Suomalaisen peruskoulun vahvuus on ollut se, että kaikenlaisista taustoista tulevat oppilaat ovat olleet samassa koulussa. Enää näin ei välttämättä ole.

Suomalaisen peruskoulun vahvuus on ollut se, että kaikenlaisista taustoista tulevat oppilaat ovat olleet samassa koulussa. Enää näin ei välttämättä ole. Jaani Lampinen / Yle

Oppilaan sosioekonominen tausta ennustaa menestystä yhä enemmän. Mihin katosi peruskoulun tasa-arvolupaus?

Tuoreimmat Pisa-tulokset osoittavat, että kansainvälisessä vertailussa Suomi pärjää edelleen hyvin. Tuloksissa on kuitenkin piirteitä, joita Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n kehittämispäällikkö Jaakko Salo kuvailee erittäin huolestuttaviksi.

Oppilaiden perhetaustan yhteys osaamiseen vahvistuu. Siinä missä sosioekonomisesti hyväosaisista perheistä tulevien oppilaiden lukutaidon tulokset eivät juuri muuttuneet vuosien 2009 ja 2018 välillä, vähäosaisista taustoista tulevien lasten tulokset heikkenivät

merkittävästi.

Salon mukaan tämä merkitsee sitä, että lupaus peruskoulun tasa-arvoistavasta vaikutuksesta murenee. Seuraukset voivat olla ikäviä.

– Yhteiskunnan koheesio heikkenee. Samalla heikkenee usko siihen, että yhteiskunta palvelee meitä kaikkia ja meillä kaikilla on mahdollisuus menestyä, Salo sanoo.

Erityisesti vähäosaisesta taustasta tulevien suomalaislasten lukutaidon Pisa-tulokset ovat heikentyneet. Jaani Lampinen / Yle

Osaamiserot vastaavat jopa kahden vuoden opintoja

Sosioekonomisen taustan yhteys lasten osaamiseen näkyy erityisesti lukutaidossa.

Kun tarkastellaan oppilaiden sosioekonomisen taustan yhteyttä Pisa-menestykseen, oppilaat jaetaan taustakysymysten (siirryt toiseen palveluun) perusteella neljään eri ryhmään.

Vuosituhannen vaihteessa ero matalimman ja ylimmän sosioekonomisen neljänneksen lukutaitotuloksissa oli 52 pistettä. Tämä ero vastaa noin yhden kouluvuoden opintoja.

Vuonna 2009 ero oli 61 pistettä. Vuoden 2018 mittauksessa alimman ja ylimmän neljänneksen välinen kuilu kasvoi jo 79 pisteeseen (siirryt toiseen palveluun). Tämä vastaa noin kahden kouluvuoden opintoja.

– 2000-luvun alussa Suomen tulokset olivat täysin poikkeuksellisia. Pisa-tulosten yhteys perhetaustaan oli meillä merkittävästi pienempi kun OECD-maissa keskimäärin. Nyt 10 vuodessa Suomi on pudonnut OECD:n keskiarvon tasolle, Salo sanoo.

OECD-maiden lukutaidon piste-ero alimman ja ylimmän sosioekonomisen neljänneksen välillä on keskimäärin 89 pistettä.

Tausta vaikuttaa koulutususkoon

Suomalaisoppilaiden sosioekonominen tausta näkyy myös heidän ajatuksissaan siitä, kuinka pitkälle he suunnittelevat kouluttautuvansa (siirryt toiseen palveluun).

Pisa-testeissä hyvin menestyvistä mutta vähäosaisesta taustasta tulevista nuorista lähes puolet (44 prosenttia) ei uskonut suorittavansa korkeakoulututkintoa tulevaisuudessa.

Testeissä yhtä hyvin menestyvistä hyväosaisista oppilaista näin ajatteli vain 14 prosenttia.

Lapset ja nuoret, joiden vanhemmat eivät ole korkeasti koulutettuja, eivät monesti näe korkeakoulutusta itselleen realistisena vaihtoehtona, arvioi Turun yliopiston kasvatustieteen professori Tero Järvinen.

– Koulun pitäisi auttaa nuoria näkemään mahdollisena sellaisetkin vaihtoehdot, jotka eivät näytä ilmeisiltä. Se on hankalaa, jos koulua käydään ympäristössä, jossa korkean koulutuksen tavoittelu ei ole normaalia.

Järvisen mukaan suomalaisen peruskoulun vahvuus on ollut se, että kaikenlaisista taustoista tulevat oppilaat ovat olleet perinteisesti yhdessä samassa koulussa. Silloin oppilaat oppivat tuntemaan erilaisia elämäntapoja – mikä puolestaan laajentaa käsitystä siitä, millaiset valinnat ja tavoitteet he näkevät itselleen mahdollisina tulevaisuudessa.

