Puolustusliitto Naton 29 jäsenmaasta vain kaksi on liittynyt siihen kansanäänestyksen kautta. Asia vahvistetaan Uudelle Suomelle Suomen Nato-lähetystöstä.

Kansanäänestyksen kautta Natoon liittyneet maat ovat Slovenia ja Unkari. Lisäksi Espanja on liittymisen jälkeen järjestänyt äänestyksen Nato-kannatuksesta. Naton säännöt edellyttävät, että jäsenyydelle on oltava aito kansan tuki, mutta mitään tapaa tuen selvittämiselle ei määritetä.

Päivitys klo 17.25: Mainittujen kolmen maan lisäksi myös Slovakia on järjestänyt Natosta kansanäänestyksen. Vuoden 1997 kansanäänestys katsottiin kuitenkin mitättömäksi, sillä vain noin 10 prosenttia äänioikeutetuista äänesti. Nato ei kutsunut Slovakiaa jäsenprosessiin esittäessään kutsuja uusille jäsenille pian Slovakian äänestyksen jälkeen, ja Slovakia liittyi Natoon vasta seitsemän vuotta myöhemmin parlamentin päätöksellä.

Natoa kannattavan Suomen Atlantti-seuran puheenjohtaja, europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari (sd.) katsoo, että Suomi ei tarvitse erillistä kansanäänestystä liittymisestä.

–Minusta se on vähän erikoista, että Suomessa on tehty tästä aika käytännönläheisestä ratkaisusta niin valtavan dramaattinen. Nyt näköjään presidentti haluaa tätä dramatiikkaa jatkaa, sanoo Jaakonsaari Uudelle Suomelle.

Tällä hän viittaa suoraan jatkokautta tavoittelevan Sauli Niinistön näkemyksiin Natoon liittymisestä ja kansanäänestyksestä . EVAn järjestämässä presidenttitentissä maanantaina Niinistö arvioi, että kansanäänestys olisi paras keino mittauttaa kansan tuki. Ykkösasiana on Niinistön mukaan oltava kansan hyväksyntä, mutta kansanäänestys olisi paras tapa se mitata.

–Jos joku keksii jonkun toisen tavan absoluuttisen varmasti mitata kansan mielipide niin, että suomalaiset sen hyväksyvät, niin siitä vain, Niinistö totesi tentin jälkeen toimittajille.

–En tiedä tarkalleen, mitä Niinistö tällä etsii muuta kuin että kansan tuki on oltava. Sehän selvä ja sen voi tehdä monella tapaa. Mutta että tulisi erikseen jotkut Nato-äänestys, se on vähän turhaa draamaa, Jaakonsaari vastaa Niinistölle.

–Nyt on valitettavasti se tilanne, että monet johtavat poliitikot eivät oikein sano kantaansa. Tässä ikään kuin pitkitetään sitä kansalaisten mahdollisuutta kannanottoon juuri näillä menettelytapaan liittyvillä kysymyksillä. Tässä olen samaa mieltä kuin ehdokas Nils Torvalds (r.), joka sanoo, että se on yksi tapa haudata keskustelu tähän menettelytapaan. Mutta se on aika suomalainen tapa muutenkin, että puhutaan vain menettelytavasta eikä itse asiasta, Jaakonsaari jatkaa.

Jaakonsaari uskoo, että osa päättäjistä ei kerro todellista Nato-kantaansa, sillä kansan enemmistö on puolustusliittoa vastaan.

–Se on totta tietenkin. Varmaan on niinkin, että tilannearvio vaihtelee. Siinä tietenkin Suomen asema on se, joka tekee ihan aidosti varovaiseksi ihmisten kannanotot. Mutta se taas lyö korvalle sitä käsitystä, että Suomi tekee itsenäisesti ulko- ja turvallisuuspoliittiset ratkaisut.

Jaakonsaari näkee parempana ratkaisuna keskustan presidenttiehdokas Matti Vanhasen ehdotuksen, että kansan tuen selvittämiseksi riittäisi, että Nato nousisi esimerkiksi eduskuntavaalien teemaksi.

–Se on vähän makuasia, miten kansan enemmistön kanta mitataan. Se voidaan hakea aktiivisella keskustelulla, josta puolueet vetävät johtopäätökset ja sitten vaaleissa ratkaistaan, mitkä puolueet saavat asialistalleen tuen, Jaakonsaari toteaa.

Juttua päivitetty klo 17.25 tiedoilla Slovakian Nato-kansanäänestyksestä, joka kuitenkin jäi mitättömäksi alhaisen äänestysaktiivisuuden vuoksi.