Ammattiliitto Pron puheenjohtaja Jorma Malinen näkee Oulun ict-alan näkymät poikkeuksellisen hyvinä verrattuna koko maan tilanteeseen.

Ihan samanlaista viestiä tulee myös Tekniikan akateemisten liitosta. Sen jäsenistön työpaikkakehitys Oulussa poikkeaa koko maasta.

Malisen mukaan Nokian matkapuhelinliiketoiminnan romahduksen ja siihen liittyvien muiden ict-alan isojen irtisanomisten jälkeen Ouluun suunnattu tuki on ollut tehokkaampaa kuin se aikaisemmin oli esimerkiksi Salossa.

– Täällä on syntynyt hyviä yrityksiä ja täällä on kansainvälisen luokan loistavaa osaamista. Oulussa on tähän yleistilanteeseen nähden kasvamassa jonkinnäköinen menestystarina ict-puolella. Se tulee tietysti korkeasta osaamisesta, innovaatioista ja yritysideoista, toteaa Malinen.

Oulussa kuljetaan vastavirtaan

Pron jäsenistön työttömyysaste Oulun seudulla liikkuu seitsemän- kahdeksan prosentin tietämissä, mutta yli viisikymppisillä miehillä luku on Oulussakin kaksinkertainen. Työttömien yliopistokoulutettujen tekniikan ammattilaisten, lähinnä diplomi-insinöörien, määrä laski Pohjois-Pohjanmaalla viime vuoden aikana kolmisen prosenttia. Samaan aikaan muualla maalla diplomi-insinöörien määrä nousi, Pirkanmaalla 6,4 ja Uudellamaalla jopa 13 prosenttia.

– Pohjois-Pohjanmaa oli viime vuonna ainoa alue koko maassa, missä tämän ryhmän työttömyys laski. Sellainen näkemys minullakin on, että Oulun seudulla on teknisellä alalla syntynyt uusia työpaikkoja, toteaa analyytikko Arttu Piri Tekniikan akateemisten liitosta.

Oulun ict-alan tilannekuva eroaa myös Malisen mukaan selvästi koko maasta.

– Verkko-Nokian edelleen vahva maailmanluokan toimija Oulussa. Ja kun täällä jo olemassa olevalle muullekin ict-alan osaamisperustalle rakennetaan startuppien kautta kasvavaa yritystoimintaa, uskon että pitkällä aikavälillä Oulun seudulla on tällä sektorilla varsin hyvä tulevaisuus, arvioi Malinen.

Myönteisiä signaaleja koko maan tasollakin

Koko Suomessa Malinen näkee myönteisiä merkkejä myös rakennusalalla sekä pitkään parjatuilla perusteollisuuden aloilla, metsäteollisuudessa, kemian teollisuudessa ja metalliteollisuudessa.

– Kyllähän nämä vahvat toimijat alkavat osoittaa että siellä on edelleen potentiaalia olla viennin vetureita Suomessa. Puhutaan vaikka laivanrakennuksesta tai metsäteollisuuden uusista investoinneista, niin nehän ovat loistavia esimerkkejä, sanoo Malinen.

Ilman uudistumista tämä ei olisi tapahtunut.

Jorma Malinen on johtanut ammattiliitto Prota vuodesta 2014 lähtien. Timo Sipola / Yle

– Kun katsotaan metsäteollisuuden uusia suuntaviivoja, niin ei olla enää tekemisissä perinteisen metsäteollisuuden kanssa. Uusissa tehdashankkeissa metsäteollisuus, kemian teollisuus, biotuoteteollisuus ja energiateollisuus alkavat sulautua yhteen. Se kertoo alan elinvoimasta ja uusiutumiskyvystä, tiivistää Malinen.

Myös Tekniikan akateemisten liitossa nähdään pieniä positiivisia signaaleja koko maan tasolla. Vuonna 2012 alkanut yliopistokoulutettujen tekniikan ammattilaisten työttömyyden nousu alkaa talttua.

– Diplomi-insinöörien työttömyyden nousu on vähän hellittänyt koko maassa. Myös vastavalmistuneiden työttömien määrän nousukäyrä on tasaantunut, kertoo Piri.

Menestystarina ei synny ripottelemalla tuhkaa päälleen

– Me ollaan pitkään kynnetty taantuman lisäksi sellaisessa meidän tuotteittemme uusiutumishaluttomuudessa tai -kyvyttömyydessä. Mitään nopeaa hokkuspokkus-keinoa ei ole olemassa. Kun pitkään mennään alaspäin, niin pitkään kestää tulla ylöskin. Hurraa-huudoille ei ehkä ole vielä aihetta, mutta on täysin väärä valinta lietsoa itse epätoivoa ja ripotella tuhkaa päällemme, linjaa liittojohtaja.

Malinen ei usko että halventamalla olemassa olevien tuotteiden hintoja ja polkemalla työehtoja syntyisi uusi Suomen menestystarina. Hän ei odota uutta Nokiaa, mutta kylläkin pienempiä kasvuyrityksiä.

– Kyllä se menestystarina syntyy korkean jalostusarvon tuotteista. Silloin puhutaan innovaatioista, osaamisesta ja koulutukseen panostamisesta. Leikkaaminen sieltä on väärä valinta. Siitä se Nokiakin aikanaan syntyi, että siellä oli korkeaa osaamista, tutkimusta ja tuotekehitystä takana.

Eli pitäisi panostaa yritysten kasvuhakuisuuteen ja ennen kaikkea kansainvälistymiseen. Nämä ovat myös asioita joihin Oulussa on johdonmukaisesti kiinnitetty huomiota esimerkiksi kaupungin elinkeinoliikelaitos Business Oulun toiminnassa.

Koulutus on pienen maan mahdollisuus

Maliselle ei riitä pelkästään se, että koko suomalainen lahjakkuusreservi vanhempien tulotasosta riippumatta koulutetaan kansakunnan tuottavuuden kasvattamiseksi. Niin kannattaa vähäväkisen maan tehdä, mutta se ei riitä.

– Pitää kouluttaa kaikki, ei pelkästään nuorisoa. Pitäisi kouluttaa myös pidempään työuralla olleet. Meillä on käynnissä vääjäämätön teknologinen murros, joka edellyttää myös aikuisväestön osaamisen päivittämistä ja uusimista. Sitä kautta me pysymme teknologiajohtajana omissa kapeissa segmenteissä maailmalla ja sitähän me tarvitaan, kiteyttää Malinen.

Malinen on niitä liittojohtajia jotka ajattelevat, että peruutuspeiliin ei kannata katsoa työmarkkinapöydässäkään.

– Ei työmarkkinajärjestelmä saa pysähtyä paikalleen. Maailma meidän ympärillä uusiutuu kiivasta tahtia. Ei me voida ajatella, että tehdään kaikki asiat kuten ennenkin. Näen ihan aidosti tarpeen että uudistetaan työaikalakia, työsopimuslakia, yhteistoimintalakia ja myös palkan muodostumis- ja palkkamallijärjestelmiä, mitä me tulevaisuuden Suomessa tarvitaan, linjaa Malinen.