Katukauppaa tehdään Lahdessa röyhkeämmin kuin koskaan aiemmin, sanoo huolestunut paikallispoliitikko. Iltalehti lähti katsomaan, kuinka räikeäksi väitetty huumeongelma näkyy kaupungin kaduilla.

Miksi huumeidenkäyttö Lahdessa on niin suosittua? Videolla kaupunginvaltuutettu Kalle Aaltonen vastaa.

Reppuselkäinen mies istuu kaupungintalon puiston penkille ja huokaisee.

- Oon tänään ottanut viuhua, siis amfetamiinia. Ja vähän metsän antimia. Sieniä, hän sanoo.

Päijät-Hämeen sydämessä Lahdessa on kirkas kesäilta. Tunnelma kaupungilla on päällisin puolin seesteinen. Viimeaikaisten poliisitilastojen ja mediatietojen mukaan yhä useampi kaupungin asukkaista kuitenkin sumentaa päänsä laittomilla aineilla - varsinkin amfetamiinilla.

Parin vuoden takaisen jätevesitutkimuksen mukaan Lahdessa käytetään amfetamiinia asukaslukuun suhteutettuna enemmän kuin muissa Suomen suurissa kaupungeissa. Eurooppalaisiin isoihin kaupunkeihin verrattuna Lahden jätevesissä virtasi amfetamiinijäämiä viidenneksi eniten.

- Olette kyllä ihan oikeassa paikassa, jos on tarve puhua huumeidenkäytöstä, mies sanoo.

24-vuotias on siis tasoitellut pirteyttään sienillä. Hän aloittaa salamyhkäisen sepustuksen alamaailmakytköksistään. Kovat huumeet tulivat hänen elämäänsä kuusi vuotta sitten.

- Mentori kertoo, mitä pitää tehdä. Menestyn omaa reittiäni. Pystyisin hankkimaan kahta erilaista piriä, Rivotril-pillereitä, ekstaasia, kokaiinia. Hyvillä hinnoillakin vielä. Jengi rakastaa päihteitä. En kadu päivääkään, että aloitin, hän selittää.

Iltalehti saapui Lahteen perjantaisena iltana kello seitsemän ja pysäytti ensimmäisen vastaantulijan kaupungintalon puistossa. Hänellä oli mukanaan amfetamiinia ja sanojensa mukaan mahdollisuus muidenkin huumeiden myymiseen. JENNI NORDSTROM

Mies hehkuttaa aiempaa parempia, lego-palikan näköisiä " naksuja " , eli ekstaasipillereitä. Hän kaivaa repustaan pienen muovipussin, jonka pohjalla on valkoista jauhetta.

Maassa on käytettyjä ruiskuja. Poliisiasemalle on matkaa pari sataa metriä.

Keskustelun päätteeksi pohditaan, haluaako mies esiintyä jutussa etunimellään vai nimimerkin suojassa. Hän laskee katseensa hiekkaan ja miettii.

- Haluaisin olla Silhouette. Onko se liikaa?

Ei ole. Silhouette heittää repun takaisin selkään ja osoittaa kohti.

- Terveisiä jalokiviliigalta. Voin näyttää pikkutekijältä, mutta sitä en ole. Aseita Liikkuu. Ja kymppitonneja, hän sanoo ja lähtee katua alaspäin.

Eivät tunne eivätkä pelkää

"Lahdessa ongelmien taustalta löytyy työttömyyttä, syrjäytymistä ja köyhyyttä. Aineiden saanti on helppoa. Se on hiljaa hyväksytty katukuvaan", sanoo lahtelainen kaupunginvaltuutettu Kalle Aaltonen. JENNI NORDSTROM

Huumehavaintojen paikallisoppaaksi on lupautunut kaupunginvaltuutettu Kalle Aaltonen, 35.

Hänen poliittinen taustansa on perussuomalaisissa, mutta tällä hetkellä hän edustaa valtuustossa omaa Pro Lahti -ryhmäänsä.

