”Lyhyt ja helppo muistaa.”

Tässä on yksi Suomen tavoitelluimmista ja parhaista puhelinnumeroista.

2222.

Ja eteen 050. Puhelinnumeroiden kotimaiseen aateliin kuuluvat nelinumeroiset sarjat ovat vanhan Radiolinjan peruja. Niiden alkukoti on GSM-aikakauden aamunkoitossa.

Radiolinja esitteli ykkösellä ja kakkosella alkavat ”kvartetit” 1990-luvun alussa. Osa meni yhtiön oman henkilökunnan nautintaan, osa tuli vapaaseen myyntiin.

Tai melkein vapaaseen. Antaa herra 2222:n kertoa. Hän on porvoolainen herrasmies ja numeron 2222 alkuperäinen haltija.

– Silloin ihan alussa nelinumeroisen sai, jos osti Radiolinjan K-osakkeen. En enää muista, paljonko se maksoi. Kaverini ja silloinen yhtiökumppanini otti numeron 2211.

(Radiolinjan osakeliittymän arvo oli 5 000 markkaa.)

Herra 2222 on erittäin tyytyväinen numeroonsa.

– Lyhyt ja helppo muistaa.

Myöhemmin Elisa osti Radiolinjan ja lunasti osakkeen, mutta numero jäi.

Lyhyiden numeroiden ”anniskelu” päättyi 2000-luvun alussa.

– Nelinumeroisessa oli operaattorin kannalta se hankala homma, että se sitoi hirveän määrän numeroita peräänsä, herra 2222 huomauttaa.

Kun 050 sai seurakseen tunnuksen 0500, alkoi herra 2222:lle tulla vikasoittoja.

– Jos soittaja unohti sen toisen nollan pois, niin puhelin hälytti, kun joku soitti numeroon, jonka neljä ensimmäistä oli kakkosia.

Valpas puhelin ei jäänyt odottamaan, tuliko vielä lisää näppäilyjä.

Sittemmin tilanne rauhoittui siltä osin, mutta uusi riesa oli monikansallisen konsernin ABB:n kakkospitoinen vaihde Pohjanmaalla Suomessa.

– Kerran piti vastailla heidän rekrytointi-ilmoituksensa kyselyihin. Se oli aika kiusallista ja kallista, kun olin silloin itse Välimerellä. Pari päivää vastailin, mutta en palkannut ketään, enkä oikein osannut kertoa yrityksestäkään, herra 2222 naurahtaa.

Hän otti yhteyttä ABB:hen.

Toinenkin ABB-sotku muistuu mieleen.

Herra 2222 oli kaveriensa kanssa saaressa viikonloppureissulla ja varhain sunnuntaina puhelin soi. Soittaja oli Delhissä Intiassa ja pyysi saada puhua insinööri Anderssonin kanssa.

– Oli pieni dagen efter ja vedätin, että insinööri Andersson on nukkumassa ja kysyin, mitä asia koskee, herra 2222 muistelee.

– Siellä oli kuulemma probleema uuden paperikoneen kanssa, että se kone söi millin lastua. Sanoin, että se kuuluu alussa asiaan ja kehotin nostamaan kierroksia.

Soittaja kuitenkin vaati saada puhua insinööri Anderssonin kanssa.

– Suljin puhelimen ja aloin pelätä, että kohta tulee Intiasta uutisia, että paperikone on räjähtänyt.

ABB on ruotsalais-sveitsiläinen teollisuuskonserni, jonka toimialoja ovat automaatiotekniikka ja sähkövoimatekniikka.

Herra 2222:n toimiala on elokuva.

Lyhyet nelinumeroiset puhelinnumerot ovat nykyisin erittäin tavoiteltuja.

– Minulle on tarjottu siitä kymppitonni, herra 2222 kertoo.

Eli 2 500 euroa yhdestä numerosta, vaikka tässä tapauksessa kaikkien pitää olla samoja ollakseen hintansa väärti jollekulle numerofetisistille.

Kauppoja ei syntynyt.

Kun Yleisradio kertoi vuosi sitten harvinaisten puhelinnumeroiden jälkimarkkinoista, viestintävirasto kommentoi, ettei se ole luvallista, koska ”viestintävirasto myöntää teleyrityksille numeroalueita, mutta ei omistajuutta, ainoastaan hallinnan”.

Nykyinen standardi on tunnus ja seitsennumeroinen numero.

Onko sinulla tai tuttavallasi vielä erikoisempi numero? Ota yhteyttä toimitukseen uutiset@iltasanomat.fi.