Hamppusampo on tuonut Eviran luvalla Suomeen ulkomaisia kannabidiolilajikkeita risteytyksiin ja siementuotantoon. Kuvassa Hannu Hyvönen ja Swiss Dream -lajikkeen emikukintoja Finolan hedekasvien pölytettävänä Kiuruvedellä.

Hamppusampo on tuonut Eviran luvalla Suomeen ulkomaisia kannabidiolilajikkeita risteytyksiin ja siementuotantoon. Kuvassa Hannu Hyvönen ja Swiss Dream -lajikkeen emikukintoja Finolan hedekasvien pölytettävänä Kiuruvedellä. Hannu Hyvönen

Laillisesta kannabisalasta on kasvanut maailmalla miljardibisnes. Suomessa siihen on vielä pitkä matka.

Pieni joukko ihmisiä kehittää Suomelle tulevaisuuden vientituotetta: laadukkaalle ja puhtaasti kasvatetulle suomalaiselle kannabidiolille eli kevytkannabikselle povataan suurta menekkiä maailman nopeasti kasvavilla laillisilla kannabismarkkinoilla. Ainakin jos on uskominen Suomen ensimmäistä kannabisyhtiötä Hamppusampoa.

Ennen suomalaisen hampun maailmanvalloitusta kannabisalan toimijoilla on edessään mittava työ päästäkseen eroon kannabiksen ympärillä olevasta stigmasta ja saadakseen kannabidiolia sisältävä kannabis myyntiin Suomeen ilman reseptiä.

Odotukset ovat korkealla, mutta matka on kieltämättä pitkä ja kivinen. Suomen viranomaiset suhtautuvat varauksella kannabidiolin myynnin vapauttamiseen.

Kevytkannabis eli kannabidiolia sisältävä kannabis on eri asia kuin päihteenä käytettävä THC:tä sisältävä kannabis.

Kaikki kannabis ei ole päihdyttävää Kannabidioli eli CBD on yksi kannabiksen kymmenistä kemiallisista yhdisteistä. Se ei päihdytä, mutta sillä on rentouttava ja mahdollisesti ahdistusta lieventävä vaikutus.

Kannabidiolin haittoja ja hyötyjä ei ole vielä laajamittaisesti tutkittu. Maailman terveysjärjestö totesi raportissaan (siirryt toiseen palveluun) , että kannabidioli ei ole haitallista eikä se ole addiktoiva.

, että kannabidioli ei ole haitallista eikä se ole addiktoiva. Kannabiksen voi karkeasti jakaa kolmeen eri luokkaan käyttötarkoituksensa mukaan: psykoaktiivista THC:tä sisältävä päihdekannabis, maataloustuote öljysiemenkannabis sekä kannabidiolihamppu, jolla on mahdollisesti lääkinnällisiä vaikutuksia.

Suomessa THC-kannabis on luokiteltu huumausaineeksi, kun taas kannabidioli reseptiä vaativaksi lääkeaineeksi.

Vuodesta 2008 lähtien lääkärit ovat voineet Suomessa määrätä THC:tä ja/tai kannabidiolia sisältäviä lääkkeitä esimerkiksi vaikeaan kipuun tai MS-taudin oireisiin.

Suomen apteekeissa on myynnissä MS-taudin oireisiin reseptiä vaativa Sativex-sumute, joka sisältää ulkomailla tuotettua kannabidiolia. Lisäksi EU:ssa on kehitteillä lasten vaikean epilepsian hoitoon lääke (siirryt toiseen palveluun), jossa kannabidioli on tärkeimpänä vaikuttavana aineena.

Valmiina, jos lainsäädäntö vapautuu

Suomen ensimmäisellä kannabisyhtiöllä Hamppusampolla on käynnissä koeviljelyn kesä: Nyt kehitetään ei-päihdyttävän kannabislajikkeen kasvatusta Suomen pelto- ja kasvihuoneviljelyyn. Tavoitteena on jalostaa laadukasta kannabidiolia myyntiin Suomen ja ulkomaiden markkinoille – kunhan Suomen laki sallii viljelyn kaupallisessa mittakaavassa.

