Ruumiit ja rauniot voivat kestää tuhansia vuosia, mutta jos aikaa kuluuu miljoonia vuosia, lähes kaikki sivilisaation merkit katoavat jäljettömiin, pohtivat Nasan ja Rochesterin yliopiston tutkijat. © Eduardo Verdugo / AFP PHOTO / LEHTIKUVA

Ihmistä pidetään itsestään selvästi planeettamme historian ainoana älykkäänä lajina, joka on rakentanut kehittyneen teollisen yhteiskunnan.

Ajatusta ihmistä edeltäneestä sivilisaatiosta ei ole juuri pohdittu tieteiskirjallisuuden ja fiktion ulkopuolella. Kaksi tutkijaa, Rochesterin yliopiston fysiikan ja astronomian professori Adam Frank ja Nasan Goddard-insituutin avaruustutkimuksen johtaja Gavin Schmidt, päättivät kuitenkin haastaa perinteisen oletuksen ajatusleikillä.

”Tapasimme keskustellaksemme siitä, millaisia jälkiä mahdolliset sivilisaatiot jättäisivät jälkeensä vierailla planeetoilla,” Frank kertoo The Atlantic -lehdessä julkaistussa kirjoituksessa.

”Sitten Gavin kysyi, miten voimme tietää, ettei omalla planeetallamme ole ollut sivilisaatiota ennen ihmistä?”

Tutkijoiden ajatusleikilleen antama nimi ”silurilainen hypoteesi” viittaa Doctor Who -televisiosarjan älykkäisiin liskoihmisiin, jotka olivat tarinassa planeettamme menneisyyden hallitseva laji.

”Emme todellakaan väitä, että meillä olisi todisteita miljoonien vuosien takaisesta sivilisaatiosta,” tutkijat tähdentävät tiedotteessa.

”Muinaisen maailman tarkastelu tästä näkökulmasta kuitenkin nostaa esiin kysymyksen, millaisen geologisen jalanjäljen kehittyneet sivilisaatiot ylipäätään jättävät jälkeensä.”

Vanhimmat ihmisten jälkeensä jättämät muinaisjäänteet ovat vain tuhansien tai kymmenien tuhansien vuosien ikäisiä. Miljoonien vuosien takaisen kulttuurin jäljet olisivat tutkijoiden mukaan paljon vaikeampia havaita.

Ainoa tapa saada tietoa vuosimiljoonien takaisesta maapallosta on tutkia fossiilikerrostumia ja muita geologisia piirteitä. Kuitenkin vain pieni osa eläimistä jättää jälkensä fossiileihin, joiden muodostuminen vaatii tietynlaisia olosuhteita kuolleen eläimen ympärillä.

Tehtävää hankaloittaa myös se, että kuviteltu teollinen yhteiskunta on saattanut olla olemassa vain lyhyen aikaa. Ihminen on lajina ollut olemassa vain 300 000 vuotta, ja teollinen yhteiskunta on vasta kolme vuosisataa. Geoleogisessa mittapuussa tämä on pelkkä silmänräpäys, tutkijat huomauttavat.

Tutkijat arvelevat artikkelissaan, että jos ihmiskunta kuolisi sukupuuttoon lähitulevaisuudessa, koko lajimme olemassaolo jättäisi geologisiin kerrostumiin vain häviävän pienen jäljen.

Sama koskisi myös kuviteltua menneisyyden sivilisaatiota, jos se olisi olemassa vain joitakin tuhansia vuosia.

Ihmiskunnan pitkäikäisimpiä jätteitä on muoviroska.

Kaupungit, rakennukset ja esineet katoavat jäljettömiin miljoonien vuosien ajanjaksolla, mutta tutkijoiden mukaan ainakin osa ihmisen tekemistä muutoksista ympäristöönsä säilyisi jopa näin pitkän ajan.

Ihmiskunnan pitkäikäisimpiä jätteitä on muoviroska, jonka hajoamistuotteena syntyvät mikroskooppiset muovihiukkaset saattavat näkyä geologisissa kerrostumissa vielä miljoonienkin vuosien jälkeen.

Suurimmat jäljet planeettamme historiaan jäävät fossiilisten polttoaineiden polttamisesta ja niistä seuraavasta ilmastonmuutoksesta.

Teollisen yhteiskunnan aiheuttama ilmastonmuutos voikin tutkijoiden mukaan olla tapa havaita kadonneita sivilisaatioita myös vierailla planeetoilla, mikäli sellaisia on joskus ollut olemassa.

Tutkijat esittivät ajatusleikkinsä artikkelissa International Journal of Astrobiology -julkaisussa.