Kümmekond Eesti kaitsetööstusettevõtet eesotsas Milremiga on alustanud konsortsiumi loomist, millega osaleda Eesti, Soome ja Läti kavandatavas soomukite ühishankes ning võimalusel ka ise soomukeid Eestis tootma hakata.

Eesti, Läti ja Soome sõlmisid detsembris heade kavatsuste leppe ühiseks kaitsevaldkonna arendustegevuseks, mille raames töötataks välja lahendus, kuidas kolm riiki saaks teha koostööd kõigile sobiva soomukiplatvormi arendamisel. Eeldatavalt oleks tõenäoline, et kolmeteljelised ehk 6x6 ratassoomukid töötaks välja Soome Patria tehas, mille soomukeid Pasi Eesti kaitsevägi ka praegu kasutab.

"Eesti tööstus on seljad kokku pannud ja öelnud väga konkreetselt, et tahab olla osa sellest projektist," ütles Eesti Kaitsetööstuse Liidu (EKTL) tegevjuht Tarmo Ränisoo ERR-ile. Tema sõnul on ettevõtted pakkunud kaitseministeeriumile välja kaks lahendust, kuidas soomukite hankes osaleda.

"Üks variant on see, et loodud konsortsium omandab Patria litsensi Eestis soomukite tootmiseks, tarneahela koostamiseks koos vajalike modifikatsioonide disainimisega ning elutsükli tagamiseks Eestis," rääkis Ränisoo. Tema sõnul eeldab see väga pingelisi läbirääkimisi Patria ja teiste osalisriikidega.

"Aga kui see osutub liiga kalliks, siis on võimalus, et Eesti konsortsium arendab koduse tööna vastavalt Eesti vajadustele ise välja 6x6 soomuki. Täna on täiesti selgelt selline kompetents Eesti kaitsetööstuses olemas," rõhutas Ränisoo.

ERR-i andmetel on soomukihankes osalemiseks loodava koostööplatvormi juhtiv jõud Milrem Robotics, aga sellega on liitunud ka Baltflex, Baltic Marine, Bristol Trust, Cybernetica, DefSecIntel, Heavy Industry Estonia, Merrem Tööstusplast, Nordic Armoury, Radius Machining, Tarmetec, Threod Systems, Toci, Torm Metall, Metec CNC. Platvorm on avatud ka teistele Eesti tööstusettevõtetele.

Ettevõtted kirjutavad oma ühispöördumises, et soovivad hoida vähemalt 70 protsenti soomuki tootmise väärtusest ning tarneahelast Eestis, tagades nii töökohtade säilimise kui uute suure lisandväärtusega töökohtade loomise. Samuti annaks Eesti ettevõtete suurem osalus soomukite tootmises võimaluse arendada siinset kompetentsi ja tööstuslikku võimekust, mis toetab Eesti kaitsevõimet rahu-, kriisi- ja sõjaajal ning kasvatab Eesti majanduse ekspordivõimekust.

Milrem: soomukihanke maht oleks 140 - 400 miljonit

Milremi pressiesindaja teatas neljapäeval, et kaitseministeerium soovib järgmise kümne aasta jooksul hankida kaitseväele 100 – 300 6x6 soomukit, mis tähendab 140 – 400 miljoni euro suurust investeeringut. "Arvestades soomuki eeldatavat maksumust, on Eesti soomukite hankemaht suurusjärgus 70 - 200 miljonit eurot. Sellele lisanduksid järgmise 20 aasta jooksul tehtavad kulutused soomukite elutsükli haldusele, mis on eeldatavasti samas suurusjärgus," lisas pressiesindaja.

Mehitamata maismaasõidukeid arendava ettevõtte Milrem Roboticsi omanik Kuldar Väärsi lisas pressiteate vahendusel, et Eesti ettevõtted on valmis selliseid projekte juhtima. "See annab tulevikus palju suurema mõju majandusele kui lihtsalt üks hange. Saame keskkonda kujundada ja Eestisse maksimaalselt väärtust jätta vaid siis, kui Eesti tööstus võtab vastutuse ja juhtiva rolli," rõhutas Väärsi.

