Torsdag vil SV fremme et forslag om å forby kommersiell reklame for kosmetiske inngrep og slankeprodukter på Stortinget.

Flere juseksperter NRK har snakka med er skeptiske til forslaget av juridiske grunner.

– Dette er et tankegods som ikke lar seg gjennomføre. Lovgivninga hindrer at dette forslaget realistisk sett kan gjennomføres i Norge, sier advokat Cecilie Haavik i advokatfirmaet Haavik Law, som har jobba med markedsrett i en årrekke.

Haavik mener EØS-regelverket gjør at det rett og slett ikke vil være mulig å innføre et norsk forbud mot reklame for hverken slankeprodukter eller kosmetiske inngrep.

– Å forby markedsføring for disse tingene vil måtte begrunnes i en medisinsk kunnskap og sterke helsemessige grunner, trolig på europeisk nivå, for eksempel farlige bivirkninger. Det holder ikke at politikerne ikke liker det, sier Haavik.

Les også: Forbrukertilsynet reagerer på leppefyllreklame hos bloggere

– Ikke helt kurant

Tore Lunde, jusprofessor ved UiB og leder for Markedsrådet, er også skeptisk til SV-forslaget.

– Det er ikke helt kurant å innføre et slikt forbud i Norge. For det er ikke sikkert at Norge er i posisjon til å innføre et forbud mot en tjeneste som i seg selv er lovlig, sier jusprofessor Tore Lunde. Foto: UiB

– Jeg tror det vil være juridisk problematisk. Jeg mener også at ansvaret påligger annonsørene som må utforme reklamen på en måte som ikke fører til unødig kroppspress, sier Lunde.

Lunde viser til det såkalte Handelspraksisdirektivet, som ifølge ham fungerer slik at det som ikke står nevnt i direktivet, ikke uten videre kan forbys.

– Reklame for kosmetiske inngrep står nok ikke på lista over reklame som er urimelig, ifølge direktivet, og dermed kan denne typen reklame ikke forbys på generelt grunnlag uten at hver eneste sak vurderes hver for seg, sier Lunde.

Mener spillavhengighet er verre enn kroppspress

Forebygging av kroppspress er SVs mål med å gå inn for forbudet. Men Haavik tror ikke det holder, målt mot Norges EØS-forpliktelser.

Hun mener uheldige effekter av kroppspress ikke tåler sammenlikning med uheldige effekter av spilleavhengighet, et område der Norge har vunnet fram med et eget reklameforbud.

– Én ting er å spille seg fra gård og grunn, en annen ting er å forstørre puppene og angre litt på det. Teoretisk sett kan man kanskje bruke de samme argumentene, men jeg har vondt for å se at kroppspress noen gang skal måle seg med spillavhengighet, sier hun.

– Ikke umulig

Ida Gjessing, advokat i Grette AS, vil derimot ønske debatten velkommen. Hun utelukker ikke at det kan være mulig å vinne gjennom med helserisiko forbundet med kroppspress som begrunnelse for strengere regler for denne typen reklame.

Ida Elisabeth Gjessing, advokat i Grette AS, mener derimot at det ikke er umulig å få gjennomslag for et forbud. – For eksempel finnes det allerede en forskrift som begrenser adgangen til å markedsføre kosmetiske inngrep, sier hun. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix

– Når man vet hva kroppspress gjør med unge folk, som for eksempel kan få depresjoner av det, så kan jeg ikke skjønne annet enn at det kan argumenteres for at helserisiko skulle kunne tilsi et behov for et skjerpet regelverk for denne type markedsføring. Men særregler og forbud kan være vanskelig på grunn av EU-regler, sier hun.

Advokat Rune Opdahl, ekspert på immatrial rett og partner i Wiersholm, mener imidlertid at et særnorsk forbud mot reklame for slankepiller og kosmetiske inngrep kan være vanskelig å håndheve og potensielt konkurransevridende.

– Mer og mer av reklamen man blir eksponert for kommer via kanaler der norske regler ikke uten videre gjelder. Det kan bety at forbudet ikke løser «problemet», samtidig som det kan få uheldige konsekvenser for norske virksomheter som rammes av et forbud som utenlandske virksomheter ikke rammes av, sier han.

SV: – Minst like alvorlig som spillavhengighet

Tross innsigelsene fra jurister står SV fortsatt på sitt.

– Dette er fult mulig å innføre, skriver stortingsrepresentant Freddy André Øvstegård (SV) i en e-post til NRK.

– Aggressiv markedsføring med retursjerte modeller og reklame for kosmetisk kirurgi gir et helseskadelig kroppspress, hvor alvorlig sykdom og død er ytterste konsekvenser, sier stortingsrepresentant Freddy André Øvstegård (SV). Foto: Per Øyvind Fange / NRK

– Cecilie Haavik peker selv på at Norge har vunnet frem i EØS med forbud mot pengespillreklame, men mener at kroppspress ikke alvorlig nok for å bruke de samme juridiske metoder. Tvert imot er kroppspress svært alvorlig og et godt grunnlag for å strengere regulere reklame for kosmetisk kirurgi og slankeprodukter, sier han.

Øvstegård mener det er grunnlag for å si at reklame for «usunne skjønnhetsidealer» er skadelig.

– En SIFO-rapport viser at det er sammenheng mellom reklame, kroppspress og psykisk helse. I tillegg vet vi at anoreksi er den tredje vanligste dødsårsaken blant unge jenter i Europa. Aggressiv markedsføring med retursjerte modeller og reklame for kosmetisk kirurgi gir et helseskadelig kroppspress, hvor alvorlig sykdom og død er ytterste konsekvenser. Det er minst like alvorlig som spillavhengighet, avslutter han.