Autoalan Tiedotuskeskuksen tilannekatsauskin sen sanoo: Suomesta on tulossa Ruotsista ja Saksasta tuotujen käytettyjen dieselautojen loppusijoituspaikka.

Tiedotuskeskuksen arvion mukaan Suomeen tuodaan vuonna 2018 hieman yli 40 000 käytettyä autoa. Niistä noin 60 prosenttia on dieseleitä, mikäli suhde pysyy samana kuin vuoden ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana.

Dieselkäyttöiset autot puhuttavat Euroopassa. Esimerkiksi Tanska, Iso-Britannia ja Ranska ovat ilmoittaneet aikovansa kieltää dieselautojen myynnin. Tanskassa dieselit aiotaan kieltää vuodesta 2030 lähtien, Iso-Britanniassa ja Ranskassa kymmenen vuotta myöhemmin.

Monissa maissa dieselien käyttöä kaupunkien keskustoissa on rajoitettu.

Suomessa ei juuri nyt suunnitella dieselautojen myynnin kieltämistä tai käytön rajoittamista.

Liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerin (kesk) mukaan Keski-Euroopassa kieltojen syynä ovat olleet paikalliset ilmanlaatuongelmat kaupunkien keskustoissa. Suomessa samanlaisia ongelmia ei ole.

Sen vuoksi Suomessa ei ole tarvetta rajoittaa dieselien käyttöä kiireellisesti.

”Pidemmällä aikavälillä fossiilisesta dieselistä, kuten myös fossiilisesta bensiinistä, täytyy kuitenkin päästä eroon ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Näin ollen on oletettavaa, että dieselautojen myynti tullaan jollain aikavälillä kieltämään.”

Uusinta teknologiaa käyttävien dieselien päästöt ovat nykyisin samaa suuruusluokkaa kuin bensiiniautoilla. Sen vuoksi uusimpia dieseleitä tuskin kielletään lähivuosina.

Uusimmissa dieselautoissa typen oksidipäästöjä vähentää selektiivinen katalysaattori, SCR-laite. Sellainen on oltava kaikissa uutena myydyissä dieselautoissa vuoden 2019 syyskuusta lähtien.

Lainsäädäntö ei edellytä SCR-laitetta, mutta ilman sitä päästömittausten rajaa on vaikea saavuttaa. Suomeen tuoduissa vanhoissa dieseleissä ei tätä laitetta yleensä ole, vaikka se voidaankin asentaa autoon jälkikäteen.

Uudet laitteistot ovat nostaneet dieselautojen tuotantokustannuksia. Käytännössä tästä seuraa, että pienet edulliset dieselit ovat katoamassa uusien autojen markkinoilta.

”Verotuksen päähuomion pitäisi kuitenkin kaiken kaikkiaan olla auton käytössä.”

Suomeen on tuotu 2000-luvulla käytettyjä autoja etenkin Saksasta, mutta vuodesta 2015 lähtien Ruotsista tuotujen autojen määrä on noussut hiljalleen. Joulukuussa 2017 Suomeen tuotiin ensimmäistä kertaa enemmän autoja Ruotsista kuin Saksasta.

Vuoden 2018 ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana Ruotsista tuotiin Suomeen jo lähes 17 000 autoa. Kasvu on ollut melkoinen, sillä vuosina 2012–2014 Ruotsista tuotiin Suomeen keskimäärin 2000 käytettyä autoa vuodessa. Kasvulle ei toistaiseksi näy loppua.

Autoalan Tiedotuskeskuksen erityisasiantuntija Hanna Kalenoja pitää nykyistä tilannetta epäterveenä.

”Meille tuodaan paljon autoja ja meillä myydään vähän uusia autoja. Ruotsissa myydään uusia autoja noin 1,7 kertaa enemmän asukasta kohden kuin Suomessa”, Kalenoja kertoo.

Myös Berner pitää tilannetta ongelmallisena.

Suomi on nimittäin sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 39 prosentilla vuoden 2005 tasosta 2030 mennessä. Vanhojen ja suuripäästöisten dieselautojen käyttäminen vaikeuttaa tavoitteen saavuttamista.

Toisin kuin Ruotsissa, Suomessa on totuttu ostamaan autot käytettyinä. Berner sanoo, ettei nykyverotus ohjaa kuluttajia oikeaan suuntaan. Verotusta olisi muutettava, jotta se tukisi uusien autojen ja erityisesti nollapäästöisten autojen hankintaa.

