BITCOIN: – Anonyme, digitale valutaer bør forbli en sær vare for de spesielt interesserte, skriver kronikkforfatterne. Et Bitcoin-skilt henger i et butikkvindu i Toronto. Foto: Reuters

Debatt

Fascinerende teknologi og lyssky vare

Kreftene som ikke har sans for det etablerte finansielle systemet, har trykket ulike kryptovalutaer til sitt bryst. Dette kan representere en farlig utvikling.

18. juli 2016

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

Artikkelen er over fire år gammel

Eivind Gjemdal, administrerende direktør Bits AS

Tom Staavi, informasjonsdirektør Finans Norge

Bitcoin eller lignende er ingen valutaer i tradisjonell forstand. Det står ingen sentralbank bak som gir brukerne tillit til at den har en verdi. Man tar i bruk en teknologi kalt blockchain for å verifisere at det er «skapt» en «kryptert mynt» og hvem som har eierskapet til den. Deretter kan den i prinsippet brukes som penger så lenge brukerne er enige om hva den er verdt.

Digital valuta

Slike «kryptovalutaer» har noen bestemte karakteristika ved seg slik de operer i dag. De er ikke sporbare og således kan de brukes anonymt. Det åpner opp muligheter for kriminelle til å skape et økosystem på utsiden av samfunnet. Et godt eksempel er den nye trenden blant datakriminelle. Man infiserer en datamaskin med et virus som i praksis kidnapper pc-en ved å kryptere alle data på maskinen. Deretter forlanger man løsepenger for å åpne den igjen. Og da er en anonym «pengeenhet» som Bitcoin et naturlig valg.

Eivind Gjemdal

Men det er ikke nødvendigvis slik at en blockchainvaluta trenger å være anonym. Det er ingen ting i veien for å lage en digital valuta basert på blockchainteknologien der eierne er identifiserbare og der myndighetene har innsyn, men det er ikke slik Bitcoin opererer i dag.

Tom Staavi

Alle som er opptatt av digitale valutaer, kan trøste seg med at vi allerede har en digital valuta i Norge. Den heter Norske kroner. Pengemengden i Norge er om lag 1900 milliarder kroner, kun 50 milliarder av dette utgjøres av sedler og mynt.

Pengenes historie starter med edle metaller. Mynter ble preget i ulike metaller og verdien lå i myntens vekt av for eksempel sølv eller gull. Etter hvert fikk vi sedler og mynt som ikke hadde en egenverdi, men var knyttet opp mot gullet som lå lagret i hvelvet i sentralbanken. Gullstandarden ble forlatt og sedler og mynt hadde ingen fysisk verdi. Men de er såkalte Fiat-valutaer. Fiat er latin og betyr «la det skje». Dette er betegnelsen på valutaer der det står en sentralbank bak og garanterer verdien på dem.

Tungvint og dyrt

I dag er de aller fleste penger kun nuller og ettall i en datamaskin. Men de er fortsatt garantert av en sentralbank. De er digitale Fiat-valutaer. I motsetning til digitale «valutaer» som Bitcoin som ingen vet hvem som står bak, som ikke har noen sentralbank eller andre som garanter verdien. Følgelig svinger også prisen på Bitcoin målt i «ordentlige» penger kraftig. Et huslån i Bitcoin ville de siste årene ha svinget kraftig i verdi målt mot norske kroner.

Systemet med banker og en sentralbank som er bankenes bank, har tjent verden godt siden 1600-tallet. Det er et system det er vel verdt å ta vare på. Men det betyr ikke at det ikke bør tilpasses en ny tid og effektiviseres. I Norge har vi et betalingsformidlingssystem som er et av de mest effektive og billige systemene å bruke i verden. Og som tilpasses en ny tid med mobilbetalinger og mer samtidsoppgjør mellom partene.

Det er når penger skal krysse landegrenser, kanskje flere landegrenser, at oppgjøret oppleves tungvint og dyrt. Dette er kronargumentet til Bitcoin-forkjemperne. Det er nemlig i praksis gratis å flytte en Bitcoin i en norsk pc til en pc i Nairobi eller Brasil.

Det er ikke like enkelt å gjennomføre den samme transaksjonen med ordinære valutaer. Dette er et av områdene bankene kan ta i bruk blockchainteknologien, for å gjøre pengeoverføring over landegrenser mer effektivt og billigere for kundene.

Fremstår som gratis

Den anarkistiske drømmen om en gratis digital valuta uten kontroll og myndighet, høres tilforlatelig ut. Men det er verdt å reflektere over at Bitcoin ikke er gratis, det foregår en løpende devaluering av valutaen gjennom at de som driver datasentrene til Bitcoin blir lønnet gjennom at de får utstedt nye Bitcoin for å stille datakraften til rådighet.

Sentralbanker og banker er gjennomregulert og tilfører systemet stabilitet og tillit. Dessuten kan du stole på at informasjon om deg som det finnes mye av for eksempel på bankkontoen din, forblir en sak mellom deg, banken og de myndigheter som lovmessig skal ha innsyn.

Det er ikke like sikkert at alle nye aktører som nå vil inn på bankenes tradisjonelle områder er like diskrete. Et kjennetegn ved den digitale verden er at alt fremstår som gratis. Du betaler ikke med penger, du betaler med informasjon om deg selv som den som samler inn informasjonen senere kan selge. Dette er et tankekors når EU nå har åpnet for å tvinge bankene til å åpne kontiene for nye aktører som vil inn og bidra med betalingsformidling.

Finansnæringen har gjennomgått en revolusjon de siste fire 10-årene, og vil oppleve nye revolusjoner fremover. Og det er antagelig bra. Det er når man utfordres man blir bedre og mer effektiv. Det fører til at vi som samfunn kan bruke ressursene som frigjøres bedre. Samtidig bør vi som forbrukere følge med. Et regulert system er å foretrekke fremover systemer som har det i seg å legges utenfor en kontrollfunksjon. Nettopp derfor bør anonyme, digitale valutaer forbli en sær vare for de spesielt interesserte.

Publisert: 18.07.16 kl. 09:11

Les også

Mer om Teknologi Økonomi