Maratondebatt i Stortinget

Fem Høyre-representanter stemte mot eget parti

VEDTATT: Datalagringsdirektivet ble vedtatt i samarbeid mellom Høyre og Ap mandag. Her justisminister Knut Storberget (Ap) i samtale med partikollega Martin Kolberg. Foto: Scanpix

Norge innfører datalagringsdirektivet

(VG Nett) Etter ni og en halv time intens debatt vedtok Stortinget mandag at alle dine tele- og internettdata skal lagres i seks måneder.

Oppdatert 6. april 2011

Artikkelen er over ni år gammel

Dette er datalagringsdirektivet Høyre og Arbeiderpartiet ble i slutten av mars enige om en avtale som sikrer stortingsflertall for innføringen av EUs datalagringsdirektiv i norsk lovgiving. Selve voteringen skjedde mandag kveld, da 89 stemte for og 80 imot.

Datalagringsdirektivet ble vedtatt i EU i 2006 som en reaksjon på terrorangrepene i New York, Madrid og London. Avtalen mellom Høyre og Ap pålegger teleselskaper lagring av såkalte trafikkdata i seks måneder.

Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller søker på nettet. Innholdet i samtalene skal ikke lagres.

Utlevering av trafikkdata må avgjøres av domstolene og skal kun skje i forbindelse med etterforskning av kriminalitet med en strafferamme på minimum fire års fengsel. Det innføres konsesjonsplikt for telekomselskaper som skal lagre data. Kryptering pålegges i visse situasjoner.

Datatilsynet får en avgjørende rolle i utformingen og oppfølgingen av de konkrete sikkerhetstiltakene. Tilsynet var under høringsrunden sterkt kritisk til mange av de tiltakene som nå blir satt i verk. Kilde: NTB Vis mer

Det var Ap og Høyre som i samarbeid sto for flertallet i Stortinget, mens regjeringspartiene SV og Sp på forhånd hadde fått ta dissens og kunne stemme imot forslaget.

Også Frp, KrF og Venstre stemte imot.

LES OGSÅ: Siste runde om datalagring

Hva mener du om datalagringsdirektivet? Si din mening nederst i saken!

Høyre-splid

Etter at alle de andre partiene hadde sagt nei til regjeringens forslag, var det Høyre alene som avgjorde saken. Det var ikke bare lett for partiet, som var kraftig splittet - hele 11 representanter var mot direktivet.

Under avstemningen var det imidlertid bare fem av Høyres representanter som opprettholdte sin nei-holdning og stemte mot eget parti.

Blant dem var Torbjørn Røe Isaksen.

- Jeg har det ikke så bra nå. Det var en vanskelig avgjørelse å stemme mot. Vi er jo del av et politisk parti som har vært gjennom en demokratisk prosess og havnet i mindretall. Men dette var mitt valg, og jeg er trygg på at det var riktig, sier han til VG Nett etter avstemningen.

SKUFFET: Torbjørn Røe Isaksen (H) stemte imot eget parti i avstemningen om DLD. Foto: Scanpix

LES OGSÅ: Disse Høyre-politikerne vil ikke ha datalagring

Han vil likevel ikke si noe negativt om partikollegaene som valgte å snu.

- Vi har gått mange runder i denne saken. Jeg vil ikke si at andre har tatt en gal beslutning, for dette er et individuelt valg, sier han.

Røe Isaksen mener det viktige nå er at opplysningene som blir lagret blir godt beskyttet.

- Det synes jeg Høyre har gjort en god jobb for å sikre, og det er et slags plaster på såret for meg nå.

Michael Tetzschner hadde på forhånd varslet at han kom til å stemme mot sin egen stortingsgruppe.

Årsaken var at han heller ville stemme slik han hadde lovet sine velgere, enn å stemme i tråd med partiflertallet.

Også representantene Nicolai Astrup, Linda Hofstad Helleland og Henning Warloe stemte mot.

Totalt 89 representanter stemte for forslaget, mens 80 stemte imot.

9,5 timer lang debatt

På tross av at saken allerede var ansett som avgjort ettersom Høyre og Arbeiderpartiet har flertall i Stortinget, holdt representantene ut i hele ni timer og 25 minutter før de anså seg ferdige med debatten.

Da hadde representantene hørt og delt 105 innlegg for og imot det omstridte direktivet.

Høyres leder Erna Solberg forsvarte samarbeidet med Arbeiderpartiet.

- Vårt utgangspunkt var å finne balansen, uavhengig av hva EU-direktivet krever. Når har vi klart å sikre personvernet bedre, samtidig som det tilfredsstiller EU-kravene. Og det er faktisk slik at også kriminalbekjempelse er personvern, sa Solberg til NTB.

- Veldig, veldig ille

Venstre markerte sin motstand mot datalagringsdirektivet allerede i 2006, som det første norske partiet.

- Det er veldig, veldig ille. Jeg tror ikke de som stemte for direktivet skjønner konsekvensen av vedtaket. Kommende generasjoner vil fordømme oss for det som er vedtatt i kveld, sa Venstre-leder Trine Skei Grande til NTB umiddelbart etter voteringen.

Også Unge Venstre var tidlig på med reaksjoner på Stortingets vedtak mandag kveld.

- Dette er en fryktelig trist dag for oss liberalere. Å verne individet mot staten, mindretallet mot flertallet og privatlivet mot overvåkning ligger i ryggmargen vår. Vi har kjempet en lang kamp, og det holdt nesten helt inn. Men i dag røk vi på et tap, sier Sveinung Rotevatn, leder i Unge Venstre.

Alle landets ungdomspartier har tatt tydelig avstand fra innføring av direktivet, som skal innføres i 2012.

STEMTE JA: Etter 9,5 timer stemte 89 representanter for datalagringsdirektivet. Det ble dermed vedtatt, mot et mindretall på 80. Foto: Scanpix

Publisert: 04.04.11 kl. 21:49 Oppdatert: 06.04.11 kl. 03:03

Les også

Mer om Personvern