Tästä on kyse Radinet-hanke rohkaisee radikalisoituneita tai radikalisoitumisvaarassa olevia ihmisiä luopumaan ääriajattelusta ja -toiminnasta.

Toiminta voi käsittää erilaista terapiaa tai esimerkiksi käytännön asioiden järjestelyä taistelualueilta palanneille, kuten asunnon etsimistä.

Toiminta on järjestölähtöistä. Se perustuu vapaaehtoisuuteen ja luottamuksellisuuteen. Ihmistä ei voida pakottaa mukaan.

Ohjelmaan voivat osallistua henkilöt, jotka kuuluvat tai ovat kuuluneet ääriliikkeeseen tai ovat huolestuneita omasta ajatusmaailmastaan.

Hankkeeseen on osallistunut kolmessa vuodessa runsaat 80 ihmistä. Osallistujien ikäjakauma on 14–58 vuotta. Miesten osuus on 80 prosenttia.

40 prosentilla osallistujista ääriajattelun taustalla on ollut poliittinen ideologia ja 60 prosentilla uskonnollinen ideologia.

Osallistujat ovat löytäneet hankkeen yleisimmin poliisin tai Rikosseuraamuslaitoksen ohjaamina tai hakeutuneet mukaan itsenäisesti.

Suomen kenties tärkein väkivaltaista radikalismia ehkäisevä ohjelma on loppumassa.

Valtakunnallinen Radinet-hanke on tavoittanut kolmessa vuodessa yli 80 ihmistä, jotka ovat radikalisoituneet tai ovat olleet vaarassa radikalisoitua. Taustalla on ollut uskonnollinen tai poliittinen ideologia.

Hankkeen tavoitteena on rohkaista heitä irtaantumaan väkivaltaisesta ääriajattelusta ja -toiminnasta. Samalla vähennetään Suomeen ja suomalaisiin kohdistuvan väkivallan uhkaa.

Viime vuonna ohjelmalle myönnettiin rauhanjärjestö Sadankomitean rauhanpalkinto vaikuttavasta työstään väkivallattomuuden edistämiseksi.

Nyt viranomainen aikoo lopettaa hankkeen rahoittamisen. Radinet-hanketta koordinoi yleishyödyllinen yhdistys Vuolle Setlementti.

Ohjelma on saanut rahallista tukea Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta (STEA), joka hallinnoi Veikkauksen pelituotoista myönnettäviä avustuksia.

Vuosiksi 2017–2018 STEA myönsi Radinet-ohjelmalle hieman alle 150 000 euroa vuosittaista rahoitusta, kun pyydetty määrä oli noin kaksi kertaa enemmän.

Samaa noin 300 000 euron summaa pyydettiin myös ensi vuodeksi. Tällä kertaa STEA ehdottaa tuoreessa päätöksessään, että Radinetille ei anneta euroakaan ensi vuodeksi. Lopullisen päätöksen tekee sosiaali- ja terveysministeriö, jonka yhteydessä STEA toimii.

Radinetin hankevastaava Heikki Mikkola pitää päätöstä käsittämättömänä.

– Kyllä tässä ollaan oltu “hoomoilasena”. Tämä oli iso yllätys, Mikkola sanoo.

Ääriajattelijoita tavoitettu kaksi kertaa tavoitetta enemmän

Yle pyysi STEA:lta nähtäväksi ratkaisun perusteluja siitä, miksi tukea ei enää tipu. Perustelujen mukaan toiminnan suunnittelussa olisi pitänyt avata paremmin, miksi hankkeelle tarvitaan vielä jatkoa.

Jatkolle ei ole riittäviä perusteita STEA:n seurantatiedon, hankkeen loppuun saattamisen tai toiminnan juurruttamisen näkökulmasta.

STEA:n viestintäpäällikkö Liisa Kairesalo avaa sähköpostitse ratkaisua lisää.

– Järjestö on perustellut hankeavustuksen jatkamista juurruttamisella, mutta hakemuksessa ei käy tarpeeksi ilmi, miten juurrutetaan tai mihin. Hakemuksessa ei ole myöskään kuvattu sellaista asiaa, joka olisi jäänyt kehittämisessä kesken ja pitäisi saattaa loppuun.