Ta nentis, et 6x6 soomukite hanke puhul on tegemist projektiga, mis on ühest küljest piisavalt mahukas ning teisalt piisavalt lihtne, et Eesti kaitsetööstuse ettevõtted suudaksid ise selle välja töötada ja toota.

"Eesti ettevõtetes töötavad maailmas hinnatud tipptasemel spetsialistid ning kaitsetööstuse kogemusega insenerid. Meie ettevõtetel on kogemus tehnoloogiliselt keerukate lahenduste süsteemiintegraatori ja peatöövõtja rollis, ning mis kõige olulisem, oskus ja tahe maksimaalselt kaasata Eesti tarneahelat," rõhutas Väärsi.

Milrem Robiticsi juht sõnas, et Eesti ettevõtted on nii iseseisvalt kui ka koostöös loonud märksa keerulisemaid ja maailmas juba hinnatud kaitsetööstuse lahendusi, mille vastu on rahvusvaheliselt kasvav huvi. "Koostöös suudame viia sektori uuele tasemele, arendades Eestis välja meie kaitseväele vajalikku varustust ning jättes tehtavad investeeringud riiki," nentis Väärsi.

Missioonikriitilisi lahendusi, sealhulgas küberturbe- ja sidelahendusi pakkuva konsortsiumi liikme, ettevõtte Cybernetica juhatuse esimehe Oliver Väärtnõu sõnul on Eesti ettevõtetel, kellest paljud toodavad täna rahvusvahelistes tarneahelates ülikriitilisi komponente või nendega külgnevaid tooteid, olemas võimekused soomukite arendamiseks ja tootmiseks. "Kindlasti suudame neid võimekusi kombineerides ehitada ja välja arendada rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise toote ning luua platvormi uute, Eestis arendatud nutikate tehnoloogiate kasutuselevõtuks," lisas Väärtnõu pressiteates.

Milremi pressiesindaja andis vestluses ERR-iga kolmapäeval mõista, et ettevalmistused soomukihankes osalemiseks on jõudnud juba üsna kaugele ning olemas on reaalne masin, millega konsortsium soovib välja tulla ning samuti projekti ja investeeringute kalkulatsioonid.

Kaitsetööstuse liit alustab Pasiga läbirääkimisi

Ka kaitsetööstuse liidu tegevjuht rääkis, et kui Eesti soetaks soomukihankega endale sadakond või isegi rohkem jalaväe transpordimasinat, mis jäävad kaitseväe käsutusse mitmekümneks aastaks, siis tähendab see üsna suuri kulutusi, kuna ühe soomuki hind on eurodes kindlasti kuuekohaline, aga võib-olla ka seitsmekohaline summa (üle miljoni euro).

"30-40 aastat on vaja sadat soomukit, toetada nende elutsüklit, neid hooldada-remontida, tõenäoliselt teha täiendusi. Ja loomulikult soomukid on vaja ka kuskil kokku panna. Nii, et me räägime ikkagi väga suurtest summadest," tõdes Ränisoo. "Ja elutsükli hooldus 30-40 aasta mastaabis on teine seitsmekohaline arv," lisas ta.

Ränisoo märkis, et algselt oli konsortsiumil plaanis Patria esindajatega aprillis kohtuda, kuid praeguseks on see koroonakriisi piirangute tõttu lükkunud maisse.

"Aga fakt on see, et Patriaga on vaja maha istuda ja siis saab Eesti tööstus esitleda oma positsioone, Patria saab esitada oma positsioone ja siis tuleb jõuda mingisuguse lahenduse või otsuseni - kas teha mingi osa sellest (soomukist Eestis - toim.) või siis Eesti ettevõtjad tahavad teha konkureerivat pakkumist soomuki tootmise osas," rääkis kaitsetööstuse liidu tegevjuht.

Ränisoo selgitas, et otsitav soomuk ei tähenda väga keerulist ja võimsat sõjamasinat, vaid sellisel tasemel veokit, mille ehitamisega ka Eesti tööstus toime tuleb.

Kaitseväe kasutuses on praegu Soomes toodetud ratassoomukid Pasi. Autor/allikas: mil.ee

"Kui ma kunagi Soome sõjakoolis õppisin, siis seda tutvustati kui soomustatud veoautot, mille ülesanne on viia kümme võitlejat lahinguväljale ja nad sealt siis ka tagasi tuua. See on täiesti jõukohane Eesti tööstusele, me ei peaks seda projekt raskusastmelt suuremaks mõtlema," ütles Ränisoo.

