Netin keskustelupalstoilla törmää usein mielipiteeseen siitä, että Suomessa uhri onkin yhtäkkiä syytettynä ja varsinainen syyllinen pääsee kuin koira veräjästä. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen pitää näkemystä vääränä.

Mistä on kyse? Suomessa uhrin asema on kansainvälisesti vertaillen hyvä, sanoo rikosprofessori Matti Tolvanen

Jokainen saa puolustaa itseään hyökkäykseltä ja käyttää puolustuksessa keinoja, jotka ovat objektiivisesti ottaen puolustettavia

Varsinkin väkivaltauutisista käytävä keskustelu netissä sisältää monesti väitteen siitä, että väkivallan uhri joutuu syytetyksi esimerkiksi puolustaessaan itseään. Ja varsinainen väkivallan tekijä jää tuomiotta. Myös rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen Joensuun yliopistokampukselta on törmännyt väitteeseen, että Suomessa uhrin asema on heikompi kuin syyllisen.

Esimerkiksi nyrkein päälle käyvää ei saa ampua. Matti Tolvanen

– Suomessa uhrin asema on kansainvälisesti vertaillen hyvä, toteaa Tolvanen.

Tolvanen huomauttaa, että Suomessa uhrilla on rikosjutussa mahdollisuus esittää korvausvaatimuksensa ja hänellä on syyttäjän kanssa rinnakkainen syyteoikeus. Uhrilla on oikeus saada hyvin usein maksutta oikeusapua ja tietyissä vakavissa rikoksissa myös tukihenkilö oikeuteen.

Henkeen, terveyteen, vapauteen ja kotirauhaan kohdistuvissa rikoksissa uhri saa korvaukset valtiokonttorilta, joka perii ne rikoksesta tuomitulta. Lisäksi on erilaisia suojan muotoja, kuten lähestymiskielto ja turvakielto, luettelee professori.

– Esimerkiksi Saksassa, Yhdysvalloissa ja Englannissa uhrin pitää vaatia korvaukset erillisessä oikeudenkäynnissä. Rikosjutun yhteydessä näitä vaatimuksia ei tutkita.

Puolustautua saa

Itsepuolustustapauksista keskustellessaan nettikansa väittää usein, että varsinainen uhri on Suomessa aina altavastaaja, kun juttua käydään läpi oikeusistuimessa. Tämä ei pidä Matti Tolvasen mukaan paikkaansa.

– Jokainen saa puolustaa itseään hyökkäykseltä ja käyttää puolustuksessa keinoja, jotka ovat objektiivisesti ottaen puolustettavia. Keinojen sallittavuus riippuu tilanteesta. Esimerkiksi nyrkein päälle käyvää ei saa ampua. Nyrkein voi puolustaa ja ehkä myös käyttää lyöntivälinettä, mutta ei kuitenkaan yleensä teräasetta. Kirveellä lyövää sen sijaan saa jopa ampua.

– Yleensä tuomio tulee puolustautujalle siksi, että hän jatkaa päälle käyneen pahoinpitelyä senkin jälkeen, kun vaara on jo ohi, jatkaa Tolvanen.

Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen. Yle

Uhrin heikko asema nousee esille varsinkin väkivalta- ja seksuaalirikoksissa. Seksuaalirikoksissa uhrin asema onkin huonoin, koska rahakorvaus tai uhrin rankaiseminen – vaikka kuinka ankarasti – eivät yleensä poista uhrin henkisiä vammoja, jotka monesti seuraavat uhria läpi elämän, toteaa Tolvanen.

– Myötätuntoni on uhrin puolella, mutta edes tekijän rankaiseminen kuolemalla ei uhria tässä auttaisi. Uhria pitää pyrkiä tukemaan erilaisin terveydenhuollon tukitoimin, ja tässä yhteiskunnalla on vielä parantamisen varaa. Mieluummin siis tukitoimia uhrille, kuin ylipitkiä vankeustuomioita tekijälle.

Kova kriminaalipolitiikka tuottaa kovat rikolliset?

Netin keskustelupalstoilla pulpahtaa usein vaatimus kuolemantuomiosta.

– Suomi on sitoutunut Euroopan ihmisoikeussopimukseen, joka kieltää kuolemantuomion. Kuolemantuomio ei ole hyvä: se ei vähennä rikoksia ja väärän tuomion mahdollisuus on kuitenkin aina olemassa. Kova kriminaalipolitiikka tuottaa myös kovat rikolliset, uskoo rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta.