Rituell omskjæring krenker barns rettigheter

Mats Liland

Anne Kalvig, førsteamanuensis i religionsvitenskap, UiS

Julia Köhler-Olsen, PhD, førsteamanuensis HiOA, Institutt for sosialfag

Kristin Spitznogle, psykolog

Merete Havre, førsteamanuensis HiOA, fakultet for samfunnsfag

Stine Kühle-Hansen, cand. mag.

1. apr. 2014 15:07 Sist oppdatert 6. juli 2017

Helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) foreslår å gjøre omskjæring av gutter til et offentlig tilbud. Gorm Kallestad

Helseministeren bør gå inn for aldersgrense, av respekt for gutters verdighet og integritet.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

På Dagsrevyen 26. mars sa helseminister Bent Høie at han «mener ikke at det er prinsipielt galt» å skjære i friske barn. Det mener vi er en hårreisende uttalelse blottet for omtanke og respekt for barna.

Rituell omskjæring er et inngrep hvor opptil 50 prosent av frisk penishud fjernes. Forhuden er en svært sensitiv struktur som har flere viktige funksjoner og bidrar til seksuell nytelse, både for mannen og hans partner. Det uttaler blant andre Nordisk Forening for Klinisk Sexologi.

Omskjæring kan føre til problemer med ereksjon og orgasme, og det bryter med Den universelle erklæringen om seksuellerettigheter.

Selv når inngrep utføres på sykehus, påføres barnet smerte og utsettes for en liten risiko for alvorlige komplikasjoner. I verste fall kan barnet dø. Flere menn føler seg krenket fordi de ikke fikk velge selv.

Grunner gitt for inngrepet er ikke gode, fordi:

Det er ikke vanskelig å rengjøre penis

Urinveisinfeksjon behandles med antibiotika

Patologisk trang forhud opereres ikke før problemet oppstår og alternativer er utprøvd

Antatt beskyttelse mot HIV er irrelevant før seksuell modningsalder, og kondom bør brukes uansett



Derfor Peniskreft er en sjelden sykdomDerfor mener et samlet medisinfaglig miljø i Norge at det ikke er medisinsk grunn for rituell omskjæring og påpeker at det strider mot medisinetikk å operere friske barn uten deres eget samtykke.

Likestilling

Etter norsk lov er «kjønnslemlestelse» definert som et inngrep i kjønnsorganet som gir varige forandringer eller skader (jf. kjønnslemlestelsesloven § 1) – men er kun forbudt hvis barnet er jente.

Fagfolk mener at fjerning av forhuden til gutter er minst like alvorlig som fjerning av klitorishetten til jenter. Inngrepet er irreversibelt og fjerner en funksjonell del av penis. Det er urimelig forskjellsbehandling av sammenlignbare tilfeller at gutter ikke har likt vern, og et brudd på Barnekonvensjonens art. 2 om at barn ikke skal diskrimineres på grunnlag av kjønn.

Krenkelse av barns rettigheter

Det FN-oppnevnte internasjonale NGO-rådet om vold mot barn mener at omskjæring er en «grov krenkelse» av barnets rettigheter, deriblant rett til overlevelse (art. 6), beskyttelse fra vold (art. 19) og helse (art.24).

Rådet vektlegger at hverken religion, tradisjon, kultur eller overtro skal trumfe barnets beste.

Omskjæring er også problematisk ut fra balansen mellom barns trosfrihet og foreldres rett til å oppdra og veilede dem i slike spørsmål. At inngrepet er irreversibelt og barnet ikke får si sin mening, kan tilsi at det er i strid med barnets rett til trosfrihet (BK art.14).

Aldersgrense opprettholder derimot både foreldres rett til å oppdra barna i troen på at omskjæring kan være rett, så vel som barnets rett til selv å bestemme når han er blitt samtykkekompetent.

Barneombudet har henvist til barnets rett til medbestemmelse (BK art. 12) og at staten skal treffe alle effektive og egnede tiltak for å avskaffe tradisjonsbundet praksis som skader helsen (BK art. 24.3).

Barnekomitéen har uttalt i sin generelle kommentar til hvordan Barnekonvensjonens art. 19 skal innfris, at statene ikke skal akseptere krenkelser av barns fysiske integritet. De letteste former for fysisk maktbruk og handlinger uten intensjon til å skade barnet er omfattet av forbudet. Det etterlater ikke rom for å tillate omskjæring.

Aldersgrense kan lette presset

Høie tror ikke foreldre ville respektert en aldersgrense, uten at han gir begrunnelse. Men borgere må forventes å følge loven.

Erfaringene fra kampen mot kjønnslemlestelse viser at en kombinasjon av tiltak som lovforbud, dialog og kunnskapsspredning er effektivt.

Et økende antall jøder og muslimer lar barnet være intakt og/eller støtter aldersgrense, og gir ofte religiøs begrunnelse for det. Noen foreldre føler seg presset til å omskjære – en aldersgrense kan bidra til at det unngås.

Over 18 prosent av omskjæringer gjort på jenter blir utført av helsepersonell, ofte grunnet bekymring om at praksis vil «gå under jorden» hvis de ikke tilbyr tjenesten. WHO og andre organisasjoner ønsker å få slutt på det, fordi helsepersonell i slike tilfeller bryter medisinetikk, krenker barnas rettigheter og vil bidra til å opprettholde praksisen. Omskjæring blir altså ikke forsvarlig selv om det gjøres på sykehus.

Det er ingen gode grunner for å innta en annen holdning til gutter.