Bernerin mukaan muutoksia tarvitaan mahdollisesti niin auto-, ajoneuvo- kuin polttoaineveroonkin.

”Verotuksen päähuomion pitäisi kuitenkin kaiken kaikkiaan olla auton käytössä, ei niinkään sen hankinnassa. On myös arvioitava, tehoaisivatko polttoaineverotukseen tehtävät päästöperustaiset muutokset parhaiten.”

Autoalan Kalenoja sanoo, että autovero on osaltaan vanhentanut autokantaa, sillä korkean veron vuoksi autoja on taloudellisesti järkevämpää pitää kauemmin.

Keski-iältään Suomeen tuodut autot ovat 8–9-vuotta vanhoja. Vuoden 2018 lopulla koko Suomen autokannan keski-ikä oli noin 12 vuotta. Vanhat tuontiautot eivät siis tee hyvää Suomen jo ennestään iäkkäälle autokannalle.

Euroopan mittapuulla Suomen autokanta oli vuonna 2017 viidenneksi iäkkäin. Vielä vanhempia autot olivat Kreikassa, Romaniassa, Portugalissa ja Virossa.

Sitä, miten paljon Suomeen tuodaan vanhemman tai uudemman luokan dieseleitä, ei ole tilastoissa eroteltu.

Ihmisten ympäristötietoisuus heijastuu myös autokauppaan. Vanhimpien dieselautojen myynnistä on tullut vaikeaa, kertoo kehitysjohtaja Harri Paavola Helsingin Rinta-Joupilta.

Nykyaikaisten dieseleiden kanssa samaa ongelmaa ei ole ollut.

”Ihmisellä, joka ajaa paljon, ei edelleenkäään ole taloudellisesti muuta vaihtoehtoa kuin diesel”, Paavola sanoo ja viittaa siihen, että dieselauto kuluttaa usein vähemmän polttoainetta kuin bensa-auto.

Suomeen tuotujen käytettyjen autojen määrä on kasvanut viime vuosina huomattavasti, ja se selittyy lähes kokonaan Ruotsin-tuonnin kasvulla.

Autojen tuonnin kasvuun on vaikuttanut kruunun kurssin edullisuus euroon verrattuna, mutta myös Ruotsin markkinan ylitarjonta, joka pitää hinnat kilpailukykyisinä.

”Siellä on paljon leasingautoja. Kun ne autot vapautuvat markkinaan, niin kotimarkkina ei niitä imuroi. Se heijastuu edullisuutena myös vanhempien autojen hintaan”, Kalenoja sanoo.

Vuoden 2018 tuotujen määrä on jopa 2000-luvun ennätys, sillä esimerkiksi vuonna 2003 autoja tuotiin hieman alle 32 000. Vuonna 2014 Suomeen tuotiin alle 20 000 autoa, joten neljän viime vuoden aikana käytettyinä tuotujen määrä on tuplaantunut.

Saksasta käytettyjä autoja on puolestaan tuotu keskimäärin 12 000 autoa vuodessa, eikä määrässä ole tapahtunut suuria muutoksia.

Suomen tavoitteena on, että vuonna 2030 kaikki myytävät uudet autot käyttäisivät voimanaan muuta kuin bensaa tai dieseliä.

Tavoitteeseen lasketaan mukaan sähköä, vetyä, maa- tai biokaasua tai nestemäistä biopolttoainetta käyttövoimana hyödyntävät autot.

Myös dieselkäyttöinen auto sisältyy tavoitteeseen, jos siihen tankataan uusiutuvaa dieseliä fossiilisen sijaan.

Autoalan Tiedotuskeskuksen mukaan Suomessa oli viime vuoden lopussa noin 732 000 dieselkäyttöistä autoa, joista pakettiautoja oli 300 000, kuorma-autoja 95 000 ja linja-autoja 12 500.

Raskaan liikenteenkin osalta tavoitteena on, että vuonna 2030 kaikki uudet kuorma- ja linja-autot käyttäisivät muita kuin fossiilisia polttoaineita. Tavoitteen täyttävät myös biopolttoaineita korkeina pitoisuuksina hyödyntävät kuorma- ja linja-autot. Nyt vaatimus toteutuu noin 30 prosentissa Suomen kuorma- ja linja-autoista.

Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmä määrittelee parhaillaan keinoja, joilla liikenteen päästöt voitaisiin poistaa kokonaan vuoteen 2045 mennessä.

Työryhmä linjannee myös Suomen liikenteen nykyisiä käyttövoimatavoitteita uudelleen.