— Folk er lei av politikere.

Slik forklarer Trym Aafløy (56), leder for det relativt nystiftede partiet Folkeaksjonen nei til mer bompenger Bergen (FNB), den sensasjonelle oppslutningen på 25,4 prosent på VGs meningsmåling i Bergen onsdag.

Det er to og et halvt år siden Aafløy opprettet en anti bompenge-gruppe på Facebook som skulle vokse med rekordfart. Nå er den tidligere vin- og sjokolade-selgeren altså på god vei til å bli politiker selv. Hvis onsdagens måling skulle bli valgresultatet, er FNB Bergens største parti til høsten. Normalt betyr det byråden. Aafløy avviser tvert å snakke om krav på posisjoner.

— Vi er ikke opptatt av det. Vi vil ha gjennomslag for vår politikk, det er det viktigste, sier han til Filter Nyheter.

Han vil heller ikke si noe om hvilke partier det er aktuelt å samarbeide med.

Vi er kommet til Grieghallen etter en kort rusletur i Bergens gater på jakt etter et fint sted å ta bilde.

— Dette er jo kanskje noe av det mest gjenkjennelige fra Bergen, foreslår Aafløy.

Han lener seg mot en høy stålkonstruksjon med påskriften «look up!», til ære for fotografen.

Skal finansiere alt med «effektivisering»

Det er ingen tvil om at folk har fått øynene opp for FNB. Spørsmålene om hva partiet står for utenom bompenger har begynt å melde seg. Klassekampen har spurt de lokale partilederne – og svarene spriker visst.

I Bergen er budsjettet på nær 21 milliarder kroner. Hvordan vil partiet fordele pengene om de får makta? Møteinnkallingen til torsdagens byrådsmøte teller 52 saker, hvorav null om bompenger. Hva mener FNB for eksempel om at en strippeklubb har skjenkeløyve selv om bystyret har bestemt at slike utesteder ikke skal få det?

Vi dropper det spørsmålet og går for kultur. På innsiden av Grieghallen er det festspillåpning med kongen som gjest. I partiprogrammet til FNB går det tydelig frem at partiet vekter kulturtilbud for barn, som kulturskolen, tyngst.

— Dere er ikke så på høykulturen som foregår der inne i Grieghallen?

— Det er viktig å opprettholde det som er her nå, svarer Aafløy.

Ingen kutt der altså. Totalpotten til Bergens kulturliv 2018 er godt over 255 millioner kroner.

I helsepolitikken er partiet fremste valgløfte å styrke skolehelsetjenesten ved å øke antallet timer og tilgjengeligheten for elevene. Antall psykiatriske døgnplasser skal også økes, og det skal bli flere dagtilbud og arbeidstilbud for personer i psykatrien. Kompetansen og bemanningen på sykehjemmene skal økes. Partiet vil også bygge demenslandsby.

— Hvor skal dere hente pengene til alle valgløftene?

— Vi skal effektivisere den kommunale driften, uten å si opp ett eneste menneske.

— Uten å si opp ett eneste menneske? De største utgiftene kommuner har er jo lønn og pensjon?

— Vi sier ikke opp folk. Vi skal omdisponere folk. Og vi skal ikke bruke stoppeklokke, det har jeg ingen tro på, men vi tror det er temmelig mye penger å spare på kommunal drift.

— Har dere regnet på det?

— Ja. Det er en prosess vi holder på med. Bare vent til budsjettet kommer i oktober-november. Det skal jo gjøres ferdig, men jeg tror det kommer til å bli mye mer penger.

— Så dere har en så ineffektiv kommune altså?

Aafløy blåser.

— Tror du Oslo er noe bedre da?

— Har ikke peiling.

— Jo større kommunen er, jo mer ineffektiv er den. Det er en offentlig kjent hemmelighet. Hvis du sier det til de som styrer, så bare rister de på hodet og ser sjokkert på deg.

— Det er flere som har lovet effektivisering før. Hvordan skal dere gjøre det, konkret?

— Det er jeg nødt til å få lov til å vise deg på et papir når vi kommer så langt.

— Oktober-november, da er det jo for sent til å legge frem finansieringsplanen for velgerne. Da kan de jo ikke vurdere om kommuneøkonomien går på dunken om de stemmer på dere.

— Det er ingen kommuner som får lov til å kjøre kommuneøkonomien på dunken. Vi blir holdt i ørene av staten.

