Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Etter tre undersøkelsessaker og rett før saken skulle for retten, har barnevernet i Lørenskog trukket en barnevernssak.

Moren selv har i årevis kjempet for å skaffe datteren bedre oppfølgning i barnehage og på skole. Hun har mente datteren hadde problemer med konsentrasjonen og blant annen balansen, og fikk gjennomført flere undersøkelser, som innledningsvis ikke konkluderte med noe.

Barnevernet fryktet at kvinnen sykeliggjorde sin datter, og at hun overdrev barnets problemer.

De to første undersøkelsessakene ble lagt til side. Etter at en tredje undersøkelsessak ble satt i gang og barnevernet konkluderte med at moren måtte miste omsorgsretten, valgte Arne Seland, kvinnens advokat, å ta saken til retten.

Trakk saken etter ny rapport Rett før saken skulle for retten, valgte kommunen å trekke hele saken. Det skjedde etter at en ny sakkyndigrapport utført av Jorunn Thue Hansen, overlege og spesialist i barne- og ungdomspsykiatri, konkluderte med at jenta faktisk har en medfødt migrasjonsforstyrrelse i hjernen, og at mors kamp for bedre hjelp til datteren har vært helt berettiget.

- Rapporten er en total renvaskelse av mor, og nå trekker de saken, etter tre undersøkelsessaker som har konkludert med at hun ikke hadde god nok omsorgsevne. Det er interessant at barnevernstjenesten har kunne tatt så feil, sier advokat Seland.

- Det har vært en rekke saksbehandlere inne. Det bekymringsfulle er at disse aldri har sett på saken med nye øyne. De mente mor sykeliggjorde jenta, det hadde de bestemt seg for. Da vi forklarte at mor kun har fulgt råd fra den medisinske ekspertisen som behandler jenta, var svaret uansett at mor sykeliggjorde henne, sier Seland.

Avdekket sjelden kromosomfeil I sakkyndigrapporten, som er laget av Jorunn Thue Hansen, spesialist i ungdomspsykiatri, heter det at det nå foreligger en MR-undersøkelse, som viser hjernemisdannelser som kan skyldes en sjelden kromosomfeil. MR-bildene skal tidligere ha blitt feiltolket ved Ahus. Det har før til «vansker med innlæring og tilegnelse av basiskunnskaper».



Ifølge rapporten skal jentas kontaktlæreren nå ha forklart at moren ikke lenger forsterker datterens bekymringer, og at det nå er gode dialoger og kontakt mellom mor og datter.

Jenta beskrives i rapporten nå som å være i god utvikling, men at hun er sosialt umoden.

I den første undersøkelsessaken la barnevernet til grunn at hun ikke hadde noen utviklingsforsinkelse, selv om jentas fastlege mente at hun måtte ha det. Sakkyndige Thue gir mor berøm for å ha stått på for at at datteren skal få utredning og adekvat hjelp.

- Mor er møtt med «anklager» istedenfor å anerkjenne hennes gode intensjoner og være interessert i hva dette innebærer for henne. Mor havnet i en posisjon hvor det ble galt uansett hva hun gjorde, heter det i rapporten.

«Varme og nærhet » I rapporten konkluderer hun med at det er «varme og nærhet i samspillet dem i mellom», og at datteren er trygg på mor.

- Mor ser datterens utfordringer og legger til rette for at hun skal oppleve mestring.

Advokat Seland sier at barnevernet konsekvent har nektet å møte legene som har behandlet jenta.

- Det var det første jeg tok opp i 2013, da den første undersøkelsessaken ble oppretten. Men de var ikke interessert, sier Seland til Dagbladet.

Som Dagbladet skrev i 2014 har familiens fastlege Olav Karstad i et notat skrevet at han mener barnevernet er på «ville veier» i saken, hvor han også ga uttrykk for at han ikke skjønte barnevernets bekymring og at han var uenig i deres disposisjoner.

Derfor trakk de saken Arnfinn Heimstad, leder av barnevernstjenesten i Lørenskog kommune, sier det ble satt i gang undersøkelser fordi det var betydelig tvil om barnets omsorgssituasjon. Han sier også at det har vært vanskelig for barnevernstjenesten å få undersøkt saken godt nok, og at det var derfor de til slutt ville la Fylkesnemda prøve saken.



Heimstad sier saken først ble tilstrekkelig opplyst gjennom sakkyndig-utredningen som ble initierte av fylkesnemda.



