Og regjeringen har for liten kontroll over alle milliardene.

Norge har hatt en meget sterk økning i bistanden til andre land. Ifølge Riksrevisjonens rapport torsdag utgjorde den samlede norske bistanden 27,4 milliarder kroner i 2010. Dette er en økning på formidable 52 prosent fra 2005 til 2010.

Får kritikk

I rapporten til Riksrevisjonen slås det fast at Utenriksdepartementets forvaltning av langsiktig bistand er preget av svakheter ved planlegging og oppfølging av bistanden. I tillegg til dette kritiseres Erik Solheims del av Utenriksdepartementet for begrenset antikorrupsjonsarbeid.

- Selv om Utenriksdepartementet i sin forvaltning av bistandsmidlene har utviklet og implementert viktige tiltak, er det likevel klare forbedringsmuligheter innen bilateral bistand og norsk oppfølging av FN, skriver riksrevisor Jørgen Kosmo i en melding.

Riksrevisjonen påpeker i en melding at stortinget over lengre tid har uttrykt forventning om økt resultatfokus i bistanden, særlig som følge av at den norske bistanden har økt så pass mye de siste årene.

Viser svakheter

I meldingen skriver Riksrevisjonen at deres undersøkelser omfatter Utenriksdepartementets arbeid med bilateral bistand hvor det er sett på forvaltningen av sju sentrale bistandstiltak innen helse og utdanning i Nepal og Tanzania. Undersøkelsen av multilateral bistand omfatter norsk styredeltakelse i FNs utviklingsprogram (UNDP), FNs barnefond (UNICEF) og FNs befolkningsfond (UNFPA).

Utenriksdepartementet har tatt i bruk reviderte retningslinjer for forvaltningen av bistanden. Departementet har også styrket innsatsen mot korrupsjon ved blant annet å opprette en sentral kontrollenhet og en varslingskanal. Tiltakene har styrket forutsetningene for bedre resultatoppnåelse i bistanden.

Undersøkelsen av bilateral bistand, altså direkte mellom Norge og giverland, viser likevel svakheter i departementets planlegging, oppfølging og forebygging av korrupsjon, skriver Riksrevisjonen.

Departementets vurderinger av om bistandstiltakene oppfyller grunnleggende kvalitetskrav er mangelfulle, noe som øker risikoen for svak måloppnåelse. Det gjelder for eksempel vurderinger av kvaliteten på resultatindikatorene og tiltak mot korrupsjon. I tillegg er departementets oppfølging av resultater mangelfull, noe som reduserer muligheten til å forbedre resultatoppnåelsen underveis.

Undersøkelsen av multilateral bistand, som er bistand gjennom FN og andre organisasjoner til flere land, viser at Utenriksdepartementets arbeid for å bedre FNs resultatoppfølging ikke er høyt nok prioritert. Norsk innsats i FN-organisasjonenes styrer viser varierende oppfølging av organisasjonenes resultatrapportering og tilsynsfunksjoner. I tillegg er den norske oppfølgingen svakt dokumentert, mener Kosmos kontrollører. Manglende dokumentasjon svekker muligheten for målrettet og langsiktig oppfølging av organisasjonene, noe som forsterkes av hyppige personellutskiftninger i departementet.

- Det er uheldig at Utenriksdepartementet ikke benytter sin posisjon i styrene godt nok til å få økt kunnskap om bistandens resultater og bidra til et mer effektivt FN, skriver Kosmo i meldingen.

Mye korrupsjon

Riksrevisjonen slår fast at korrupsjon er utbredt i Norges samarbeidsland. Utenriksdepartementet har arbeidet aktivt med å utvikle tiltak for å avdekke og håndtere korrupsjon i bistanden. Undersøkelsen viser likevel at departementets vurderinger av tiltak mot korrupsjon er mangelfulle i den bilaterale bistanden, og at Norge har en begrenset oppfølging av antikorrupsjonsarbeidet i FNs fond og programmer.

Utenriksdepartementet sier seg enig i at det er behov for forbedringer i departementets forvaltning og vil benytte undersøkelsen til å gripe fatt i utfordringene, heter det fra departementet.