— Robek-lista? Alle partier konfronteres med hvor de skal hente penger fra.

— Jeg tror ikke vi er de som har dårligst greie på økonomi av de politiske partiene.

— Du må huske på at det er det som skiller oss fra de politikerne som styrer i dag. Vi kommer fra næringsliv og noen fra offentlige bedrifter. De er vant til å forholde seg til en økonomisk hverdag der du er nødt til å tjene penger før du kan bruke dem. Der tror jeg vi er flinkere enn andre politikere, som tror penger er noe som kommer fra andre mennesker.

— Du vil ikke si hvordan og hvor mye penger dere skal hente?

— Det er ikke klart. Jeg har en formening om hvor mye vi kan hente inn, men hvis jeg sier det, så skriver du det.

— Får velgerne vite hvordan dere skal dekke inn flere sykehjemsplasser FØR valget?

— Hvis vi har det ferdig.

— Er det ikke rett og rimelig at velgerne får vite hvordan dere skal finansiere valgløftene?

— Nei, det er nesten ingen partier som gjør det.

«Omdisponeringen» er nevnt i partiprogrammet: Økt bruk av video- og meldingstjenester for å redusere transportkrevende møter, økt bruk av dialogmøter for å redusere sykefravær, vedlikehold av bygninger blant annet med vaktmestertjeneste samt kritisk oppfølging av aktører kommunen har avtaler med, er blant disse. Ellers: «Fortsette rasjonalisering, effektivisering og digitalisering av Bergen kommune».

Vi har beveget oss inn i hotellobbyen på «Ørnen», hvor FNBs medlemmer møter representanter for personer med funksjonsnedsettelser. Partiet har mange interessegruppers behov å sette seg inn i. Det går slag i slag. Han kommer rett fra intervju med Dagbladet, og skal rett inn i et nytt etterpå.

Vil si opp byvekstavtalen

Byvekstavtalen som Bergen har skrevet under på med staten og fylket, som er forutsetningen for at staten betaler halvparten av regningen for nye veiprosjekter, vil partiet skrote.

— Det er jo ikke bare bare å gå fra den avtalen, hva er planen?

— Joda. I prinsippet, hvis kommunen sier at «vi vil endre denne avtalen, vi aksepterer ikke den», så skal i prinsippet de andre forvaltningsnivåene si at «ok, da endrer vi den».

— Den er jo underskrevet?

— Ja, men vi kan si den opp.

Vei over skatteseddelen

FNB forlanger at staten skal ta en mye større del av regninga for nye veiprosjekter samtidig som partiet vil skrote avtalen som sikret at staten tar halve regninga.

Vei bør dekkes inn gjennom inntektsskatten, slik at vei finansieres som sjukehus og andre velferdstilbud: Man yter etter evne og får etter behov. Slik vil veiutbyggingen bli mer rettferdig, mener Aafløy og FNB.

Urbanet Analyse har regnet på hva denne rettferdigheten betyr i praksis i Oslo og Akershus.

Dersom bompenger skal erstattes med økt skatt, vil et par med to biler spare 13 500 kroner i året. Et par uten bil må betale 9 600 kroner mer enn i dag.

— Det blir jo motsatt urettferdig for fotgjengerne?

— Når var du sist innlagt på sykehus?

— Det husker jeg ikke.

— Nettopp. Likevel aksepterer vi å betale for det hver måned gjennom skatteseddelen.

Ismefritt parti

— Frp har alltid vært imot bompenger. De klarte ikke å stoppe det, og dere har hentet flest velgere fra dem. Hvorfor tror dere at dere vil klare det?

— Fordi vi er ikke Frp. Ap i Bergen har mistet halvparten av velgerne sine. Alle har ikke gått til oss, men en stor andel, cirka halvparten. Valgforskerne sier vi henter fra alle partiene unntatt Rødt. Vi har ikke hengt oss opp i noen ismer. Ikke er vi sosialister, ikke er vi konservative, ikke er vi liberalister, og ikke har vi noen religiøs forankring. Vi har egentlig et ganske moderat valgprogram som ligger i sentrum og appellerer til de fleste.

En dame passerer.

— Det er du som skal overta nå, når noen av oss andre skal ut, sier hun og hever armen i kamp-positur.

