– Koen olevani työssäkäyvä köyhä. Haluan uuden auton, mutten ole pystynyt tällä palkalla sitä ostamaan. Lomamatkoihin saa säästää pidemmän aikaa. Salikorttia en ole pystynyt hankkimaan.

Näin sanoo helsinkiläinen Daniel Böckerman, 38, joka työskentelee Töölön sairaalassa laitoshuoltajana neurokirurgian puolella. Böckermanin palkka on ennen veroja reilut 1 800 euroa kuukaudessa. Käteen jää noin 1 400–1 500 euroa.

Työnkuvaan kuuluu muun muassa leikkaussalien, käytävien ja pukuhuoneiden siivous sekä sairaalajätteiden käsittely.

– Mielestäni meidän alalla on aivan liian alhainen palkka riskeihin nähden. Esimerkiksi kun ollaan vuodeosastolla, täällä syntyy noroviruksia ja tuberkuloosia, jolloin tartuntariski kasvaa.

Kun palkka on matala, ei Böckermanilla ole varaa tehdä niitä asioita, joita hän haluaisi. Böckerman asuu vaimonsa kanssa. Asumiskustannusten ja laskujen jälkeen hänellä jää käteen noin 800 euroa ruokaan ja muihin menoihin.

Suomessa on 60 000 työssäkäyvää köyhää

Työssäkäyvien köyhyyttä parhaillaan tutkiva Jyväskylän yliopiston dosentti Mikko Jakonen ei ota kantaa yksittäistapaukseen, mutta kertoo, että erityisesti hoitoalalla, palvelualoilla ja kaupan kassoina sekä siivoussalalla on työssäkäyviä köyhiä.

Yhtä ainutta määritelmää työssäkäyville köyhille ei ole, sillä se riippuu aina esittäjästään.

Tilastokeskuksen mukaan yksinelävän työssäkäyvän köyhän määritelmä on 60 prosenttia mediaanitulosta, mikä on noin 1 200 euroa käteen kuukaudessa. Tämän mukaan Suomessa on 60 000 työssäkäyvää köyhää.

Se ei kuitenkaan ole koko totuus työssäkäyvien köyhyydestä. Jakosen tekeillä olevan tutkimuksen mukaan he kuuluvat noin 100 000–400 000 ihmisen riskijoukkoon, joka saa ajoittain sosiaaliturvaa ja tekee samalla matalapalkkaista työtä. Myös heidän tulonsa ovat pienet, mutta sosiaaliturvan ansiosta heitä ei nähdä työssäkäyvinä köyhinä.

Viisi faktaa työssäkäyvistä köyhistä Matalapalkkatyöt, työn silppuuntuminen ja yksinyrittäminen lisäävät työssäkäyvien köyhien määrää. Työssäkäyvän köyhyys Suomessa on usein kontekstisidonnaista: esimerkiksi perhetilanne, asuinkustannukset, sairastumiset ja velkaantuminen vaikuttavat työssäkäyvien köyhyyteen. Yksin asuvan köyhyysraja on 1 200 euroa kuussa. Kahden lapsen yksinhuoltajan kotitalouden köyhyysraja on 2 170 euroa kuussa käytettäviä varoja. Työssäkäyvien köyhien riski koskee enemmän naisia – syynä yksinhuoltajuus, pienemmät palkat ja osa-aikatyöt. Valtio kompensoi riittämättömiä palkkatuloja sosiaaliturvalla. Lähde: Jyväskylän yliopiston dosentti Mikko Jakonen

– Suomessa köyhyys on suhteellista eli köyhyys ei välttämättä tarkoita elämistä posket lommolla, mutta toimeentulo on vaikeaa. Siihen voi liittyä velkaantumista ja sitä, että syödään esimerkiksi halvinta mahdollista ruokaa, Jakonen sanoo.

Suomessa ongelmia ovat Jakosen mukaan silpputyö ja riittämättömät työtunnit. Kun tulot vaihtelevat, se johtaa byrokratia-rumbaan.

– Kun matalapalkkatyö lisääntyy ja samaan aikaan heikennetään työehtoja, ihmiset joutuvat turvautumaan enemmän sosiaaliturvaan.

JHL: Palkat tulevat jollain aikavälillä laskemaan

Kunta-alan työnantajien etuja ajavan KT:n palkkatilastosta (siirryt toiseen palveluun)käy ilmi, että kunta-alalla pienipalkkaisessa päässä ovat juuri esimerkiksi siivoojat ja laitoshuoltajat. Kuntatyönantajat KT:sta ei muutoin kommentoitu Ylelle matalapalkkatyötä ja siihen liittyvää köyhyyttä.

