Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Regjeringens oljepolitikk ligger fast, selv med Venstre i regjering, fortalte olje- og energiminister Terje Søviknes (Frp) til Aftenposten 27. januar.

En av Søviknes' forgjengere, Terje Riis-Johansen (Sp), ser det ikke slik: Han mener norsk oljepolitikk bør moderniseres og at det er på tide å innse at vi må la noe av det sorte gullet være.

- Olje kommer til å bli liggende under bakken framover, sier Riis-Johansen til Dagbladet.

Dersom prognoser fra WWF og Bellona slår til vil oljen fra det omstridte Goliat-feltet i realiteten være et tapsprosjekt for AS Norge.

- Jeg tror vi stadig oftere vil se at kostnadene ikke står i forhold til inntektene på mange felt, og konkurransen fra solkraft og vindkraft vil bare øke. Det er en debatt jeg synes vi skal ta helt åpent, med senka skuldre, sier Riis-Johansen.

Tøffere tider

Ifølge siste konjunkturrapport fra bransjeorganisasjonen Norsk olje og gass vil aktiviteten i petroleumssektoren i Norge falle merkbart fra år 2021. Oljeinvesteringene vil stige inn mot 2020 etter en liten dupp i år, tror organisasjonen. Men deretter er næringen helt avhengig av nye funn for å unngå fall i investeringene.

12. desember opplyste Verdensbanken at den skal slutte å finansiere olje- og gassproduksjon etter 2019. Oljefondet har fattet samme beslutning.

Har snudd i synet på olje

Riis-Johansen sier han ikke husker hvor mange oljeprosjekter han fremmet i sin tid som ansvarlig statsråd fra 2008 til 2011, men innrømmer at han i dag har endret mening om norsk olje.

- Ja, jeg har nok det. Jeg er skuffa over at vi ikke er kommet lenger i karbonfangst og lagring. Vi er nok ikke noe nærmere i dag enn vi var i 2008. Og i årene som har gått siden jeg gikk av har klimautfordringene bare blitt enda tydligere. I dag mener jeg også at solenergi framstå som et realistisk alternativ. Vi er nok bare få år unna at solenergi er den billige energi. Et paradigmeskifte kommer, sier han.

- I lys av dette, angrer du på politikken du førte som oljeminister?

- Nei, jeg kan ikke si det. Karbonfangst og lagring var det vi brukte desidert mest tid på, så jeg mener vi hadde riktig tankegang. Men i 2017 begynner vi å få fryktelig dårlig tid.

Goliat

Kontroversene rundt Goliat oppsto da Stortinget ba nåværende oljeminister Terje Søviknes (Frp) rapportere om lønnsomheten til det omstridte feltet. Søviknes sa først at feltet gikk i null i 2019. Så endret han svaret til 2022, før en egen lønnsomhetsvurdering viser at 2024 kan være det riktige året.

Etter Terje Riis-Johansen gikk av som olje- og energiminister i 2011 har kostnadene på Goliat-feltet skutt i været. Per i dag skal prosjektet ha kostet rundt 20 milliarder mer enn planlagt. Slik skattesystemet i petroleumssektoren er konstruert, er dette kostnader staten langt på vei må bære.

Deler av tapene er knyttet til den første boreriggen Eni produserte. Den ble laget i Sør-Korea og taklet ikke forholdene i Barentshavet.

- Jeg husker vi var veldig usikre på riggen Eni ville lage. Det manglet ikke på kritiske innvendinger fra departementet eller andre på om det var lurt av Eni. De svarte veldig insisterende at de hadde kontroll, men vi vet jo hvordan det endte. Sett i ettertid synes jeg ikke Eni har levert det Goliat-prosjektet de lovet, sier Riis-Johansen.

Han kan heller ikke minnes å ha blitt presentert med tall som sa annet enn at Goliat skulle tjene penger for Norge.

- Veldig trist

Nåværende olje- og energiminister, Terje Søviknes (Frp), har fått kritikk for å bruke tall fra Eni for å besvare Stortingets spørsmål om lønnsomheten til Goliat.

Riis-Johansen ønsker ikke å refse sin etterfølger fra Frp.

- At oljeselskapene alltid har presentert sine tall for prosjekter, er helt riktig. Hvordan man skal vekte dette opp mot interne tall, som beregninger fra Oljedirektoratet, vil jeg ikke gå inn på, sier han.

- Jeg konstaterer bare at det har vært mange problemer, og at det er veldig trist.

Andreas Wulff, talsperson for Eni Norge, svarer på Riis-Johansens Goliat-kritikk ved å kalle feltet «et pionerprosjekt».

- Kritikken gikk i første rekke på at plattformen skulle bygges i Korea, ikke på selve konseptet. Vi må huske at Goliat kanskje er det prosjektet på sokkelen som ble hardest påvirket av den voldsomme aktivitetsøkningen i hele den globale leverandørkjeden som følge av de høye oljeprisene. Oppstartsvansker er på ingen måte unikt på norsk sokkel. Når vi har lagt disse bak oss vil det komme klarere fram hvordan Goliat har og vil bidra positivt, både samfunnsmessig og teknologisk i mange år framover, sier Wulff til Dagbladet.

- Verden er ikke som før

Den tidligere olje- og energiministeren mener det nå er på tide å puste med magen i oljebransjen, ikke gi full gass, som Terje Søviknes har hevdet.

- Generelt mener jeg at det er grunn til å tenke seg litt om. Vi må kunne enes om at verden ikke er som før, sier Riis-Johansen.