Det er ingen ringere enn gruppelederen for Senterpartiet i fylket, Benthe Enes Bondhus. Hun gir seg til høsten, men føler seg ikke helt ferdig i politikken.

— Jeg tror vi har mye å snakke om, svarer Aafløy.

FNB-lederen sier han ikke skjønner hvorfor alle skal sammenlikne dem med Frp.

— Bortsett fra bompengene har vi ikke noe til felles. Vi har ingen tro på at man kan nappe 100 milliarder ut av Oljefondet og sprøyte det inn i økonomien. Det er en oppskrift på katastrofe. Vi går ikke i den fellen.

Vil skrote gigaprosjekt

— Dere lener fanesaken deres på å få gjennomslag i regjeringen. Hvis staten sier ja til Bergen, må de si ja til alle andre også. Det blir veldig mye penger. Hvis staten sier nei, har dere en lokal plan B? Hvordan skal dere dekke inn de manglende pengene fra staten?

— Kanskje vi skal gjøre litt færre ting, da.

— Hvor vil dere kutte?

— Bybanen (til bydelen Åsane, red. anm), det er stort sett det disse pengene går til. Den er litt råflott, og er for fint og dyrt for en liten kommune som Bergen.

— Hva mer?

— Hordfast. Det er en del av kyststamveien gjennom Hordaland, fra Stord til Os. Det er en tofeltsvei hvor det bare kjører tre til fire tusen biler i døgnet. Det skal bli firefelts motorvei. Bare broen vil koste mellom 35 og 40 milliarder kroner. Den veien vil vi ikke ha i det hele tatt.

Greit med bompenger for enkelte prosjekter

Partiet vil bytte Hordfast mot å legge en strekning av E39 som går gjennom et boligområde med trafikklys og fotgjengerfelt nord i Bergen i tunnel, samt å oppgradere den rasutsatte E16 fra Bergen til Voss.

— Det er vi villig til å bruke bompenger på.

— Fordi det er finansiering av vei og ikke kollektiv?

— Ja. Det er dette som er cluet: Det går mange biler der (E39), 20 000 i døgnet, så du vil få nedbetalt det fortere.

Mer og billigere buss – på statens regning

Hensikten med byvekstavtalene er å hindre vekst i biltrafikken. Det er denne avtalen de kommer fra, de forhatte bomringene som FNB vil til livs. Samtidig skriver partiet i programmet at det støtter målet i Nasjonal Transportplan om nullvekst.

— Å fjerne bomringene betyr vel mer biltrafikk og mer kø? Hvordan skal FNB som grønt parti samtidig sikre frisk luft i Bergen?

— Det er bestilt 100 nye, elektriske leddbusser til Bergen. De slipper ikke ut noe mer enn bybanen, og så koster de bare en brøkdel. Bybanen til Åsane vil ta ti år å bygge. Bussene krever ingen bygging, det er bare å kjøpe inn og sette dem i trafikk.

Partilederen mener det ikke går an å få bort kø på veiene.

— Spørsmålet er hva som er akseptabelt. Hva det er må brukerne avgjøre.

— Hvordan skal dere få folk til å ta bussen i stedet for bil?

— Vi vil sette ned bussprisene. Når det er billig, så vil folk bruke det.

Aafløy dunker neven i sofaryggen på hver stavelse.

— Det betyr at vi vil be staten om flere kollektivsubsidier gjennom fylkeskommune, slik at de kan sette ned bussprisen.

— Så også det skal staten, gjennom fylkeskommunen, betale for, ikke kommunen?

— Ja.

Ikke mer smog uten bomring

Fokuset bør forøvrig være på utslipp, ikke kø, sier Aafløy og ramser opp:

I bomringen i Bergen nærmer det seg 25 prosent elbilandel, det er muligheter for tre hydrogenstasjoner i de mest sentrale bydelene innen kort tid, uten annen innsats fra kommunen enn rask saksbehandling, Bergen havn har sagt at kaianlegg med strøm til cruiseskipene kommer.

— Jeg tror vi har et CO2-nøytralt Bergen innen 2030, også med oss i førersetet.

— Det er ti år til. Hvor mye smog er det akseptabelt å ha i Bergen til da?

