TOKIO Putsaa, jynssää, kiillota ja lakaise aina kuin voit. Näin kuuluu japanilaisen buddhalaismunkin Shōkei Matsumoton resepti sisäiseen rauhaan.

Hänestä ihmiset ovat ymmärtäneet siivoamisen aivan väärin. Sehän on kaikkea muuta kuin pakollinen velvollisuus tai taakka, josta tulisi päästä äkkiä eroon!

Siivoamisessa on kyse muustakin kuin fyysisen lian poistamisesta, Matsumoto selvittää tokiolaisessa Komyojin temppelissä. Se on mielen, olemuksen ja elämän puhdistamista.

Matsumoton mukaan syy on se, että ihmisen sisin on kiinteässä yhteydessä ympäristöön. Kun puunaa ulkoista, sisäinenkin kirkastuu.

– Jo 15 minuutin siivouksen jälkeen mieli on kirkkaampi ja tuoreempi. Siivotessa huolille ja ahdistukselle ei ole yhtä paljon tilaa, hän perustelee.

Puheista tulee mieleen toinen japanilainen siivousajattelija, ammattijärjestäjä Marie Kondo. Tämän KonMari-filosofia nousi maailmanluokan hitiksi kolmisen vuotta sitten ja innosti myös suomalaiset "konmarittamaan" eli karsimaan tavaraa.

Temppelien ulkosiivouksessa hyödynnetään ämpäreitä ja usein sadevettä. Komyojin kanjimerkit tarkoittavat kirkkaan valon temppeliä. Timo Wright

Myös munkki Matsumoton vuonna 2011 julkaisema siivousopas kiinnostaa maailmalla. Se on käännetty 12 kielelle, englanninkielinen A Monk's Guide to a Clean House and Mind ilmestyi tammikuussa.

Lieneekö 38-vuotias munkki Japanin seuraava siivousguru?

Matsumoto nauraa ajatukselle. Moni lukija on kyllä kiittänyt häntä siitä, että ikävästä velvoitteesta on tullut myönteinen harjoitus.

Toisin kuin konmaritus, Matsumoton filosofia perustuu buddhalaiseen viisauteen. Siinä ei hänen mukaansa kuitenkaan ole kyse uskonnosta. Päinvastoin: koska siivous on osa arkea, sen avulla voi saman tien harjoittaa vaikkapa läsnäoloa tai keskittymistä.

Siivoaminen voi siten toimia kuten meditaatio tai viime vuosina yleistynyt tietoisuustaitoharjoitus mindfulness, Matsumoto sanoo.

– Meditaatio ei kiinnosta kaikkia, mutta siivous on olennaista lähes jokaiselle. Se on hyväksi keholle, mielelle, ympäristölle ja ystävyydelle, sillä sitä voi tehdä yhdessä.

Shōkei Matsumoto siivoaa perinteisissä samue-työvaatteissa päivittäin aina, kun ei ole työmatkalla. Timo Wright

Shōkei Matsumoto on moderni kaupunkilaismunkki, joka haluaa vahvistaa temppeleiden suosiota maallistuvassa Japanissa. Hänellä on kansainvälinen liikkeenjohdon maisteritutkinto, Twitter-tili ja sillä noin 2 900 seuraajaa.

Brändäämisen hallitseva Matsumoto on seitsemän vuoden ajan vetänyt japanilaismunkeille johtamiskoulutusta, jossa etsitään keinoja tuoda temppeleitä lähemmäs ihmisten arkea.

Hänen Itä-Tokiossa sijaitseva Komyojin temppelinsä on kuuluisa lounashetkistä, joina temppelin terassi avataan naapuruston työntekijöiden käyttöön.

Lisäksi munkki järjestää tokiolaisille parin viikon välein aamuharjoituksia, joissa lakaistaan ja pyyhitään temppeliä yhdessä, luetaan pyhiä tekstejä ja juodaan teetä. Tunnin "temppeliaamuista" ilmoitetaan Twitterissä, ja niissä käy esimerkiksi liikemiehiä, freelancereita, opiskelijoita ja kotirouvia.

Pikkuluudalla lakaistaan temppelin kohdat, jonne iso luuta ei mahdu. Timo Wright

Parasta on siivota juuri aamulla, Matsumoto neuvoo. Siten mieli toimii tehokkaimmin koko loppupäivän. Vaikka lakaiset ja moppaat miten kovasti tahansa, se ei virkistä, jos teet sen illalla, hän kirjoittaa teoksessaan.

Tärkeintä siivouksessa on säännöllisyys. Matsumoton mukaan lyhytkin päivittäinen siivoushetki hyödyttää enemmän kuin kunnon siivous kerran kuussa.

