi Ilkka Juva osallistuu esimerkiksi Mikkelin seudun matkailua koskeviin palavereihin.

Ilkka Juva ei usko, että koronaviruksen aikaansaamat kitkerät puheenvuorot kuvaavat yleisemmin ihmisten tuntoja mökkiläisistä. Marja Vattulainen

Ei ole ihme, että Etelä-Savo on neuvottelukuntineen mökkiläisten huomioimisessa edelläkävijä. Maakuntaan tulee vuosittain heinäkuussa 83 000 vapaa-ajan asukasta. Se on kuin Etelä-Savossa olisi yhtäkkiä kaksi keskisuurta kaupunkia tavallista enemmän.

– Olemme kaukana siitä maailmasta, jossa vapaa-ajan asukkaat olivat vain kesävieraita tai turisteja. Meidät on vuosien saatossa otettu osaksi yhteisöä, Juva sanoo.

Mökkikunnissa on alettu herätä siihen, ettei ihmisten määrittelyssä virallisen asuinkunnan mukaan ole tolkkua. Sen sijaan valtakunnallisella tasolla käytävä keskustelu ottaa Ilkka Juvaa päähän. Esimerkiksi soteuudistuksen yhteydessä ei olla mitenkään huomioitu kausiasukkaiden merkitystä maakunnissa.

–Tällaisia puumalalaisen puolikkaita kuten minä, ei ole missään tilastoissa olemassa. Siitä syntyy epätodellinen käsitys siitä, mikä Suomi oikeasti on.

Jos puumalalaisen puolikkaat huomioitaisiin tilastoissa, saattaisi monen alueen kehitys kääntää kelkkaa. Ainakin taantumisen kierteeltä katkeaisivat siivet, uskovat tutkijat.

Mökkiläinen käy lääkärissä, ajaa autolla ja tuottaa roskia niin kuin muutkin

Kun kesäisin Etelä-Savossa väkiluku kasvaa, Uudellamaalla ihmismäärä vähenee. Riippumatta siitä onko ihminen tilastoissa helsinkiläinen vai puumalalainen, hän kuormittaa sen alueen palveluita, missä sattuu olemaan.

Palveluihin kuuluvat esimerkiksi tiestöt, tietoliikenneyhteydet, veden ja sähkön jakelu, jätehuolto sekä viime aikoina paljon puhuttu terveydenhuolto.

– Jos alueen todellinen käyttö ei määritä aluekehitystä, vaarana on, että palveluiden mitoitus jää vajavaiseksi. Tällä hetkellä aluepolitiikan painopiste on kasvukeskusten tukemisessa, erikoistutkija Olli Lehtonen sanoo.

Pahimmillaan väärin mitoitetut palvelut johtavat alueen taantumiseen. Jos alueen kehitykseen ei satsata, ovat maantiet kurjassa kunnossa, nettiyhteys takkuilee, jätehuollon hinnat ovat pilvissä ja lääkäriin joutuu jonottamaan kohtuuttoman kauan. Alue ei ole enää houkutteleva kenellekään, sen väkimäärä vähenee ja niin siihen satsataan aina vain vähemmän rahaa.

Kesällä Etelä-Savon väkiluku kasvaa ja Uudenmaan pienenee.

Puumalassa Ilkka Juva on pärjännyt hyvin niillä palveluilla, mitä mökkikunta tällä hetkellä tarjoaa. Lääkärissä hän on joutunut käymään vuosien saatossa omien vaivojensa takia kerran. Silloin punkki oli hiipinyt iholle.

Tähän saakka Juva onkin valinnut terveysasemakseen kotikaupunkinsa Helsingin hoitopaikan. Mökkeily lisääntyy kuitenkin tulevaisuudessa entisestään, kun vaimokin jää eläkkeelle. Myös ikääntyminen lisää sairastelun todennäköisyyttä, joten voi olla, että on viisaampaa siirtää hoito Puumalan terveyskeskukseen.

– Terveydenhuolto ei ole maakunnissa sillä tasolla, kuin todellinen väestötarve on. Meitäkin on heinäkuussa mökillä kuusi aikuista ja kahdeksan lasta yhtä aikaa, eikä se näy missään tilastoissa, Juva sanoo.

