Kilder til VG: Flyktningregningen kan være åtte milliarder kroner

NÆRMER SEG ENIGHET: Siv Jensen (til venstre) og Erna Solberg, fotografert på valgnatten. De to partilederne i regjeringen skal være nær et felles syn på hvordan regningne for flyktningene skal betales, og hvordan asylpolitikken skal strammes inn. Foto: Harald Henden , VG

Så stor kan flyktningeregningen bli

Regjeringen forbereder nå betydelige kutt på statsbudsjettet

for å betale for flyktningkrisen. Erna Solberg og Siv Jensen skal være enige, men utgiftene er altfor store og varige til at alt kan dekkes inn med bare oljepenger.

Oppdatert 27. oktober 2015

Artikkelen er over fire år gammel

I forrige uke ble sentrale personer i regjeringssystemet fortalt at tilleggsregningen lå rundt åtte milliarder kroner, får VG opplyst.

Ifølge VGs opplysninger har det vært harde dragkamper og møter til langt på natt i regjeringssystemet de siste ukene, men at statsminister Erna Solberg (H) og finansminister Siv Jensen (Frp) nå er i nærheten av et opplegg de begge kan stå for.

Statsministeren kan dermed gjennomføre sin planlagte reise til Nordisk Råd på Island tirsdag, men må trolig returnere tidligere enn hun hadde planlagt for å jobbe med innspurten av det såkalte tilleggsnummeret til statsbudsjettet.

Les også: En av tre mindreårige asylsøkere som alderstestes er over 18 år

Pakke med innstraminger

Pakken fra regjeringen er ment å beskrive hvilke merutgifter staten får med tilstrømmingen av flyktninger neste år og hvordan denne regningen kan dekkes inn.

Erna Solberg har tidligere antydet en regning på 40-50 milliarder de nærmeste årene. 2016 vil i så måte bli et «billligere» år fordi utgiftene til en asylsøkerfamilie i mottak er lavere enn når den samme familien senere skal bosettes i en kommune.

Solberg har selv sagt til VG at anslaget hennes kan ligge i det nedre sjiktet av hva det vil koste.

Regelendringer

Samtidig får VG bekreftet at det også vil komme forslag om regelendringer fra regjeringen, både for å bremse asylstrømmen, behandle søknadene raskere, og for å redusere kostnadene.

Flyktningene vil bli tilbudt en langt enklere standard på innkvarteringen mens de venter på svaret på asylsøknaden. Flere kilder bekrefter også at regjeringen vil redusere ytelsene til de som sitter i mottak.

VG har ikke fått bekreftet at den endelige utgiftsrammen er åtte milliarder kroner, ettersom regjeringen fortsatt er i prosess med å sikre kvaliteten i tallene og anslagene.

Les også: Derfor vil Ernas flyktningregning ryke

Det kommer kutt

Internt mellom regjeringspartiene skal det også være oppnådd enighet om hvordan disse utgiftene skal dekkes inn. Det vil bli kutt i bistand, selv om det vil vekke bråk i KrF, og det vil bli brukt mer oljepenger, selv om heller ikke det er spesielt populært.

I tillegg vil det komme en rekke andre kuttforslag, og regjeringen skal, ifølge VGs opplysninger, også avlyse eller utsette satsinger de allerede har publisert gjennom statsbudsjettet for tre uker siden.

Ingen skal bære kuttet alene

Men regjeringen er opptatt av at ingen grupper skal ta så store kutt at de rettmessig kan si at det var deres gruppe som måtte betale for flyktningestrømmen. Dermed skal det vært uaktuelt å avlyse forslaget om å gi mer trygd til gifte og samboende pensjonister, slik Høyre og Frp sammen foreslo i statsbudsjettet.

Det er ikke ønskelig for regjeringen at pensjonistene sitter igjen med inntrykket av at det var de som måtte betale for flyktningkrisen, får VG opplyst.

Et annet sted hvor regjeringen kan hente penger, er gjennom dieselavgiften, som er om lag 1,50 kroner lavere enn bensinavgiften. Men igjen er regjeringen klare på at det heller ikke er dieselbileierne som skal betale for flyktningestrømmen alene.

Les også: Erna ber folk åpne hjemmene sine for flyktningbarna

Enklere standard og ytelseskutt

Dette er noen av regelendringene som kan komme på fredag:

** Det ligger an til langt enklere standard for innkvartering av flyktningene mens de venter på svaret på sin asylsøknad.

** Ytelsene som flyktningene mottar i denne perioden, vil bli redusert. ** Det kommer trolig også forslag om hvordan flyktningene raskere skal komme seg ut i jobb for å spare offentlige utgifter.

** Regjeringen skal ha vurdert friske «gulrøtter» til kommunene for å øke interessen for å ta imot flytninger til bosetting.

** Det kan bli aktuelt å kutte ned lengden på det toårige introduksjonsprogrammet, for å få flyktningene raskere i gang i Norge.

** VG er kjent med at regjeringen også har sett på hvordan grunnløse asylsøkere raskere kan sendes ut, men det er ikke kjent om dette har lyktes.

Støtte på Stortinget

Der er uklart om regjeringen vil varsle støttepartiene og opposisjonen på Stortinget og be om støtte før pakken legges fram.

Men uansett har flere av stortingspartiene bestemt seg for å stå tett sammen og anstrenge seg for å oppnå full enighet om veien videre:

Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum fikk mandag sitt landsstyre med seg i forslaget om et bredt nasjonalt kompromiss i denne saken.

Kort tid etter gikk Ap-leder Jonas Gahr Støre langt i å rose Siv Jensen på Facebook, ved å skrive at hennes tale til Frp-landsstyret søndag var «innenfor rammene av norsk flyktning- og asylpolitikk».

Publisert: 27.10.15 kl. 00:15 Oppdatert: 27.10.15 kl. 08:05

Les også