Hamppusampon hallituksen jäsen Hannu Hyvönen uskoo, että Suomessa tullaan jo lähivuosina viljelemään lääkekannabista.

– Olemme lähteneet liikkeelle, koska hamppubuumi kasvaa maailmalla kovaa vauhtia. Valmistaudumme nyt siihen, että kun laillinen viljely on Suomessa mahdollista, täältä löytyy viljely- ja sadonkäsittelytaitoa sekä lajikkeita, sanoo Hyvönen.

Kaikkien hamppulajikkeiden kasvattaminen on lähtökohtaisesti laillista, kunhan sitä ei tee päihtymystarkoitukseen. Kasvattaminen tutkimus- ja kehitystarkoitukseen on siis sallittua: esimerkiksi Hamppusampon käyttämät risteytyslajikkeet on tuotu Suomeen elintarviketurvallisuusvirasto Eviran luvalla.

Hamppusampon kannabidiolin kehitystyössä on Hyvösen mukaan mukana puolenkymmentä viljelijää: rannikolla, Oulun ja Jyväskylän suunnilla, Ylä-Savossa, Lieksassa ja Rautavaaralla. Toiminta on vielä pientä ja kotikutoisen oloista.

Hamppusampo ei ole ainoa taho Suomessa, joka kehittää öljysiemen- ja kannabidiolihamppujen kasvatusta ja tuotteistamista.

– Vireillä on muitakin projekteja, esimerkiksi Länsi-Suomessa kehitetään viljelyä. Uskon, että ison rahoituksen projekteja on myös tulossa, sanoo Hyvönen.

Laillisen kannabisalan arvo tulevaisuudessa jopa 50 miljardia euroa

Hyvönen maalailee hampputaloudesta Suomen maaseudun uutta mahdollisuutta. Hänen visionsa mukaan Suomessa olisi eri kokoisia tuottajia, jalostuslaitoksia ja tuotekehitystä.

– Suomi voisi brändätä oman kannabiksensa huippuunsa: yöttömän yön alla kasvanut puhdas lääkekannabis, joka kasvaa meillä luonnonmukaisesti myös ulko-olosuhteissa, sanoo Hyvönen.

– Erityisesti luomuviljellyllä lääkekannabiksella olisi isot markkinat sekä Suomessa että maailmalla.

Hyvösen mukaan hamppu menestyy hyvin pohjoisen oloissa. Esimerkiksi öljysiemenlajike Finolaa viljellään Suomessa elintarvike- ja kosmetiikkakäyttöön arviolta muutaman tuhannen peltohehtaarin verran. Viljely on keskittynyt Lounais-Suomeen.

Finolan etuna on Hyvösen mukaan se, että sillä luonnostaan korkea kannabidiolipitoisuus – ja Suomen kannabisalan tekemällä jalostamisella sitä yritetään saada vielä korkeammaksi.

BioCanin työntekijä kantaa kannabidiolihampun emokasveista leikattuja pistokkaita sveitsiläisessä tuotantotilassa. Sasha Silvala / Yle

Maailmalla laillinen kannabisala on kasvava bisnes: Forbes uutisoi, että kuluttajien ennustetaan käyttävän lähes 50 miljardia euroa laillisiin kannabistuotteisiin vuoteen 2027 mennessä. (siirryt toiseen palveluun) Tähän mennessä markkinat ovat ottaneet ne maat, jotka ovat vapauttaneet kannabislainsäädäntöään: Kanada, Yhdysvallat, Israel, Sveitsi ja Hollanti.

Hyvösen mukaan nyt on kyse siitä, että ketkä hyötyvät, jos kannabislainsäädäntö Suomessa joku päivä vapautuu.

– Kanadaan ja Yhdysvaltoihin on noussut jättiläismäisiä hehtaarien hamppufarmeja, jotka ovat isojen yritysten omistuksessa. Meillä on utopia, että Suomessa hamppu olisi sampo, joka jauhaisi hyvinvointia kaikille, myös syrjäseutujen pientuottajille, Hyvönen sanoo.