Aaltosen mukaan katukauppa rehottaa Lahdessa avoimesti ja röyhkeästi. Hän saa jatkuvasti huolestuneita yhteydenottoja vanhemmilta, päihdetyöntekijöiltä ja yrittäjiltä, jotka seuraavat huumeongelmaa lähietäisyydeltä.

- Tämä on mennyt koko ajan rumemmaksi. Piriä vetäneet eivät tunne eivätkä pelkää mitään. Miksi öykkäröivä sekakäyttäjäsakki saa hallita kaupunkitilaa? hän tuhahtaa.

Toukokuun puolivälissä Aaltonen sai tarpeekseen. Päättäjiä ja viranomaisia herätelläkseen hän jätti valtuustoaloitteen, jossa ehdotti Lahden julistautuvan Suomen amfetamiinipääkaupungiksi. Aaltosen mielestä kaupungin päättäjäenemmistön arvovalinnoissa esimerkiksi kulttuurihankkeet ajavat huumeongelmaan puuttumisen edelle.

Valtuutettu kokee saavansa muilta päättäjiltä ”paskaa niskaan” tämän tästä. Huumeongelman esillä pitäminen ei varsinaisesti helli kaupungin imagoa.

Avointa kauppaa

Kierros alkaa kaupungintalon puistosta. Aaltonen puhuu väsymättömästi havainnoistaan ja osoittelee eri paikkoja.

Harjun koulun pihalle juoksi taannoin alaston mies ja kävi käsiksi kouluavustajaan. Lanun aukiolla kauppa on erityisen vilkasta.

Aaltonen näyttää puhelimestaan juuri saamaansa viestiä. Paikallista pienyrittäjää risoo, että huumeet vaihtavat omistajaa keskellä kirkasta päivää hänen liikehuoneistonsa edustalla.

Sokoksen kulmalla vastaan huojuu sekavan oloinen pariskunta. Haastattelupyynnön jälkeen kiire yllättää heidät. Pari syöksyy puuhakkaana kauppakeskuksen kosmetiikkaosastolle. Tasapaino meinaa pettää kummallakin.

Lippispäinen nuorukainen kulkee kadulla raukea ilme kasvoillaan kahden tytön kanssa kaljapussi kädessään. Hän esittäytyy Stubaksi.

- Stuba beellä. Niin kuin banaani.

- Myssyä (kannabista) olen polttanut. Yleensä tulee muutaman kerran viikossa polteltua. Kokaiinia ja amfetamiinia käytän välillä. Sieniäkin.

Juttu jatkuu kuvien jälkeen.

Stubaksi esittäytyvä mies oli Lahdessa vain vierailulla. Hänen mukaansa huumeita käytetään runsaasti myös hänen kotikaupungissaan Iisalmessa. JENNI NORDSTROM

Stuba kertoo rakennusalan opinnoistaan. Hän joutuu kertaamaan ykkösluokan koulusta erottamisen vuoksi.

Puheesta erottuu paksu murre. Selviää, ettei mies olekaan ylläpitämässä Lahden huumetilastoja vakituisesti, vaan viikonloppuvierailun ajan. Hän painottaa aineiden maistuvan nuorille myös kotopuolessa Iisalmessa.

Matka jatkuu. Kirjaston ja kaupunginteatterin välisessä puistossa pulputtaa suihkulähde. Kesäillan valossa vastaan kävelee harvakseltaan ihmisiä.

- Onks tää sun pumppu? Kysyy hitaasti puhuva aurinkolasipäinen mies, joka roikottaa mukanaan pyöränpumppua.

Hänellä ei ole aikaa jutella kotikylän huumekulttuurista, koska uni on viemässä voiton.

Huumeet ja psykoosi

Puskan juurelta pilkisti kasa revittyjä maksusitoumuksia. JENNI NORDSTROM

Pusikon uumenista pilkottaa kasa revittyjä papereita. Kelan maksusitoumus on kuulunut toistaiseksi tuntemattomaksi jäävälle Matiakselle.