Erityisesti suurissa kaupungeissa on havaittu, että koulut ovat alkaneet eriytyä toisistaan.

– Jos kaupunkien sisällä alkaa muodostua suosittuja kouluja ja välteltäviä kouluja, se edistää sosioekonomisen taustan vaikutusta lasten koulumenestykseen, Järvinen sanoo.

Kun eritaustaiset oppilaat käyvät samaa koulua, oppivat lapset tuntemaan erilaisia elämäntapoja, sanoo kasvatustieteen professori Tero Järvinen. Jaani Lampinen / Yle

Tiiviimpi oppimisen tuki tasaisi myös taustasta johtuvia eroja

Sekä Salo että Järvinen uskovat, että Suomen suunta on mahdollista kääntää. Se tarkoittaisi rahallisia panostuksia perusopetukseen: pienempiä opetusryhmiä ja parempaa oppimisen tukea sitä tarvitseville.

Salon mukaan peruskoulussa tehokkain keino puuttua osaamiseroihin on laadukas ja vahva oppimisen tuki. Opetuksen on myös oltava riittävän yksilöllistä.

– Tuen perusteena ei ole oppilaan sosioekonominen tausta, vaan se, että oppimisessa on vaikeuksia. Kääntäen: jos tukea vahvistetaan, se kohdistuu korostetusti niihin oppilaisiin, joiden oppimisvaikeuksien takana on taustasta johtuvia syitä, Salo sanoo.

Tutkimusten mukaan pienistä opetusryhmistä ja yksilöllisestä opetuksesta hyötyvät erityisesti oppilaat, jotka eivät saa kotoa kylliksi tukea oppimiseensa.

Osa kodeista paikkaa tuen tarvetta esimerkiksi opettamalla lasta kotona tai hankkimalla maksullista lisäopetusta muualta. Kaikki eivät tähän pysty, ja silloin on vaarana, että lapsi jää ilman tarvitsemaansa tukea.

– Monet perheet ovat pudonneet kelkasta. Jos itsellä menee huonommin, resursseja lasten koulutuksesta huolehtimiseen ei välttämättä jää, Järvinen sanoo.

Puuttuminen tehokkainta varhain

15-vuotiaita mittaava Pisa ei ole ainoa testi, joka tuottaa tietoa suomalaislasten osaamisesta.

Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi) havaitsi oppilaiden taidoissa suuria eroja (siirryt toiseen palveluun), kun se arvioi ensimmäisen luokan aloittavien matematiikan ja äidinkielen taitoja syksyllä 2018.

Kotitaustan vaikutus osaamiseen näkyy myös neljäs- ja kahdeksasluokkalaisten luonnontieteiden ja matematiikan oppimistuloksia mittaavassa Timss-tutkimuksessa.

Parhaassa tapauksessa eroja voidaan peruskouluvuosien varrella tasoittaa, pahimmassa tapauksessa erot kasvavat kasvamistaan.

– Osaamiserot ovat nähtävissä jo varhaisessa vaiheessa lapsen koulupolkua. Jos taustasta johtuvia eroja halutaan tasoittaa, tukitoimet ovat tutkimusten mukaan vaikuttavimpia koulupolun alkupäässä, Salo sanoo.

OAJ:n mukaan tehokas tapa ehkäistä eroja on laadukas varhaiskasvatus. Järjestö on myös ajanut esiopetuksen laajentamista kaksivuotiseksi, mutta opetusministeri Li Anderssonin (vas.) mukaan laajennus ei toteudu tämän vaalikauden aikana.

Hallitus on kuitenkin aloittamassa pidennetyn esiopetuksen kokeilua osana varhaiskasvatuksen laadun ja tasa-arvon kehittämisohjelmaa (siirryt toiseen palveluun). Kokeilun avulla selvitetään, kuinka paljon vuoden nykyistä pidempi esiopetus vaikuttaa lasten oppimistuloksiin ja tasa-arvoon.

Hallitus yrittää löytää keinoja oppimiserojen kaventamiseen myös ensi vuonna alkavalla perusopetuksen laadun ja tasa-arvon kehittämisohjelmalla. (siirryt toiseen palveluun)

Lue lisää:

Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko

Pisa-sijoituksista on tullut kansallisen itsetunnon mittari, mutta mitä tulokset todellisuudessa kertovat? Katso, pärjäisitkö itse testissä

Ruotsi paransi Pisa-tuloksiaan – Koulujen tasoerot kasvava ongelma