Hääleandja esitas kõigepealt kõigile riigikogu kandidaatidele 22 küsimusega ankeedi, igale küsimusele oli viis ühetaolist vastusevarianti: «jah», «pigem jah», «ei», «pigem ei» ja «teema ei ole oluline». Kõik kandidaadid said küsimustiku meiliga, milles oli unikaalne link.

Kandidaate oli kokku 1099, tuvastatav meiliaadress oli 1094. Hääleandja läks avalikuks 28. jaanuaril, siis olid seal ligi 500 kandidaadi vastused. Lõpuks sisestasid oma vastused 643 kandidaati, mis andis osalusportsendiks ligi 60.

Enim kandidaate oli EKRE ridadest, väikseim aktiivsus oli Eesti 200 kandidaatidel. Riigkokku pääsenud erakondadest oli kesine ka Keskerakonna kandidaatide aktiivsus.

Kasutajad võtsid Hääleandja vastu väga hästi – nelja päevaga täideti küsimustikku 45 000 korda.

Hääleandja küsimused ei käinud möödunud valimiskampaania tulipunkte pidi, vaid uurisid pigem inimeste maailmavaadet ja väärtushinnanguid. See tavapärasest erinev küsimuste komplekt tekitas mõningates poliitilistes jõududes hirmu ja ekspertides kahtlusi. Samuti kahtlustati, et Postimees hakkab mingil moe saadud andmetega mõjutama ja manipuleerima.

Hääleandja tööpõhimõtet tutvustas üks selle autoritest TÜ Skytte instituudi teadur Martin Mölder oma artiklis: «Kuidas Hääleandja töötab».

Nüüd teeme kõigile soovijatele avalikuks kogutud andmed. Andmepaketis on neli faili: küsimused, ringkonnad, poliitikute vastused ja kasutajate vastused. Kõik andmed on muudetud täiesti anonüümseks, ka poliitikute vastustes on ära võetud nimi ja erakondlik kuuluvus.