“Meil on vaja selgelt aru saada, kust raha tuleb ja mis summas,” ütles majandusminister Taavi Aas intervjuus finantsportaalile. “Mis on garantiid, et see lõpule viiakse? Arendaja pole suutnud vastata, kuidas on hinnatud selle kaudu liikuvate inimeste hulka.”

Tunnel võiks olla majanduslikult mõistlik avaliku ja erasektori koostööprojektina (PPP), kus Euroopa Liidu toetus kataks 40% kokku 13 kuni 20 miljardi euroni ulatuvast kulust, märgib Bloomberg toetudes eelmisel aastal tutvustatud Eesti ja Soome ühisuuringule. Aas ütles, et selle uuringu tulemusi on Vesterbacka plaanidega raske kokku viia.

Juulis arendajatele saadetud kirjas, kus rohkem detaile küsiti, märkis riigihalduse minister Jaak Aab, et praegune ajakava avada tunnel 2024. Aastal pole realistlik. 2018. aastal tellitud uuring näitas, et ehitus võtaks 15 aastat.

“Töötame valitsusele detailsemate vastuste andmise nimel, et otsus saaks vastu võetud niipea kui võimalik,” ütles Bloombergile arendajaid esindav advokaat Paul Künnap. Ta lisas, et osa detailidest, mille kohta Eesti riik küsib, saavad selgeks alles pärast valitsuse heakskiidu saamist tehtavate uuringute valmimist.

Soome valitsus pole tunneliprojekti arutanud ning see pole osa nende tegevusprogrammist, rääkis Bloombergile Soome transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi võrkude osakonna peadirektor Sabina Lindström.

“Meil on olnud mitteametlikke kõnelusi Eesti kolleegidega seoses nende ideega sõlmida ühiste kavatsuste kokkulepe, aga nad pole veel saatnud ametlikku ettepanekut selle sõlmimiseks,” ütles ta eelmisel nädalal.

Aabi juulikuisest kirjast selgub, et Eesti soovib Soomega koostöömemorandumi sõlmida sel kuul. Ent Aasa sõnul on hädavajalik saada projekti kohtta rohkem detaile.