Etäämmällä pullonkeräyskassiaan rapistelee mies kumihanskat kädessä. Nimekseen hän kertoo Mordet, iäkseen 22 vuotta.

Hän on entinen käyttäjä, nykyinen sairaseläkeläinen. Puhe on tarkkaan harkittua, mutta takeltelevaa kirjakieltä.

- Kaljan voimin olen mennyt. On ollut psykooseja. Huumeet saattavat voimistaa niitä hyvin paljon. Olen aivan perillä siitä, minkälaisia ongelmia huumeista seuraa. Ihmiset eivät osaa käyttää aineita oikealla tavalla, vaan aina menee yli. Lahdessa huumeita käytetään mielestäni paljon, kuten muissakin kaupungeissa, hän sanoo.

- Alkoholista tykkään hyvin pahasti.

Mordet kertoo Youtube-kanavastaan, jota kuulemma kannattaisi käydä katsomassa. Kiitämme vinkistä.

Kolmekymppinen nainen saapuu paikalle itseään huomattavasti vanhemman miehen kanssa. Naisen silmien alla on mustelmat. Syvien arpien peittämät kämmenselät näyttävät järsityiltä. Vaatteissa on santaa ja ruohoa.

Hän tunkee suuhunsa vaaleaa leipää ja purkkaa.

- Tänään olen selvinpäin, nainen sammaltaa.

Sanojensa mukaan hän on käyttänyt " kaikkea " 11-vuotiaasta saakka.

- Nyt en kyllä jaksa puhua sulle yhtään enempää.

Vieressä kaupunginteatterin terassilla pukukansa siemailee juotaviaan.

Varoitusesimerkkejä

Usein koululaisryhmien eteen pyydetään puhumaan huuruiset vuodet selättäneitä selviytyjiä, mutta ei koskaan allensa laskeneita hampaattomia kadunkulkijoita. Olisivatko kuitenkin juuri he katkokäveleviä varoitusmerkkejä?

Kalle Aaltonen ei usko kummankaan esimerkin valistusvoimaan.

- Mielestäni parhaat esimerkit olisivat henkilöitä, joille on käynyt huonosti juuri huumeiden kanssa. Heitä, joilla psyyke on alkanut pettää, töissä tai koulussa ei enää voi käydä. Kyky huolehtia omasta hygieniasta on mennyt. Samalla katoavat unelmat, Aaltonen pohtii.

Yksi päihteiden kirot selättäneistä on Daniel Savolainen, 27, joka käytti huumeita parikymppisenä. Nykyisin hän tekee vapaaehtoistyötä lasten ja nuorten parissa.

Savolaisen mielestä huumekauppa Lahdessa on muuttunut. Hän kertoo useaan otteeseen todistaneensa, miten huumeita tarjotaan yhä nuoremmille.

- Ketään ei kiinnosta lähteekö henki, jos vain saa tienattua 15 euroa. Näin ei ollut vielä omassa nuoruudessani. Silloin pidettiin huolta, ettei alaikäisille myydä.

Hän arvelee, että moni nuori hakee huumeidenkäytöllä hyväksyntää, jota ei muuten voisi saavuttaa.

- Mutta ensimmäinen kerta voi olla viimeinen. Tuonne Muumilaaksoon monet joutuvat juuri päihteiden takia.

Muumilaakso on paikallisen psykiatrisen osaston liikanimi.

Daniel Savolainen käytti huumeita parikymppisenä. Hän on liikkunut Lahden kaduilla ikänsä. Häntä huolettaa, että yhä nuoremmille kaupataan aineita. JENNI NORDSTROM

Miksi Lahti ja huumeet?

Pikku-Vesijärven puistoon kaartaa päihdetyöhön keskittyneen Monon partioauto. Vapaaehtoistyöhön nojaavan yhdistyksen väki katsoo alaikäisten juhlijoiden perään. Jos joku juo itsensä huonoon kuntoon, Monosta soitetaan huoltajat hakemaan.

