Mistä on kyse? Kaupunkipolitiikan asiantuntija Osmo Soininvaara uskoo, että koulutetulla eliitillä on suuri merkitys aluekehityksessä

Kohtuullisen halvat asunnot voivat houkutella luovan luokan väkeä myös pienempiin kaupunkeihin

Soininvaaran mukaan myös esimerkiksi kaupungin tunnelmalla ja historialla on merkitystä asuinpaikan valinnassa

Kaupunkipolitiikasta paljon kirjoittaneen ja puhuneen valtiotieteen lisensiaatin Osmo Soininvaaran mielestä Suomi on eurooppalaisittain jäljessä muita kaupungistumisessa.

– Haja-asutusta on paljon enemmän kuin muualla. Monet kaupungit ovat enemmänkin lähiörykelmiä kuin eurooppalaisia kaupunkeja.

Entinen kansanedustaja (vihr.) ja nykyinen Helsingin kaupunsuunnittelulautakunnan varapuheenjohtaja Soininvaara sanoo, että ihmisten arvostukset ovat muuttuneet merkittävästi kymmenen viime vuoden aikana.

Yhä enemmän halutaan asua keskustamaisesti tällaisissa korttelikaupungeissa, joissa kaikki on kävelymatkan päässä. Osmo Soininvaara

– Yhä enemmän halutaan asua keskustamaisesti tällaisissa korttelikaupungeissa, joissa kaikki on kävelymatkan päässä.

Koulutetun eliitin perässä

Soininvaara on äskettäin yhdessä Mikko Särelän kanssa kirjoittanut kaupunkipolitiikasta myös kantaaottavan pamfletin Kaupunkien voitto.

Yksi hänen allekirjoittamistaan teeseistä on, että koulutettu eliitti on keskeisessä asemassa aluekehityksessä.

– Nyt näyttää siltä, että tämä koulutettu eliitti menee asumaan, minne sitä huvittaa ja työpaikkojen on seurattava heitä. Sen jälkeen muu väki seuraa työpaikkoja, kärjistää Soininvaara. Samalla hän myöntää, että teoria ei ole riidaton.

Helsinki ja Tampere ovat ainakin Soininvaaran mukaan onnistuneet nuoren ja koulutetun väen suhteen. Helsingillä on pääkaupungin edut vielä korkeakoulujen päälle.

Kotkassa mahdollisuuksia

Soininvaara on mukana keskiviikkona Kotkassa seutufoorumissa puhumassa, miten teollisuuskaupungista tullaan cityksi.

Satamakaupungissa hän näkee mahdollisuuksia ja hyviä puolia.

– Kotka on ihan oikea kaupunki. Se on rakennettu kaupungiksi ennen kuin autot tulivat ja hajottivat kaupunkirakenteen. Nyt ihmiset taas toivovat tiivistä ruutukaavaa ja palveluita lähelleen.

Kotkasta on sentään tehty laulujakin, mutta muistaako kukaan lauluja, jotka koskisivat esimerkiksi Loimaata. Osmo Soininvaara

Myös kaupungin historia ja tunnelma ovat tärkeitä.

– Kotkasta on sentään tehty laulujakin, mutta muistaako kukaan lauluja, jotka koskisivat esimerkiksi Loimaata. Kotkalla on siinä mielessä kokoaan parempi imago, tiivistää Soininvaara.

Luova luokka seuraa halpoja asuntoja?

Soininvaaran mukaan muutto pienistä kaupungeista isoihin on suurempaa kuin muutto maalta kaupunkeihin. Vetovoimatekijöillä on merkitystä.

– Ihmiset miettivät myös asuinpaikkaa valitessaan, että millaisessa paikassa voi viettää vapaa-aikaansa.

Kohtuullisten halpojen asuntojen määrä voi myös olla uuden kukoistuksen avain. Soininvaara nappaa esimerkiksi vuosien takaisen Berliinin, jonka halvat asunnot houkuttivat kaupunkiin nuorta luovaa väkeä, kunnes asuntojen hinnat kohosivat.

– Tämä on pienemmässä mittakaavassa mahdollista myös Kotkassa, myöntää Soininvaara.

Kotkan kehumisen jälkeen toimittajan on pakko kysyä, millä ehdoilla Soininvaara muuttaisi Kotkaan.

– Olen 64-vuotias, eikä minua saa varmaan mikään Helsingistä enää muuttamaan minnekään. Mutta jos tulisin Helsingistä karkoitetuksi, niin kyllä Kotka varmasti olisi yksi vaihtoehto, erityisesti jos harrastaisin purjehdusta.

Kaupunkikehitystä miettiville Soininvaara muistuttaa myös, etteivät karkota nuoria.

– Olemme menossa kohti maailmaa, jossa teollisia työpaikkoja on yhä vähemmän. Teollisuuskaupunkien sisällä on pienempi tai suurempi porvarikaupunki. Tällä viittaan kaupunkiin, jossa ihmiset käyttävät rahansa paikallisiiin palveluihin ja työpaikkoja syntyy entistä enemmän muun muassa kahviloihin ja ravintoloihin.

Yle Kymenlaakso lähettää keskiviikkona suoran nettilähetyksen Kymenlaakso Areenasta, jossa pohditaan Kymenlaakson mahdollisuuksia ja kaupunkikehitystä. Lähetys alkaa Yle Areenassa klo 15.25.