Pääsykoetuloksia odottava tuore ylioppilas, Anna Pajala, sai ensimmäisen kesätyöpaikkansa Oulun kaupungin leiriohjaajana. Ritaharjun kyläpäivillä leiriläiset pääsivät herkuttelemaan itseleivotuilla sämpylöillä. Kuva: Pekka Peura

Tilastot ovat yksi syy suunnitellun opiskelijavalintauudistuksen taustalla.

Tilastokeskuksen raportin mukaan vain kolmannes uusista ylioppilaista sijoittui välittömästi jatko-opintoihin. Tuore oululainen ylioppilas Anna Pajala tunnistaa ilmiön.

– Kirjoitin itse vaihto-oppilasvuoden takia ylioppilaaksi vuotta ikäryhmääni myöhemmin. Viime syksynä kaveriporukastani vain muutama pääsi suoraan jatkamaan opintoja.

Hyvätkään paperit eivät takaa opintoihin pääsyä, ja opintotukikuukausien kuluttaminen kakkos- tai kolmosvaihtoehtoon ei välttämättä houkuta.

– Monet ystävistäni menivät armeijaan, ja osa haki yhteishakuvelvoitteen täyttämiseksi ykkösvaihtoehdon lisäksi paikkoihin, joihin ei vahingossakaan pääse sisälle, Pajala avaa opintielle pyrkivien todellisuutta.

Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan vuoden 2016 uusien ylioppilaiden välitön pääsy jatko-opintoihin oli aiempaa vaikeampaa. Kymmenessä vuodessa jatko-opintojen ulkopuolelle jääneiden osuus uusista ylioppilaista on kasvanut 57 prosentista 71 prosenttiin. Pajalaa luvut eivät hirvitä.

– Itse olen ajatellut, että lähden opiskelemaan syksyllä joka tapauksessa, jos vaan jonkin hakemistani opiskelupaikoista saan. Jos en pääse lääkikseen, yritän ensi keväänä luultavasti uudelleen. Ja jos opintotukikuukaudet loppuvat ennen valmistumista, haen tarvittaessa töitä.

Raha on ratkaisevassa roolissa myös välivuoteen päätyvillä. Nuorille, jotka ovat jättäneet hakematta koulutukseen tai ovat muulla tavalla kieltäytyneet koulutuksesta ilman pätevää syytä, annetaan työttömyysetuuden maksamisen estävä lausunto.

– Näitä lausuntoja on annettu vuosittain työnvälitystilaston tietojen mukaan noin 11 000–12 000 kappaletta, kertoo asiantuntija Joni Rehunen työ- ja elinkeinoministeriöstä.