Palveluiden todellisen käytön huomioiminen niiden mitoituksessa ei ole ihan helppoa. Kunnilla pitäisi olla tarkat tiedot siitä, missä alueella käyttäjiä kulloinkin on.

Monipaikkaisuuden tutkijat esittävät, että maaseutualueilla esimerkiksi terveyspalveluita olisi kannattavaa laajentaa kausiluonteisesti. Jotta hinta ei nousisi kohtuuttomaksi, ne voisi järjestää liikkuvina. Terveyspalvelut vietäisiin ruuhkaisimpina kesäkuukausina vaikkapa tyhjillään olevaan kyläkouluun, lähelle mökkiläisiä.

Alueellisella rahanjaolla on muitakin kohteita kuin lääkäripalvelut. Ilkka Juva listaa tärkeimmiksi kehitettäviksi palveluiksi terveydenhuollon jälkeen tietoliikenneyhteydet ja liikenteen.

Tällä hetkellä suuret kaupungit saavat esimerkiksi liikenteeseen suunnattuja avustuksia huomattavasti enemmän kuin muut alueet. Ilkka Juva olisi valmis antamaan osan Helsingin liikennerahoista Puumalaan.

– Asioista ei pidä tehdä liian monimutkaisia ja vastakkainasettelua ruokkivia. Pitäisi vain katsoa, missä ihmiset todellisuudessa ovat.

Voisiko mökkiläinen olla virallisesti monen kunnan asukas?

Jos etätyöskentely jää osaksi arkea, monipaikkaisuus voi lisääntyä entisestään. Koronaviruksen leviämisen pelko on pakottanut Suomen ottamaan kauan kaivatun digiloikan. Jos monipaikkaisuus lisääntyy, pitäisikö silloin muuttaa kuntalakia niin, että se sallisi useamman asuinpaikan? Silloin veroeurot kilahtelisivat tasaisemmin niihin kuntiin, missä ihmiset oikeasti ovat.

Kuulostaa yksinkertaiselta, mutta on kaikkea muuta. Käytännössä lakimuutos vaatisi muutoksia perustuslakiin. Ei mahdotonta, mutta ei ihan pian näköpiirissä.

Erikoistutkija Olli Lehtonen uskoo, että muutos alueellisessa rahanjaossa voi tapahtua helpomminkin.

– Jo asian tiedostaminen auttaa paljon. Ajattelutapa aluepolitiikassa muuttuu.

Mökkiläinen toivoo, että tulevaisuudessa palvelut aiheuttaisivat mahdollisimman vähän rajoja vakituisten asukkaiden ja vapaa-ajan asukkaiden välille. Ilkka Juva lähestyy asiaa filosofisesti.

– Yhteiskunnan tehtävä on luoda jäsenilleen hyvää elämää. Tässäkin pitäisi ajatella, millaisilla toimilla tehtävä toteutuu.

Korjattu 7.4. klo 8:41: Muutettu otsikosta valokuituverkot dataverkoiksi. Dataverkot kattavat laajemmin tietoliikenneyhteyksiä.

Korjattu 7.4. klo 10.40: Puolet suomalaisista ei asu kolmessa suuressa kaupungissa, kuten jutussa virheellisesti sanottiin vaan kolmen suuren kaupungin, Tampereen, Turun ja Helsingin välisessä kolmiossa.

Asutko sinä osan vuodesta mökillä toisella paikkakunnalla? Lähditkö koronavirusta pakoon mökkimaakuntaan? Voit keskustella aiheesta 7.4. kello 20 asti.

Lue myös

Uudenmaan eristäminen hiljensi kesämökkinäytöt – etätöihin tottuneiden uskotaan vilkastuttavan kauppaa jo pääsiäisen jälkeen

Jopa kymmenet tuhannet siirtyneet kesämökeilleen vetoomuksista huolimatta, suosittujen mökkikuntien ruokakaupoissa jopa 50 prosentin kasvuja

Mökkiläiset kertovat, miksi he pakenivat Uudeltamaalta: "Ihmisten pitäisi olla iloisia, että tulimme"

"Kun sinne terveenä menee, niin eihän se virus sinne osaa tulla", sanoo mökkiläinen – kunnanjohtaja toivoo, että nyt päätettäisiin, missä aiotaan olla