STEA:n avustuksilla rahoitetaan sosiaali- ja terveysjärjestöjen yleishyödyllisten, terveyttä ja hyvinvointia edistävien hankkeiden toimintaa.

Vielä viime vuonna STEA:sta kuvailtiin Radinetia hyväksi esimerkiksi toiminnasta, jossa vastataan “toimintaympäristöstä nouseviin haasteisiin”.

Radinetin Mikkola pitää STEA:n perusteluita kryptisinä. Hänen mukaansa ennakkodotus oli, että ohjelmaan tulisi mukaan kolmessa vuodessa 30-40 ihmistä. Tavoite tuplaantui.

– Me haimme juuri sitä, että pystymme juurruttamaan tämän pysyväksi toiminnaksi.

Radikalisoitumisen torjunnassa ongelmana rahoituksen puute

Sisäministeriö määrittelee väkivaltaisen radikalisoitumisen prosessiksi, "jonka myötä yksilöt päätyvät käyttämään väkivaltaa tai uhkaamaan sillä, kannustamaan siihen tai oikeuttamaan se aatemaailmalla perustellen".

Suomessa keskustelu radikalisoitumisesta kiihtyi Turun viime vuoden terrori-iskun jälkeen.

Suojelupoliisi pitää Suomen suurimpana terrorismin uhkana yksittäisiä henkilöitä tai pieniä ryhmiä, “jotka saavat motivaationsa radikaali-islamistisesta propagandasta”. Tällaisen “yksinäisen suden” teoista oli kyse myös Turun puukotusiskussa.

Supo kertoi asiasta aiemmin tällä viikolla, kun se julkisti uusimman kansallisuuden turvallisuuden katsauksensa.

Supo säilytti arvionsa terrorismin uhkatasosta Suomessa tasolla kaksi, eli kohonnut. Sen mukaan keskeinen syy uhkan nousuun on ollut “kotoperäisen” radikalisoitumisen kasvu.

Ääriajatteluun puuttuva Radinet-hanke on taistellut juuri tätä ilmiötä vastaan. Kun Onnettomuustutkintakeskus julkisti raporttinsa Turun terroriteosta (siirryt toiseen palveluun), se nosti Radinet-hankkeen tärkeimmäksi keinoksi estää ennalta ekstremismiä poliisin Ankkuri-toiminnan ohella.

Onnettomuustutkintakeskuksen mielestä radikalisoitumisen torjunnassa ongelmana on kuitenkin järjestöjen pitkäjänteisen rahoituksen puute.

Myös toisen ekstremismiä ehkäisevän projektin rahahanat kiinni

Radinetin lisäksi myös toisen Suomessa toimivan, ääriajattelua kitkevän hankkeen rahahanat ovat sulkeutuneet.

Kirkon Ulkomaanavun ja Uskonnollisten ja perinteisten toimijoiden rauhanvälitysverkoston Reach Out -hanke on loppumassa ensi vuoden alkupuolella.

Hankkeessa viranomaiset, uskonnolliset yhteisöt ja järjestöt yrittävät yhdessä löytää tukimalleja perheille, joilla on tärkeä rooli radikalisoitumisen ehkäisemisessä.

Reach Out -projekti on saanut parin vuoden ajan rahaa EU:n sisäisen turvallisuuden rahastolta. Kokonaisbudjetti on jäänyt tänä aikana alle 100 000 euron. Nyt rahoituskausi on päättymässä, eikä tätä kautta uutta tukea ole enää luvassa.

Tämän vuoksi Kirkon Ulkomaanapu haki hankkeelle uutta 380 000 euron tukea ensi vuodeksi STEA:n kautta. STEA linjasi, että tukea ei myönnetä lainkaan.

Avustusta ei ehdoteta. Toiminnan suunnittelussa olisi tullut kiinnittää enemmän huomiota tavoitteiden, toteutuksen ja tulosten tarkempaan kuvaukseen.