Nurmikolla istuu porukoita kaljapusseineen. Kesäteatterin portaat ovat täyttyneet nuorisosta. Tanssimusiikin jytke kaikuu rantamaisemiin.

Monon toiminnanohjaaja Hanna Virtanen kertoo omalla tavallaan hyviä uutisia: Monon toiminnan näkökulmasta nuoret tarttuvat mieluummin pulloon kuin kajoavat huumeisiin.

Sekä Virtanen että Aaltonen hämmästelevät illan hiljaisuutta. Öykkäröivät sekakäyttäjät loistavat nyt poissaolollaan. Mustamaija käy puistossa kääntymässä.

Nuorten illanistujien perään katsova Mono-yhdistys päivystää pakettiautollaan Lahdessa perjantaisin ja vilkkaiksi tiedettyjen juhlaviikonloppujen aikaan. JENNI NORDSTROM

Lahdessa on noin 120 000 asukasta. Hämeen poliisipäällikön Ilkka Koskimäen mukaan kaupunki on jo pitkään ollut yksi Suomen huumekaupan keskuksista.

Poliisin tilastojen mukaan huumeisiin liittyvä rikollisuus alueella on kasvussa. Vilkas markkina selittyy muun muassa hyvällä maantieteellisellä sijainnilla ja jengihistorialla. Kaupunkiin on hyvät kulkuyhteydet sekä rajalta että pääkaupunkiseudulla. Rikollisjärjestöt, kuten United Brotherhood ja Cannonball ovat toimineet alueella vuosia.

Jakelua hoitavat alamaailman ammattilaiset.

- Ja niinhän valitettavasti on, että välittäjät ovat usein rikoksenuusijoita. Homma jatkuu, vaikka joutuisi välissä pitkälle tuomiolle, Koskimäki sanoo.

6 kiloa takavarikkoon

Poliisipartio päivysti marketin edustalla Lahden keskustassa perjantai-iltana. JENNI NORDSTROM

Amfetamiinia jäi viime vuonna Hämeen poliisin haaviin kuusi kiloa, vuotta aiemmin noin kolme kiloa. Poliisipäällikön mukaan määrät ovat melko suuria. Isojen takavarikkojen tekeminen on sitä harvinaisempaa, mitä kauemmas rajasta mennään.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän perhe- ja sosiaalipalveluiden toimialajohtaja Mika Forsberg on tehnyt työtään noin 25 vuotta. Hänen mielestään huumeiden suosio Lahdessa selittyy ainakin osittain työelämän takaiskuilla ja ihmisten yleisellä näköalattomuudella.

Teollisuustuotanto on vuosi vuodelta hiipunut. Tilalle ei ole saatu houkuteltua uusia yrityksiä ja työpaikkoja. Vähemmän koulutettu väki on jäänyt toimettomaksi. Samalla päihde- ja mielenterveysongelmat periytyvät sukupolvelta toiselle.

- Täällä on koettu iso rakennemuutos. 90-luvun lama koetteli aluetta erityisen kovalla kädellä. Meiltä tippuu liikaa nuoria aikuisia elämän normaalista rytmistä. He eivät ole kiinnittyneet yhteiskuntaan, esimerkiksi koulu- tai työelämään. Mielestäni Päijät-Hämeessä pitäisi vahvistaa yhteisöllisyyden tuntua. Päihteitä aletaan käyttää, kun tahdotaan elämyksiä ja pakoa todellisuudesta, Forsberg sanoo.

Pinna kiristyy

Käytetyt huumeruiskut eivät ole Lahden puistoissa harvinainen näky. JENNI NORDSTROM

Kirkkopuiston kulmalla auringonlaskumaisemissa paistattelee ringissä istuva porukka. Kysytään heiltä, onnistuisiko huumekauppa.

Yksi seurueesta nousee ringistä ja tulee sivummalle juttelemaan. Nuorukainen kertoo olleensa huumeiden kanssa tekemisissä jo kauan.

- Mutta en nyt tiedä, mitä kysyitkään, hän sanoo.

