Byrådet vil ansette 50 nye «superlærere»

De nye lærerne skal jobbe med kortvarig intensivopplæring av barneskoleelever som henger etter. Tiltaket er inspirert av hvordan de gjør det i Finland, påpeker skolebyråd Tone Tellevik Dahl.

Skolebyråd Tone Tellevik Dahl (Ap) setter inn ekstra ressurser på skolene hun mener trenger det mest, fremfor å fordele de likt utover. Dan P. Neegaard (arkivbilde)

22. mai 2017 21:00 Sist oppdatert 22. mai 2017

– Dette er den største enkeltansettelsen av nye lærere i Oslo-skolen i nyere tid, slår Ap-byråden fast.

Tiltaket kommer frem i det rødgrønne byrådets forslaget til revidert kommunebudsjett for 2017, som offentliggjøres tirsdag,

De nye lærerne skal arbeide med elever fra 1. til 4. trinn. De skal ikke gå inn i ordinære klasser, men utelukkende brukes til å gi intensivoppfølging til elever skolene mener har bruk for det.

– I Oslo, som i landet ellers, brukes tre ganger så mye ressurser på spesialundervisning i 10. klasse som i 1. klasse. Men vi vet at lærevansker som ikke blir tatt tak i, forsterkes over tid. Det ønsker vi å få bukt med. Vi vil snu pyramiden og bruke mer ressurser tidlig, sier Dahl.

Fakta Oslo-skolen Den offentlige barneskolen (1. til 7. trinn) i hovedstaden har ca. 46.400 elever dette skoleåret. Ungdomsskolen (8. til 10. trinn) har ca. 16.300 elever. Av de ca. 62.700 elevene i grunnskolen, er ca. 24.700 minoritetsspråklige. Ca. 5900 elever mottok en eller annen form for tradisjonell spesialundervisning i fjor. Det arbeidet ca. 5800 lærere i grunnskolen i fjor. Av disse arbeider 22 prosent deltid. Totalt ble ca. 4400 årsverk brukt på undervisning. Vis mer

Hun forteller at ideen er hentet fra det finske skolesystemet, som av mange holdes frem som et eksempel til etterfølgelse og som i mange år har gjort det svært godt i de internasjonale PISA-undersøkelsene.

– Vi vil hjelpe de elevene som kanskje henger litt etter med språk, lesing eller regning, som bare trenger ekstra oppfølging en periode, men uten å sette i gang utredninger om spesialundervisning, sier Dahl.

Les også DEBATT: Russ skylder på fraværsgrensen for at de er drita på skolen. Det gjør meg flau | Terje Hetland

Hva er revidert budsjett?

Byrådets forslag til revidert kommunebudsjett for hovedstaden skal vedtas av bystyret før sommerferien.

Revidert budsjett inneholder alltid store og små justeringer fra kommunebudsjettet som ble vedtatt før jul, men vanligvis også noen overraskelser og ekstrabevillinger - som de nye lærerstillingene.

I år har politikerne også friske penger å bruke. Det skyldes den nye eiendomsskatten på næringseiendommer. Da budsjettet for 2017 ble lagt, valgte byrådet å holde disse inntektene utenfor - siden det ennå var uklart hvor mye penger det ble og om kommunen rakk å taksere alle eiendommene i tide.

Det rakk de, og det er blant annet med bakgrunn i det at de nå lover nye lærerstillinger.

Les også LES OGSÅ: 67,4 milliarder kroner - slik er Oslo-budsjettet

Skreddersyr stillingsinstruksene

Til skolestart i fjor høst ble det ansatt 35 nye lærere i småskolen, og ytterligere 35 ansettes i disse dager på utvalgte skoler og skal være klare til skolestart til høsten. Fem av de nyansette utgjør et team av spesialpedagoger som skal følge opp de nye lærerne på tvers av skoler.

De 50 stillingene som varsles nå, kommer i tillegg til dette, altså 120 nye lærere totalt.

Alle disse stillingene kommer på toppen av den kontinuerlige økningen i antall lærere på grunn av økende elevtall i Oslo. Det kommer også på toppen av de ekstra 70 millioner kronene fra borgerlige budsjettforlik på Stortinget, som er øremerket lærere i småskolen.

Byråd Dahl tror ikke de nye lærerne vil slukes av den ordinære skoledriften.

– Skolene er godt kjent med hva vi ønsker og hva som er kriteriene for å få ekstra ressurser til småskolen. Det vil også stå i stillingsinstruksene deres hva som er oppdraget, sier hun.

Les også LES OGSÅ: Forskere advarer mot mer data i skolen

Bare for noen skoler

Bare et lite mindretall av Oslos 110 barneskoler får glede av de nye lærerne. Byrådet ønsker å velge ut ca. 15 skoler hvor utfordringene er størst og ansette lærerne her. Det er ennå ikke avgjort hvilke skoler som blir plukket ut.

Fra før har 34 skoler, alle på østkanten, fått ekstra lærerressurser. Dahl kaller det «positiv forskjellsbehandling».

– Vi sprer ikke ressursene likt utover, men setter dem inn der de trengs mest. Ved å behandle skolene ulikt, gir vi Oslos elever like muligheter.

Men økningen på totalt 120 nye lærere i løpet av ett år er mindre enn den kan høres ut som.

I den offentlige grunnskolen i Oslo, altså 1. til 10. trinn, arbeidet det i fjor nesten 5800 lærere totalt.