— Smogen kommer ikke bare fra biltrafikken. I Bergen har vi et betydelig problem med gamle, vedfyrte ovner. Vi ønsker å hjelpe folk med å skifte disse ut med nye ovner eller varmepumper, ved å doble tilskuddet for utskiftning fra 5 000 til 10 000 kroner. 5 000 er ikke nok for en minstepensjonist til å bytte ovn. Det er en engangskostnad som reduserer forurensingen permanent, sier Aafløy.

Noe anslag på hva det vil koste får vi ikke på stående fot.

— Er dere villige til å si nei til cruiseskipene?

— Ja. Når landstrøm-anleggene til Bergen havn er klare, og skipene har fått en rimelig tid til å tilpasse seg slik at de kan koble seg til disse, så kan vi nekte de som ikke har det. Vi må forholde oss til lover som regulerer dette.

Nei til veiprising

Det er ikke bare i Bergen FNB kan gjøre storeslem. Politikere over hele fjøla frykter bompengeopprør i hele landet. Folkeaksjonen har levert inn liste i tide til lokalvalget i flere byer. Partilederen i Bergen spår at neste sted det smeller er i Oslo i juni, når de nye bomringene iverksettes der.

Politikere i andre partier har plutselig fått det travelt med å se på bompengesystemet med nye øyne, kritisere og komme med nye forslag. Veiprising er et slikt. LO kom nettopp med forslag om inntektsjustert veiprising, et argument som likner på det FNB-lederen fremfører om å yte etter evne over skatteseddelen – men, til forskjell, også etter bruk.

— Er dere villig til å prøve det?

— Æsj, nei, det er enda verre enn bompenger.

— Hvorfor det?

— For da kan en kreve inn penger fra hver eneste bilist i hele Norge.

— Ja?

— Hvor kommer du fra?

— Kvæfjord.

— Hva har dere behov for av kollektivprosjekter i Kvæfjord?

— Det vet jeg ikke, jeg har ikke ikke bodd der siden jeg var 18…

— Det er ingen. Er det det?

— Det går ikke veldig ofte busser mellom Harstad og Kvæfjord, det kan jeg jo si.

— Nei, men er det et behov?

— Hvis alle som pendler til byen kunne tatt buss i stedet for bil, så hadde det vært bra for miljøet..?

— Det er ikke det som er problemet. Hvor langt er det fra Kvæfjord til Harstad?

— Tjue minutters kjøring.

— Å ja, ok. La oss ta Alta da, Alta-Tromsø.

— Dit skal jo ikke altaværingene så ofte…

— Nei, da tar du fly, sant… Det som er poenget er at veiprising kan bli krevd inn i hele Norge. Du får ikke noe bedre busstilbud i Troms av å betale veiprising.

— Det kan jo defineres politisk hvordan pengene skal bli brukt? For eksempel ut fra postadressen din: Pengene fra deg går til prosjekter i din kommune…

— Tror du det?

— Det er jo dere som politikere som bestemmer det.

— Nei, det er Stortinget som bestemmer dette.

— Stortinget er jo politikere?

— Hør nå. Veiavgift er en avgift som du i dag ikke betaler. Troms og Finnmark…

— I Harstad har de nettopp gjennomført en diger bypakke med firefelts motorvei, rundkjøringer og gangbruer for skoleelevene.

— Det er jo helt sykt.

— Hvis jeg kommer fra Kvæfjord må jeg betale for å kjøre på de veiene. Satellittene kan jo se nøyaktig hvilken vei jeg kjører på hvis vi får veiprising, så man kan jo differensiere innkrevingen ut fra bruken..?

— La meg snu på det, da. Hvis du bor i Narvik, der er det ingen bompengeprosjekter, men du må betale veiprising likevel. Hvorfor skal du betale for kollektivtrafikk bare fordi du kjører bil? Stortinget kommer til å bestemme at alle bilistene skal betale dette.

— Nå snakker du som om du ikke er en politiker selv.

— Ja, men jeg er jo ikke det.

— Jo, du kommer jo etter alt å dømme til å bli det nå.

— Ja, men jeg trenger jo ikke snakke som en politiker selv om jeg blir det. Jeg vil ikke ha veiprising!

Trym Aafløy har i etterkant av publiseringen tatt kontakt med Filter Nyheter (24.05.2019). Han ønsker å presisere følgende: «Min kritikk av politikere som elitepolitikere først og fremst er myntet på politikere som sitter på Stortinget. Jeg vil ikke henge ut fritidspolitikerne ute i landet, de gjør en kjempejobb med siden av skole og studier».