- On tilanteita, joissa näillä tahoilla tulisi olla mahdollisuus rahankeräykseen. Yleishyödyllisyyden käsite uskonnollisessa toiminnassa on noussut ongelmaksi. Yhteisvastuu-keräyksessäkin tulkinta liikkuu epävarmalla alueella.

Räsäsen mielestä uskonnollisen toiminnan tukeminen on kansalaisten perusoikeus. Hän pitää ongelmallisena, että lupatulkinnat saattavat vaihdella eri puolilla Suomea.

- Rahankeräystä ei tulisi rajoittaa ilman painavia syitä. Suurimmat ongelmat ovat olleet tulkinnoissa uskonnollisten säätiöiden ja yhdistysten yleishyödyllisyydestä.

Sisäasiainministeriön poliisiosasto on ohjeistanut Poliisihallitusta rahankeräyslupien tulkinnasta. Räsäsen mukaan uskonnollinen toiminta on tulkittava yleishyödylliseksi.

- Evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella kirkolla ei lain mukaan ole lainkaan oikeutta rahankeräykseen. Seurakunnissa on tullut ongelmia rahan keräämisessä esimerkiksi diakonisiin tarkoituksiin.

Valtionkirkoilla eli evankelis-luterilaisella ja ortodoksisella kirkolla on verotusoikeus.

- Verottajan kanssa ei ole ollut ongelmia. Tuloverolaissa uskonnolliset säätiöt ja yhdistykset on tulkittu yleishyödyllisiksi yhteisöiksi. Rahankeräys- ja tuloverolaissa tulkinta olisi oltava yhteneväinen.

Räsänen ei ota kantaa, tulisiko kirkoille antaa rajoittamaton oikeus rahankeräykseen. Rahankeräyslaki sallii yleishyödylliset keräykset muille uskontokunnille kuten Helluntaikirkolle ja Vapaakirkolle.

Ministeriön asettama työryhmä pohtii rahankeräyslain muuttamista.

Lähteet: YLE Uutiset / Petri Manssila