JHL:n neuvottelupäällikkö Kristian Karrasch kertoo, että matalapalkkatyö koskettaa erityisesti naisvaltaisia palvelualoja, kuten siivoojia, perhepäivähoitajia, lastenhoitajia, koulunkäynninohjaajia, henkilökohtaisia avustajia ja ruokahuollon parissa työskenteleviä.

Karraschin mukaan matalasta palkasta voidaan puhua, kun palkka on noin 2 000 euroa ennen veroja.

– Tilastolliset kokonaisansiot eivät kerro koko totuutta alalla vallitsevista palkoista eli todellisuudessa palkka voi olla tätä pienempi.

Karrasch uskoo, että lähivuosina varsinkin julkisella alalla säästöjä tullaan hakemaan juuri siivouksen ja kiinteistöhuollon tehtävistä. Maakuntauudistuksen myötä siivousta ja ruokapalveluita yhtiöitetään. Työpaikat uhkaavat lähivuosina siirtyä yksityisen puolen palkkatasoihin tai työehtoihin.

– Puhutaan kymmenistä tuhansista ihmisestä julkisella puolella. Se näkyy varmaan tilastollisesti, että palkat tulevat jollain aikavälillä laskemaan.

Todellisuudessa työttömyys tai köyhyys johtuu vain harvoin yksilöllisistä valinnoista. Jyväskylän yliopiston dosentti Mikko Jakonen

Jyväskylän yliopiston dosentin Mikko Jakosen mukaan työssäkäyvä köyhä saattaa kokea epäonnistuneensa. Tämä on Jakosen mukaan ilmiö, jota ei nähdä.

– Työssäkäyvien köyhyys aiheuttaa esimerkiksi häpeää, masennusta, syömishäiriöitä ja nälkää. Lapsiperheissä kaikki perusasiat ovat kortilla, eivätkä lapset voi esimerkiksi harrastaa siinä määrin, kuin olisi tarve.

– Todellisuudessa työttömyys tai köyhyys johtuu vain harvoin yksilöllisistä valinnoista, Jakonen lisää.

Böckerman viihtyy työssään

Daniel Böckerman aikoo jatkaa työssään matalasta palkasta huolimatta. Alalla hän on ollut jo lähes kymmenen vuoden ajan ja kouluttautuu nyt oppisopimuksella toimitilahuoltajaksi.

Böckermanin mukaan heidän osastollaan laitoshuoltajien työtä arvostetaan ja heidän työstään ollaan kiitollisia.

– Viihdyn työssäni. Teemme yhteistyötä sairaalan ja henkilökunnan kanssa.

Daniel Böckermanilla on lähes kymmenen vuoden kokemus laitoshuoltajan töistä. Nyt hän kouluttautuu oppisopimuksella toimitilahuoltajaksi. Jouni Immonen / Yle

Böckermanille on tullut työperäistä käsi- ja polvivaivaa, mikä rajoittaa hänen liikkumistaan. Henkisesti hän on kuitenkin vahva.

– En suosittele työtä sellaisille, jotka eivät psyykkisesti jaksa. Sietokykyni on hyvä ja olen kokenut ja nähnyt kaikenlaista. En nosta kulmakarvoja pienestä enkä suuresta.

Ennen laitoshuoltajan töitä Böckerman oli kolme vuotta työtön, eikä halua enää kokea sitä.

– Mielestäni työssäkäynti on paljon parempi ihmiselle psyykkisesti ja fyysisesti. Kelan korvauksetkaan eivät ole työttömälle hyvät. Valitsen mieluummin työssäkäynnin kuin työttömyyden.

Aiheesta lisää:

Havaintoja ihmisestä: Työttömyys on osa kapitalistista järjestelmää

Sairaanhoitaja vuokraloukussa: "Kun kaikki rahat menevät asumiseen, herää kysymys, miksi Helsinkiin kannattaisi edes jäädä"

Lääkärit 6 954 e/kk, siivoojat 2 018 e/kk – katso listasta oman ammattisi keskipalkka

Sofia Holmberg, 34, on yrittänyt säästää vuosia onnistumatta: "Nettikirppikset ovat täynnä lastenvaatteita" – lue asiantuntijan viisi säästövinkkiä

Susanna Koski tapasi työttömän Anna-Maija Tikkasen, eikä suostunut vertaamaan tuloja: "Tässä työssähän pystyy elämään viikkokausia käymättä ruokakaupassa"