Lattmann Tamás nemzetközi jogász szerint Semjén Zsolt akár közokirat-hamisítást is elkövethetett a lex CEU sürgősségének kérésekor. A miniszterelnök-helyettes éppen Teheránban tartózkodott a jogszabálytervezet sürgősségi indítványának benyújtásakor, miközben az iratok szerint Budapesten szignózta a dokumentum eredetijét. A miniszterelnök-helyettes nehezen magyarázható kettős jelenlétére az Átlátszón Lattmann Tamás nemzetközi jogász hívta fel a figyelmet.

Semjén Zsolt a felsőoktatási törvény módosítását szerette volna, ha sürgősségi eljárásban tárgyalják. Ehhez 2017. április 3-án indítványt nyújtott be a Kormány nevében Kövér László házelnöknek, hogy a rendszerben levő módosító zárószavazását már másnap megejthessék.

Az indítványra budapesti aláírás került, holott Semjén Zsolt akkor nem tartózkodott Magyarországon.

A miniszterelnök-helyettes április 3-án Teheránban, Irán fővárosában tárgyalt iráni kormányzati szereplőkkel egy atomreaktor építésének tárgyában. Az IRNA (iráni állami hírügynökség) és az MTI tájékoztatása szerint Semjén Zsolt egy hetet töltött az iszlám köztársaságban április 1-től kezdődően.

A folyamatban tehát valaki, valahol elkövethetett egy közokirat-hamisítást, ami a hatályos Büntető Törvénykönyv szerint bűncselekmény, és hivatalos személy elkövető esetében egy és öt év közötti szabadságvesztéssel jár.

Az országgyűlési képviselők nem először buknak le hamis aláírásokkal. 2005-ben az Index cikke után kiderült, hogy a parlamentben elfogadott gyakorlat volt, hogy parlamenti beadványokra egymás aláírásait hamisították a politikusok. Előkerült olyan parlamenti javaslat is, amelyen nyolc fideszes kézjegye szerepelt, de közülük csak egy volt valódi.

Az ügyben akkor a hatóságok is nyomoztak. A Fővárosi Főügyészség azonban négy hónapi vizsgálódás után megszüntette az eljárást azzal, hogy a hét fideszes képviselő helyett ugyan valóban más írta alá a bizottsági beadványt, de az érintettek “előzetes felhatalmazást adtak”, ezért az aláíró eljárása “helyénvaló volt”, mert “megbízottnak minősült”.