Ohjelmakordinaattori Milla Perukangas Kirkon Ulkomaanavusta sanoo, että projektin tulevaisuus on nyt auki.

Myös hän viittaa Onnettomuustutkintakeskuksen raportin näkemykseen siitä, että järjestöjen työ ei ole kestävällä pohjalla lyhytjänteisen rahoituksen vuoksi.

– Tämä ei ainakaan edesauta niiden suositusten toimeenpanoa, Perukangas sanoo.

Monet ääriajatteluun taipuvaiset eivät halua avautua viranomaisille

Radinet-ohjelma on keskeinen osa sisäministeriön vuoden 2016 kansallista väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelmaa (siirryt toiseen palveluun).

Se on ollut ainoa valtakunnallinen radikalisoitumista estävä projekti.

Suomeen oli tarkoitus perustaa myös esimerkiksi Helpline-tukipalvelu, jonka kautta radikalisoituneen läheiset olisivat saaneet neuvoja ja asiantuntija-apua. Tälle projektille ei koskaan löytynyt rahoitusta.

Radinet-toimintaa pyöritettiin aluksi kahdella työntekijällä, mutta tänä vuonna määrä saatiin nostettua neljään. Lisäksi mukana on ollut kokemusasiantuntijoita, kuten entinen natsi.

Kehittämispäällikkö Tarja Mankkinen sisäministeriön poliisiosastolta on tyytyväinen ohjelman tuloksiin. Kysyntää on ollut, ja vähillä resursseilla on saatu paljon aikaan.

Hänen mielestään on ajankohtaista ja yhteiskunnalle tärkeää tukea projekteja, jotka auttavat pois ääriajattelusta.

– Siinä mielessä mietityttää, miksi rahoitus on nyt katkaistu. Huolena on, että mitä tapahtuu, kun tällaista palvelua ei enää ole, Mankkinen toteaa.

Mankkisen mielestä järjestöillä on merkittävä rooli radikalisoitumisen torjunnassa, koska monet ihmiset eivät halua avautua viranomaisille.

– On taloudellisesti järkevää pyrkiä vaikuttamaan silloin, kun ihminen voi vielä kääntyä takaisin eikä silloin, kun hän on jo pysyvästi väkivaltaisessa aatemaailmassa.

Sisäministeriö haluaa rahoitusta järjestöille suoraan budjetista

Suomessa ei ole omaa budjettia radikalisoitumisen ennaltaehkäisyyn, vaan eri toimijat kohdentavat rahaa ennaltaehkäisevään työhön omista määrärahoistaan.

Näitä toimijoita ovat muun muassa poliisi, kunnat, opetus- ja kulttuuriministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö.

Sisäministeriön Mankkisen mielestä on ongelma, että väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisemisen rahoitus ei ole ministeriön omissa käsissä.

– Meillä ei ole ollut aikaisemmin tällaista tarvetta, mutta nyt kun maailma on muuttunut, tällainen tarve on tullut, Mankkinen selvittää.

Ministeriön mielestä sen työtä tukeville järjestöille pitää osoittaa rahoitusta suoraan sisäministeriön budjetista.

Nyt sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä oleva viranomainen STEA tekee rahoituspäätöksiä koskien toimintaa, joka liittyy sisäministeriön vastuualueelle.

Rahoitus on hankepohjaista, ei pysyvää. Hyvä esimerkki tällaisesta toiminnasta on Radinet-ohjelma.

Poliisille sisäministeriö on myöntänyt rahaa ennalta estävään toimintaan, kuten netin vihapuheen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden rikosten torjuntaan sekä Ankkuri-toimintaan.

Ensi vuoden budjetissa esitetään ennalta estävään toimintaan 2,5 miljoonan euron lisämäärärahaa, joka kohdennetaan erityisesti Ankkuri- ja lähiöpoliisitoimintaan.

Toisaalta poliisi painottaa ensi vuonna resurssejaan Suomen EU-puheenjohtajuuskauden turvaamiseen, mikä vie aikaa ennalta estävästä toiminnasta.

Keskustelu suljettiin, koska osa keskustelijoista ei noudattanut Ylen kommentointiohjetta.