Lisaks tavalistele jalaväe soomukitele hõlmaks hange ka juhtimis- ja side, pioneeri ja teisi toetussoomukeid, märkis ta.

Kaitseministeerium toetab

Kaitseministeeriumi hallatav kaitseinvesteeringute keskus suhtub kaitseettevõtete plaanidesse soosivalt.

"Toetame soosivalt," ütles kaitseinvesteeringute keskuse direktor Kusti Salm vastuseks ERR-i küsimusele, kuidas Eesti vaatab EKTL plaani hakata ise siin soomukeid tootma.

"Oleme koos Lätiga seadnud projekti eeltingimuseks, et kohalikud kaitsetööstused oleksid nähtavalt projekti kaasatud. Samuti oleme palunult Patrialt teha konkreetne ettepanek, kuidas Eesti kaitsetööstust kaasata," selgitas ta.

"Samal ajal me oleme alles projekti algusfaasis ning edeneme samm-sammult. Eesmärk number üks on saada Eesti nõuetele vastav platvorm võimalikult soodsa hinnaga," rõhutas Salm.

Salmi sõnul on keskus palunud kaitsetööstuse liidul juhtida konsortsiumi kokkupanemist ning koordineerida koostööd Patriaga. "Selles osas on liikumine olnud märkimisväärne. Julgustav on näha, et Eesti kaitsetööstusel on huvi, võimekus ning teadmised projektis kaasalöömiseks," ütles Salm.

Küsimusele, ka kaitseministeerium eelistaks kaitsetööstuse pakkumistest soomukite tootmist Eestis Patria litsentsi alusel või Eesti oma soomuki väljaarendamist, vastas Salm: "Tänasel momendil on sellest veel vara rääkida. Lisaks Eestile vajab see ka kokkulepet Soome ja Lätiga, kes on selles projektis meie partnerid. Hea on see, et just selle eesmärgi täitmiseks me selle tehnilise leppe sõlmisimegi, et need küsimused omavahel läbi analüüsida ja kokku leppida. Samal ajal rõhutaks veel üle – projekti number üks eesmärk on arendada Eesti kaitsevõimet läbi jalaväeüksuste soomustamise. Kõik ülejäänud eesmärgid tulevad peale seda."

Eesti sõlmis koos Soome ja Lätiga 17. detsembril mittesiduva protokolli soomukiplatvormi arendamiseks, kuid kui Läti ja Soome allkirjastasid tänavu 29. jaanuaril tehnilise leppe Patria 6x6 platvormi põhise uuringu- ja arendusprogrammi käivitamiseks, siis Eesti sellega ei ühinenud. Kaitseministeeriumi pressiesindaja Roland Murof ütles siis ERR-ile, et Eesti on endiselt huvitatud protsessis osalemisest, kuid Eesti poolt läheb järgmise dokumendi sõlmimisega veel aega.

"Uue tehnika hankimine on alati väga keeruline protsess, mille juures tuleb arvestada erinevate riikide nõuete ja hanketsüklitega. Eesti jaoks tähendab see, et võimalike praegu kasutuses olevate vanema põlvkonna Sisu soomukite väljavahetamise üle tehakse otsus koostatava riigikaitse arengukava ja mitte ainult riikidevaheliste lepete raames," märkis Murof. "Peame kogu protsessis olema väga hoolikad, sest kaalumist vajab muuhulgas kõik, mis puudutab hilisemat hooldust, väljaõpet ning varuosasid. Meie nägemuses peab olema igal riigi vaba voli oma riigis ettevõtluspartneri valikul," lisas ta jaanuaris antud kommentaaris.

Kaitseinvesteeringute keskuse direktor ütles kolmapäeval ERR-ile, et tänaseks on Eesti kolme riigi algatusega ametlikult liitunud ja ettevalmistused kolme riigi ühiste tehniliste nõuete osas on käimas. "Siit läheb töö edasi vajalike teadus- ja arendustegevustega ning lahendustega, kuidas projekti Eesti ja Läti kaitsetööstust kaasata," märkis Salm.