Toistetaan kysymys. Saisiko hänen avullaan hankittua huumeita tälle illalle tavalla tai toisella, jos tarve olisi?

- En tietenkään pystyisi lähtemään mukaan tuollaiseen. En hommaisi niitä millään tavalla.

Kyllä, mutta olisiko se teoreettisesti mahdollista.

- Ei sulle. Mitä olet kaivamassa esille? Lahdessahan liikkuu huumeita aivan älyttömän paljon. Miksi niitä tulevat hakemaan ihmiset, jotka eivät sitä tarvi?! Sepä se, eli mitä sä jauhat. Väitätkö mua joksikin narkkariksi?! Tajuatko, miten tyhmiä kyselet. Oletko kuullut internetistä, katsos kun sieltä niitä huumeita ostetaan.

Tappouhkauksia

Miestä ei kiinnosta, että kyseessä on vain testi. Hän jatkaa huumekauppasaarnaansa.

Mies nostaa leukaansa ja kiristää äänensävyään. Hyvien illanjatkojen toivottelu alkaa vaikuttaa kaikkien osapuolten kannalta parhaalta vaihtoehdolta. Etäämmällä porukkaan kuuluva toinen mies huutaa kaverilleen, ettei sentään ihan kaikkea tarvitse kertoa.

Saarnamies saa raivarin.

Kaveri on maininnut hänen etunimensä ääneen median kuullen, vaikka toisin oli sovittu. Hän kostaa huutamalla kaverinsa nimen.

- Vittu, mä vedän sua dunkkuun!

Seuraa pystypaini, jonka kaksi seurueen naista yrittää taltuttaa.

Ilta hämärtyy. Paikallisbaarin ovimies aloittelee työvuoroaan. Hänen mukaansa kuppilaan pyrkii nykyään todella sekavassa kunnossa olevaa juhlakansaa.

- Silmät seisovat päässä, pukeutuminen on epäsiistiä. Näkee, että puistoissa on vietetty aikaa pidemminkin. Tämä työ on koko ajan rankempaa. Ihmisiä joudutaan välillä laittamaan rautoihin. Sekopäänistit voivat tulla latelemaan tappouhkauksia. Niihin pitää toki suhtautua skeptisesti, mutta uhkaus on aina uhkaus.

Ainainen viikonloppu

22-vuotias Mordet keräsi pulloja kaupunginteatterin ja kirjaston välisessä puistossa. Hän uskoo, että huumeongelma on yleinen muissakin kaupungeissa kuin Lahdessa. JENNI NORDSTROM

Lahtelainen vartija on tehnyt töitä kaupungin keskustassa kymmenen vuotta.

Hänkään ei tahdo esiintyä omalla nimellään, jotta työnantajalle ei koidu vaikeuksia hänen näkemyksistään.

Vartijan mukaan aineidenkäyttäjillä on " viikonloppu joka päivä " . Lähes poikkeuksetta heillä on mukanaan ainakin yksi astalo. Julkisten tilojen järjestystä ylläpitäessä tappouhkausten kuuleminen on arkea.

- Toisaalta tuntuu, että käyttäjät arvostavat meitä enemmän kuin poliiseja. Tiettyjen henkilöiden kanssa tulee oikeastaan ihan hyvin juttuun.

Pimeä laskeutuu. Keskellä katua mies ottaa tukea puusta ja virtsaa estoitta sen juurelle. Reppuselkäinen Silhouette on kuljeskellut keskustan liepeillä jo useamman tunnin ja tullut vastaan kahdesti.

Puistokierroksen päätteeksi on sopiva hetki tutustua pulloja keränneen Mordetin Youtube-kanavaan. Siellä odottaa kotikutoinen rap-biisi.

Taustan päälle syljetään kokemuksia maailmanlopun tunnetiloista ja haaveillaan heräämisestä paremmasta paikasta kuin Lahti.

- Exitus, eli loppu on tulossa. Käsissä on jo krokotiilikudosta. Onko mietitty, mitä tapahtuu? Loppu tulee, on aika havahtuu.