Vapaa myynti vaatisi laajat selvitykset mahdollisista haitoista

Yle Uutiset kertoi hiljattain, että Sveitsissä on meneillään kevytkannabiksen eli kannabidiolin buumi. Kannabidioli katsotaan siellä ravintolisäksi, ja 18 vuotta täyttäneet saavat ostaa sitä ruokakaupoista ja kioskeista.

Myös Hamppusampo toivoo, että kannabidioli nähtäisiin Suomessa ravintolisänä. Tällä hetkellä lääketurvallisuusvirasto Fimea luokittelee sen reseptiä vaativaksi lääkkeeksi sen lääkinnällisten ominaisuuksien takia.

– Kansainvälisesti suunta on se, että kannabidiolia sisältävät hamppulajikkeet rinnastetaan ravintolisiiin. Me olemme sitä mieltä, että ei ole tarvetta kontrolloida kasvia, jolle ei ole löydetty haittavaikutuksia, sanoo Hamppusampon Hyvönen.

Sveitsiläinen Medropharm tuottaa kevytkannabista, jota myydään muun muassa paikallisissa Lidleissä. Sasha Silvala / Yle

Fimean ylilääkäri Eeva Sofia Leinonen muistuttaa, että lääkkeen turvallisuutta pystytään arvioimaan vasta myyntilupatutkimusten valmistuttua ja vielä lääkkeen ollessa markkinoilla, kun tietoa käytön myötä karttuu.

Leinosen mukaan lääkkeen valmistus vaatii tarkan laadunvalvonnan läpäisemisen, ja se koskee myös kannabidiolia. Ravintolisät pääsevät helpommalla: Niillä ei ole samanlaista ennakkovalvontaa ja laatua testataan pistokokein. Eroavaisuus Suomen ja kevytkannabiksesta innostuneen Sveitsin välillä kannabidiolin lääkeluokittelussa saattaa liittyä lainsäädäntöeroihin, sillä Sveitsi ei kuulu Euroopan unioniin.

– Tämänhetkisen tiedon perusteella ja ainakin nykyisillä lääkekäytön annoksilla kannabidioli on selvästi lääke. Kannabidioli on toisena vaikuttavana aineena meillä jo yhdessä MS-taudin oirelääkkeessä, ja lisäksi kannabidiolivalmisteita on kehitteillä muidenkin sairauksien hoitoon, sanoo Leinonen.

Sosiaali- ja terveysministeriön kanta kannabidiolin myymiseen ilman lääkemääräystä on nuiva. Yle Uutisten haastattelussa neuvotteleva virkamies Elina Kotovirta sanoo, että myynnin vapautus vaatisi isot ja rahakkaat selvitykset tuotteiden turvallisuuden varmistamiseksi.

Hannu Hyvösen mukaan suurin urakka on hampun ympärillä olevan stigman poistamisessa. Hyvöstä harmittaa se, että päihteenä käytettävä THC-hamppu luo niin synkän varjon muiden kannabistuotteiden ylle.

Kannabidiolihampun viljelykehityksestä oli Hyvösen mukaan alkujaan kiinnostunut jopa satoja ihmisiä, mutta loppujen lopuksi vain puolenkymmentä uskalsi lähteä mukaan. Pelkona on, että naapuri soittaa poliisit, jos takapihalla kasvaa hamppu – vaikka se olisi laillisesti kasvatettu Finola-lajike.

– Vaikka poliisi kävisi paikan päällä toteamassa, että mitään laitonta ei ole, moni pitää sitä häpeällisenä. Hamppuun liittyy tänä päivänä sosiaalinen stigma, sanoo Hyvönen.

Lue lisää:

Yle Uutiset: Sveitsissä kasvaa uusi laillinen kannabisbisnes – hampusta tehdään voiteita, ravintolisiä ja sätkiä, mutta tuotteiden vaikutuksista ei ole varmaa tietoa

Toimittajalta: Keskustelu lääkekannabiksesta käydään tunteilla – aihe on edelleen tabu Suomessa

A-Studio: Mikä ihmeen kevytkannabis?