Ulvonta susista on kantanut Vaasan vaalipiirin ehdokkaiden korviin – yli puolet karsisi susikantaa

Susi on puhuttanut jo muutaman vuoden eteläpohjalaisia. Kuvan susi on ikuistettu eläintarhassa. ARKISTO/Erja Hinkkanen

Matias Helinko

Seinäjoen Sanomien vaalikoneeseen vastanneiden Vaasan vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaiden enemmistö olisi valmis myöntämään lisää poikkeuslupia susien kaatamiseen.

68 prosenttia vastanneista ehdokkaista on samaa mieltä väittämästä: ”Susien määrää on vähennettävä myöntämällä lisää poikkeuslupia suden kaatamiseen Pohjanmaalla”.

– Susia ja suden ja koiran risteymiä on jo liikaa. Suomen riistakeskuksen tekemän susikannanhoitosuunnitelman mukaan Suomessa on oltava vähintään 25 lisääntymiskykyistä susilaumaa. Olen tehnyt eduskunnassa toimenpidealoitteen, jossa esitän, että 15 laumaa riittää. Mielestäni meidän on nyt jo korkein aika vähentää susikantaa ja muuttaa lakia niin, että pihoihin tulevat sudet pitää voida poistaa nykyistä joustavammin. Susi kuuluu erämaihin, ei asutusten liepeille. Vielä ei ole sattunut ihmisvahinkoa, mutta pelkään pahoin että vahinko vielä tulee, mikäli susia ei vähennetä ja niiden ihmisarkuutta lisätä poistamalla liian tuttavallisiksi tulleet yksilöt, vimpeliläinen kansanedustaja Reijo Hongisto (sin.) perustelee kantaansa.

Myös kansanedustaja Jutta Urpilainen (sd.) puoltaa lupien lisäämistä.

– Susien Pohjanmaalla aiheuttamat vaaratilanteet ihmisille ja vahingot kotieläimille on otettava vakavasti. Ei ole perusteltua, että salakaadot ovat ainoa keino puolustautua. Susienkaatolupia tarvitaan. Ministeriö osaa kyllä arvioida, millainen määrä lisälupia ei kuitenkaan vaaranna uhanalaisen lajin säilymistä. Luonnonvarakeskuksen arvio susikannasta on myös oltava oikea, jottei lupien määrä jää liian alhaiselle tasolle.

Luonnonvarakeskuksen (Luke) vuoden 2018 tilanteeseen perustuvan kanta-arvion mukaan 70 prosenttia Suomen susista vaeltaa läntisen Suomen alueella.

Koko Suomessa oli yhteensä 20 susilaumaa, ja susikannan kokonaismäärä oli 165–190 sutta. Läntisellä kannanhoitoalueella oli arvion tekohetkellä maaliskuussa 16 susilaumaa, joissa susien kokonaismäärä oli yhteensä 108–122. Tästä kokonaisuudesta Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla on nyt 6 laumaa, joissa susia on yhteensä 31-36.

Luken tieto vahvistaa sen, mikä on pohjalaismaakunnissa aavistettu jo muutaman vuoden ajan: maamme susikannan painopiste on siirtynyt hyvin nopeasti idästä länteen.

Nopeasti muuttunut tilanne on herättänyt huolta etenkin haja-asutusalueilla, missä sudet ovat tulleet liian lähelle asutusta.

– Kun susilaumat ovat uusia, rinnakkaiselo tuottaa pohdintoja, kysymyksiä, sekä jatkuvaa keskustelua susista ja niiden oikeutuksesta olla näillä meidän alueilla. Ja osittain tuottaa myös huolta, Suomen riistakeskuksen riistapäällikkö Mikael Luoma totesi Seinäjoen Sanomien haastattelussa viime lokakuussa.

Laumat ovat joka tapauksessa vakiinnuttamassa asemansa osana maakunnan pysyvää lajistoa, ja Luoman mukaan eläimen kanssa on nyt totuttava elämään.

– Vielä saattaa olla ajatusta, että sudet olisivat täällä väliaikaisesti olemassa, ja että susilaumat hävitettäisiin poikkeusluvilla pois tai jotain muuta. Näin ei ole se lähtökohtainen tilanne, Luoma totesi.

Vaalikoneeseen vastanneiden ehdokkaiden osalta puolueet jakautuvat kahteen pääasialliseen rintamaan. Keskusta-oikeisto pääasiassa puoltaa poikkeuslupien myöntämistä, kun taas vasemmistossa ja Vihreissä väittämän kanssa ollaan pääasiassa eri mieltä.

Puolueista susien kaatolupia puoltavat yhtenä rintamana Kokoomus, Perussuomalaiset, Keskusta sekä Siniset. Näiden lisäksi kaatolupia puolletaan muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta Kansalaispuolueessa, Kristillisdemokraateissa ja RKP:ssa.

Sosiaalidemokraattien listalla hajonta on suurista puolueista suurinta: pieni vähemmistö ei osaa sanoa varmuudella kantaansa tai suhtautuu juuri poikkeuslupamenettelyyn kielteisesti.

– Olen itse metsästäjä. Poikkeuslupa ei ole oikea tapa rajoittaa susikanta. Kanta pitäisi säädellä kannanhoidollisella metsästyksellä, sosiaalidemokraattien Viktor Kock perustelee kantaansa.

Huomattavaa kysymyksenasettelussa on se, että suurin osa vastaajista ei perusteluissaan puutu suoraan kannan kokoon.

Poikkeuslupia perustellaan pääasiassa halulla puuttua liian lähelle asutusta vaeltaviin susiin. Samaa perustelua käytetään sekä ”samaa mieltä” että ”eri mieltä” olevien vastauksissa.

– Poikkeuslupia on myönnettävä tarvittaessa, kun susista on häiriötä. Ei muuten vain, Vihreiden Henna Salo vastaa.

Salo on yksi vihreistä, joka on vastannut olevansa kysymyksenasettelusta ”samaa mieltä”. Saman puolueen Tuomas Ojajärvi on vastannut vaalikoneeseen olevansa kysymyksestä ”eri mieltä”.

– Ongelma ei ole susikanta kokonaisuudessaan, vaan sen keskittyminen nyt tietyille alueille. Häiritsevien yksilöiden poisto alueelta pitää olla mahdollista, mutta pitää myös huomioida, ettei tule ylilyöntejä. Poikkeusluvat kuuluvat alueen viranomaisille, joiden arvioon tulee luottaa, Ojajärvi vastaa.

Tarkastele vastauksia: www.seinajoensanomat.fi/vaalikone