- Etter en omfattende utredning av psykiater, fant kommunen det forsvarlig å trekke saken, sier Heimstad.



- I rapporten heter det mor er møtt med «anklager» istedenfor å anerkjenne hennes gode intensjoner og være interessert i hva dette innebærer for henne. Mor havnet i en posisjon hvor det ble galt uansett hva hun gjorde. Hvordan kunne det skje?



- Vi forsøkte å belyse alle sider av saken. Men det som har vært spesielt i denne saken er at det var vanskelig å få til et ordentlig samarbeid, og at mors advokat rådet henne til å ikke samarbeide med enkelte personer i barnevernet. Fylkesmannen fant også dette uheldig, og mente det trenerte og vanskeliggjorde saken.



Mor reagerte underveis på flere forhold ved barnevernstjenesten undersøkelse, blant annet fordi to psykologer som var engasjert av barnevernet i saken møtte jenta på skolen uten at verken hun eller mor var varslet på forhånd, noe de hadde sagt de skulle gjøre. Hun reagerte også på at barnevernstjenesten ikke ville møte fastlegen eller legespesialist Lauritz Stoltenberg, som også støttet dem. Begge legene ba også selv om møter med barnevernet, men dette ble avslått. Først etter at saken var sendt til fylkesnemda tilbød de seg et møte, ifølge advokat Seland. Barneverntjenesten mottok skriftlig dokumentasjon fra begge legene.



Barnevernssjef Heimstad vil ikke kommentere den sakkyndiges konklusjon om at mor ble møtt med anklager i stedet for anerkjennelse av gode intensjoner.



- Det er et utsagn den sakkyndige må stå for, og det er ikke vår forståelse av prosessen.



- Hvorfor snakket dere ikke med familiens fastlege eller legespesialisten?



- Vi fant de skriftlige redegjørelsene tilfredstillende.



- Er det noe dere skulle gjort annerledes i saken?



- I alle saker kan det i etterpåklokskapens lys vurderes om noe burde vært gjort annerledes, men i enhver barnevernundersøkelse er kommunen avhengig av samarbeid med den saken gjelder.

- Ønsket å samarbeide Advokat Arne Seland sier han synes det er skremmende at barnevernstjensten ikke tar selvkritikk i saken. Han sier oppfordret moren til å samarbeide med barnevernstjenesten, bortsett fra et tilfelle etter at to psykologer oppsøkte jenta på skolen uanmeldt.

- Mor ønsket å samarbeide med dem også, og arbeidet var i gang. Det var først da vi så at de brøt avtalen vi hadde inngått at vi reagerte. Da stoppet vi samarbeidet. Hun nektet ikke hjemmebesøk eller noe annet enn det hun var forpliktet til, kun å samarbeide med psykologene, sier han.

- Problemet med å samarbeide med barnevernet, er at de forlanger total underkastelse. Hvis ikke, er det ikke samarbeid. Bedre bevis på det enn denne saken finnes ikke, sier han.

Han sier også at han reagerer på Fylkesmannens uttalelser i saken.

- Jeg skrev en klage til dem. De kontaktet barnevernet, og spurte om de hadde fulgt reglene. De svarte ja, og og Fylkesmannen fattet vedtak om at alt var gjort riktig, helt uten at vi ble kontaktet.

Dagbladet har tidligere kontaktet Fylkesmannen med spørsmål om hvorfor advokaten ikke ble konfrontert med beskyldningene før de konkluderte, og de ønsket ikke å kommentere saken.

Ordføreren har beklaget Etter at Romerikes Blad omtalte den nye rapporten og at barnevernstjenesten trakk saken, skrev redaktør Magne Storedal en kommentar, der han sammenliknet saken med Transocean-saken, som Økokrim nylig måtte legge bort.

- Sakene har også det til felles at det er blitt brukt masse ressurser på å utrede dem og likevel har begge systemer - barnevernet i lørenskog og Økokrim - tviholdt på feilaktige konklusjoner lenge etter at de burde vært forlatt, skriver Storedal.

Lørenskog-ordfører Ragnhild Bergheim (Ap) har sagt til Romerikes Blad at hun er trygg på at barnevernstjenesten i kommunen gjør en god jobb, og at hun er glad for at de er ydmyke nok til å trekke den.

- Jeg beklager at familien har måttet leve i denne situasjonen og med denne uvissheten så lenge, men kjenner ikke saken godt nok til å kunne slå fast om det er gjort feil, har Bergheim sagt til avisa.