1. Politiet har viktigere oppgaver å drive med

Politiet bør bruke sin tid på å forebygge og etterforske kriminalitet som har et offer. Det er meningsløst at politiet må henlegge voldssaker samtidig som de bruker ressurser på å arrestere folk for besittelse. Straffelovkommisjonen anbefalte i 2002 å avkriminalisere bruk fordi det er et lovbrudd som ikke er rettet mot andre.

Denne artikkelen ble først publisert på artikkelforfatterens blogg på FpUs hjemmeside.

2. Det er liten sammenheng mellom forbruk og lovlighet

En sammenlikning av cannabisbruk i San Francisco (som har streng lovgivning) og Amsterdam (der cannabis i praksis har vært lov siden 70-tallet) viste at uformell sosial kontroll kan ha mer å si enn lovverk. Frankrike, er blant de strengeste i Europa, ligger også helt i toppen hva gjelder bruk, mens Nederland ligger midt på treet.

3. Legalisering undergraver organisert kriminalitet

Årlig omsettes det cannabis illegalt til en verdi av 113 milliarder dollar (globalt). Disse pengene brukes til å finansiere krig, terror og mer alvorlig kriminalitet. Det er allerede tegn på at legalisering av cannabis i USA undergraver de meksikanske kartellene.

4. Det genererer skatteinntekter

I USA alene har ledende økonomer beregnet at myndighetene kan spare 7.7 milliarder dollar i året på håndhevelse og tjene 6 milliarder på skatteinntekter dersom marihuana ble legalisert. I Storbritannia har myndighetene beregnet at de kan tjene opptil 800 millioner pund i året på å legalisere. I Norge har markedet blitt anslått til to milliarder kroner, og tidligere høyesterettsdommer Ketil Lund mener vi bruker store summer på håndhevelse.

5. Det minsker risikoen for at ungdom prøver hardere stoffer

Cannabis blir ofte omtalt som et trappetrinn, altså en inngangsport til farligere stoffer. Flertallet i fagmiljøet har gått bort fra denne teorien. Mye tyder på at cannabis er en endestasjon, ikke et trappetrinn. I den grad det forekommer er grunnen ikke at en som prøver cannabis plutselig får lyst til å prøve heroin, men at langerne som selger cannabis tilbyr andre stoffer. Dersom cannabis selges på lovlige utsalgssteder vil dette ikke forekomme, enkelt og greit. Nederland har lykkes i å skille markedene mellom harde og myke stoffer siden 1970-tallet. Man kan anta at mange unge skyves over på andre rusmidler av urinprøveprogrammene. Syntetiske stoffer slår ofte ikke ut på urinprøvene, og siden det kommer nye varianter hele tiden er det vanskelig å utvikle tester for alle.Mange tyngre stoffer gir bare utslag få dager etter inntak, cannabis kan påvises i urin i opptil seks uker etter siste inntak.

6. Det sikrer god kvalitet

Det har forekommet at både hasj og marihuana har vært forurenset med skadelige stoffer. Skadeomfanget fra dette er ukjent, men når 5,1% av befolkningen bruker cannabis årlig er det uansvarlig å utsette så mange mennesker for denne potensielle helsefaren. I et lovlig marked vil produsent og selger ansvarliggjøres slik at dette ikke er mulig, i dag har man ingen å klage til.

7. Forbudet fungerer ikke

Det finnes knapt ikke en kommune her i landet hvor man ikke kan få tak i cannabis. Er du i en storby er det lettere å kjøpe cannabis på gata enn å kjøpe en pils på butikken etter kl. 20. Vi klarer ikke engang å holde cannabis unna skoler og fengsler.

8. Alderskontroll

Det er ingen av de dopselgerne nede ved Akerselva som spør om du har legitimasjon. Med regulert salg av cannabis kan utsalgsstedene påkreves å sjekke legitimasjon, akkurat som man gjør med alkoholsalg i dag. Kontroll av dette vil fungere på akkurat samme måte som det gjøres i dag.

9. Det fjerner behovet for syntetisk cannabis

Syntetisk cannabis har blitt et populært produkt som blant annet selges fra nettbutikker. Stoffene kan ha helt andre skadevirkninger enn naturlig cannabis, hvis virkninger er godt kjent. Det har forekommet overdoser, kramper, nyreskader og dødsfall. Naturlig cannabis har svært lav giftvirkning både på lang og kort sikt, og gir ikke overdose. Det farligste som kan skje, er at den som bruker for mye sovner. Det er en begrensning på hvor mye virkning naturlig cannabis kan gi: etter et visst inntak gir ikke økt inntak sterkere rus.

10. Det skader ingen andre enn brukeren selv

En undersøkelse fra Canada viser at samfunnets helseutgifter som forbindes med cannabis utgjør så lite som 0,2 % av sammenlagte skader fra bruk av alkohol, tobakk og narkotika. Tredjepartsskader, altså det som går utover andre enn den som bruker rusmidlet (omsorgssvikt, vold og trafikkskader) har vist seg å være små sammenliknet med de som knyttes til alkohol.

Det er ikke problemfritt med legalisering og regulering av cannabis. FpU tror likevel at det er den minst dårlige løsningen.