Mistä on kyse? Emeritusprofessori kyseenalaistaa palkka-alen vaikutuksen kilpailukykyyn

Hänen mukaansa viiden prosentin palkka-alesta seuraisi alle prosentin vaikutus kilpailukykyyn

Suomi on EU:n työvoimakuluissa kuudentena

Suomea suuremmat työvoimakulut on muissa Pohjoismaissa, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa

Pääministeri Juha Sipilä esitti keväällä työaikojen pidentämistä sadalla tunnilla vuodessa, käytännössä se laskisi palkkoja viisi prosenttia. Se aiheuttaisi hallituksen mukaan tuottavuusloikan ja kilpailukyvyn paranemisen samoin viidellä prosentilla.

Ehdotus ei mennyt läpi, mutta palkkoja halutaan edelleen alentaa viisi prosenttia. Hallitus kertoo keinot tähän heinäkuun loppuun mennessä.

Emeritusprofessori Raimo Ylinen Oulun yliopistosta arvioi kuitenkin, ettei viiden prosentin palkka-ale lisää vientiteollisuuden kilpailukykyä viittä prosenttia.

– Teollisuuden kustannuksista vain viisitoista prosenttia on työvoimakustannuksia, joten viiden prosentin palkanalennus vaikuttaa kilpailukykyyn selvästi alle yhden prosentin ja työn tuottavuuteen eli tuotantoon työtuntia kohti tällä pidennyksellä ei ole mitään vaikutusta, sanoisin ettei se vaikuta sitä eikä tätä, laskee Ylinen.

– Tässä on tavallaan annettu hiukan harhaan johtavaa tietoa, on puhuttu viiden prosentin kilpailukykyloikasta, kysehän ei ole tästä, vaan viiden prosentin muutoksesta yksikkötyökustannuksiin. Se on kuitenkin huono mittari kilpailukyvylle, koska yksikkötyökustannukset eivät muutu suoraan kilpailukyvyksi vaan riippuvat siitä mitä tehdään, jatkaa emeritusprofessori Raimo Ylinen.

– Palkoilla ei pystytä tässä kovin paljon tekemään, kyllä jotain muuta on tässä tehtävä.

Meillä teollisuuden palkat eivät EU:n korkeimpia

Eurostatin uusimpien tilastojen mukaan Suomen tehdas- tai vientiteollisuuden työvoimakustannukset eivät ole Euroopan kalleimpia.

– Eurostatin tilastojen mukaan teollisuuden työvoimakustannukset Suomessa olivat viime vuonna noin 36 euroa työtuntia kohti. Se oli enemmän kuin 18 euromaassa keskimäärin, missä se oli 32 euroa, mutta se oli kyllä vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa tai Saksassa, Ranskassa tai Belgiassa, sanoo yliaktuaari Olli Savela Tilastokeskuksesta.

EU:n pienimmät työvoimakulut löytyvät Bulgariasta, ja Romaniasta 4–5 euroa tunnilta. Alle kymmenen euron työvoimakuluja on seitsemässä, lähinnä itäisen Euroopan maassa, 10–15 euron työvoimakuluja kahdeksassa maassa, muun muassa Virossa, Kreikassa ja Portugalissa.

Yle Uutisgrafiikka/Eurostat

Bruttokansantuotteesta teollisuuden osuus Suomessa oli viime vuonna 16 prosenttia, 2007 se oli vielä neljännes. Palveluiden osuus on kasvanut meillä kuten kaikissa kehittyneissä maissa.

Palkanalennukset voisivat syventää taantumaa, leikkausten sijaan esimerkiksi Kansainvälinen valuuttarahastokin – kuten Ylinenkin – suosittaa Suomelle elvytystä.

– Ainoa merkittävä keino on se että kehitetään uusia, kilpailukykyisiä tuotteita ja siihen tarvitaan yrityksiä ja valtiovaltaa mukaan. Esimerkiksi voitaisiin ottaa ihan konkreettisia tavoitteita jonkin tuoteryhmän kehittämiseksi. Tästä cleantechistä esimerkiksi on puhuttu, sieltä voisi löytyä spivia tuotteita.

– Meillä ei ole vuosiin syntynyt uusia suurempia innovaatioita. Ongelma on se, että me teemme suurinpiirtein samoja tavaroita kuin ennenkin ja yritämme sitten viilata hinnoista pois, että ne saataisiin kaupaksi. Pelit on kyllä kasvuala, mutta toistaiseksi sen merkitys kansantaloudelle ei ole kovin suuri, sanoo Ylinen.