Hän tietää, että nykyihmiset ovat kiireisiä. Motivaatio kasvaa, kun ymmärtää säännöllisen putsaamisen vaikutukset hyvinvointiin.

Siis tämän: Jokainen löytämäsi tahra on merkki mielesi levottomuudesta. Kun opit näkemään, miten sisäinen kaaoksesi heijastuu ympäristöön, voit purkaa kaaosta hallitsemalla tilaa, jossa asut.

Matsumoto suosittelee siivoamaan hiljaisuudessa, sillä se helpottaa rauhoittumista.

– Siivoaminen on yksinkertaista. Keskity siihen, mitä teet. Ole tietoinen ympäristöstäsi, hän sanoo.

Japanilaistemppeleissä on vesipiste, jossa vierailijat puhdistavat saapuessaan kätensä ja suunsa. Timo Wright

Mitä tavaraan tulee, Matsumoto kehottaa valppauteen jo sen hankintavaiheessa. Onko tavara aidosti tärkeä? Voiko sitä käyttää ikuisesti tai pitkään?

– Tavaraa kertyy vain, jos sitä hankkii. Vaikka kuinka luopuisi vanhasta, tulva jatkuu, kunnes vedentulo pysäytetään.

Shōkei Matsumoton vinkkejä siivoukseen

Siivoa vähän joka päivä, mieluiten heti aamusta. Älä aloita siivoamista enää illalla.

Avaa ikkunat ennen siivousta. Tunne raikas ilma. Siivoa hiljaisuudessa, anna kehosi keskittyä.

Sulje kaapit perässäsi ja laita käyttämäsi tavarat paikoilleen. Siisti jälkesi viimeistään ennen nukkumaanmenoa.

Valonlähteet edustavat viisautta. Puhdista lamput hellästi, niin kuin auttaisit sieluasi loistamaan.

Arvosta tavaroita. Pyyhi esineet myötäillen materiaalin rakennetta, kuten puun syitä.

Hiljenny kuulemaan, missä esineet haluavat tulla säilytetyiksi. Anna tarpeettomat eteenpäin, jos ne voivat loistaa muualla.

Jätä vessa aina siistimmäksi kuin se oli sinne tullessasi. Tämä auttaa seuraavaa tekemään samoin.

Nauti siivouksesta lasten kanssa. Jaa tehtävät perheen kesken ja vaihtele niitä välillä.

Shōkei Matsumoto tietää, millainen kaaos esimerkiksi lapsiperheessä voi syntyä. Hänen mukaansa lapset kannattaa innostaa mukaan siivoukseen jo pieninä. Siivoaminen on koko perheen vastuulla ja keino vahvistaa perhesiteitä.

Kevätsiivouksesta voi tehdä vuosittaisen perhetapahtuman, munkki ehdottaa.

Matsumoto on itse 9- ja 5-vuotiaiden lasten isä. Hänen edustamassaan Japanin puhtaan maan buddhalaisuudessa munkeilta ei vaadita selibaattia.

Shōkei Matsumoto on kotoisin maallikkoperheestä pohjoiselta Hokkaidon saarelta. Timo Wright

Epätavallisen munkin Matsumotosta tekee se, että hän ei tule temppelisuvusta, toisin kuin valtaosa Japanin munkeista. Hänen isänsä on yrittäjä ja äitinsä lastentarhanopettaja. Munkin elämän mies valitsi omasta tahdostaan.

– Buddhalainen filosofia kiinnosti minua. Sen tehtävä on auttaa ihmisiä elämään parempaa elämää, Tokion yliopistossa filosofiaa opiskellut Matsumoto kertoo.

Siivoamisen hyödyt hän oivalsi vasta harjoitellessaan munkin arkea Kioton luostareissa. Niissä siivoamista saattoi olla jopa kolmasosa päivästä. Munkit heräsivät aamuneljältä, peseytyivät, resitoivat pyhiä tekstejä, siivosivat, söivät, resitoivat ja siivosivat. Lattiat kiillotettiin päivittäin, oli tarvetta tai ei.

Shōkei Matsumoton lempisiivousväline on luuta. Hän pitää lakaisemisen äänestä.

– Kun lakaisen ulkona, voin aistia sään, lämpötilan ja kukkien muutokset jopa keskellä Tokiota.

Puuharava ja -harja kuuluvat temppelin yleisiin siivousvälineisiin. Eniten käytetään luutaa, rikkalapiota ja harjaa. Timo Wright

Lue myös: Japanissa keksittiin hyville löylyille sana, jota ei edes suomen kielestä löydy – Löylybuumi loi Japaniin nuorten saunahullujen alakulttuurin