Har du jobbet mye og er sliten, får du sykmelding. Har du kranglet med sjefen, får du sykmelding. Men er det sykdom? | Bjørn B. Hansen

Bjørn B. Hansen Fastlege, Lillehammer

6. feb. 2018 18:30 Sist oppdatert 7. februar 2018

Hadde jeg selv fått #metooanklager mot meg, ville jeg med sikkerhet fått problemer med å gå på jobb. Men er det sykdom, og har jeg rett på sykepenger? spør kronikkforfatteren. Illustrasjonsfoto: Shutterstock / NTB scanpix

Det har utviklet seg aksept for en praksis der «alle» får sykmelding av legen hvis de selv mener at de trenger det.

Kronikk

Dette er en kronikk. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Bjørn B. Hansen er rådgivende overlege i NAV og nestleder i Norsk trygdemedisinsk forening. Kronikken er skrevet på egne vegne.

I kjølvannet av #metoo har flere politiske ledere blitt sykmeldt. Sykemeldingsordningen har sine utfordringer, og dette er en anledning til å påpeke at for å bli sykmeldt sier loven at du må ha en sykdom eller skade. Hadde jeg selv fått #metooanklager mot meg, ville jeg med sikkerhet fått søvnproblemer, mange bekymringer, konsentrasjonsvansker og problemer med å gå på jobb. Men er det sykdom, og har jeg rett på sykepenger?

Det står i Folketrygdloven at for å få sykepenger, må du ha sykdom eller skade som medfører at du ikke kan gå på jobb. Når man skal forstå hva som menes med «sykdom», står det i NAVs rundskriv at sykdomsbegrepet skal være i tråd med den til enhver tid gjeldende medisinske vitenskaps utforming av sykdomsbegrepet og den praksis som har utviklet seg.

En av fem: Har levert sykmelding på grunn av dårlig arbeidsmiljø og ledelse

Definisjonsansvaret er altså lagt til legene. Legene på sin side forholder seg imidlertid i liten grad til om en pasient har sykdom i medisinsk eller juridisk forstand når de skriver sykmelding. Det har utviklet seg aksept for en praksis der «alle» får sykmelding av legen hvis de selv mener at de trenger det.

NAV påfallende uklar overfor legene

En medvirkende årsak til legenes holdning kan være at NAV selv er påfallende uklar når sykdomsvilkåret omtales i kommunikasjonen med legene. NAV bruker begrep som helseutfordring, dårlig helse, diagnose, medisinsk årsak og andre uttrykk som kan virke som en omgåelse av begrepet «sykdom». Årsaken er nok delvis at det ikke er klart definert hva som menes med sykdom, men også at NAV ønsker å vende oppmerksomheten mot funksjon (les: friskhet), ikke sykdom.

«Sykdom» gis svært vid betydning

Motivet er i så tilfelle godt, men det får den effekten at begrepet «sykdom» gis en svært vid betydning. Derfor kan man få sykmelding på bakgrunn av ganske normale symptomer og plager som kan følge med livets ulike utfordringer. Har du jobbet mye og er sliten, får du sykmelding. Har du kranglet med sjefen, er bekymret og sover dårlig, får du sykmelding.

Omfanget av potensielle sykmeldte øker altså betydelig, langt ut over dem som har medisinsk definert sykdom i klassisk forstand. NAVs utydelighet i begrepsbruken kan derfor ha den effekten at mennesker som i utgangspunktet har normale reaksjoner på normale utfordringer, blir definert som syke for å få sykmelding. Det er det motsatte av hva NAV jobber for.

Mange er sykmeldte uten å ha sykdom

På 90-tallet ble legene pålagt å bruke diagnoselister ved utstedelse av attester til NAV, herunder sykmelding. I diagnoselistene er det et klart skille mellom symptomer og sykdommer. Snørr i nesen og feber er symptomer, men forkjølelse er sykdommen. Følelse av tristhet og manglende energi er symptomer, men depresjon er sykdommen.

Har du jobbet deg syk? Ingen betaler deg for det

Til tross for at loven stiller krav om at det skal foreligge sykdom, stiller ikke NAV krav om at legen må bruke sykdomsdiagnose på sykmeldingen for at pasienten skal få sykepenger.

Sosiale årsaker bak halvparten av sykmeldingene?

Velferdsforskningen har i liten grad vært opptatt av hva som skjer inne på legekontorene, til tross for at det er der sykmeldingen lages. Professor Rolf Rønning ved Høyskolen på Lillehammer har i en artikkel i 2014 vist at halvparten av sykmeldingene har sosial årsak.

Han anslo en årlig kostnad på 60 milliarder kroner for denne gruppen. En del av disse har nok likevel sykdom, men artikkelen viser likevel at det er en betydelig andel sykmeldte som er det uten å ha sykdom.

Sykmelding når livet butter

Eksempler på grupper som i dag får sykepenger uten at de har sykdom, er gravide, personer i arbeidskonflikter, pårørende til alvorlig syke og personer med symptomer etter større livshendelser, som for eksempel skilsmisser, dødsfall og annet.

Cato Zahl Pedersen: Nordmenn sykmelder seg for lett

I tillegg kommer alle andre som føler at de trenger en sykmelding fordi livet butter. Noen av disse gruppene (gravide, pårørende) har allerede egne ordninger, men de oppleves ikke som så gode og lett tilgjengelige som sykepenger.

Krav om diagnose for sykmelding

Det er med andre ord mulig å stramme inne sykelønnsordningen ved klart å definere hva som menes med «sykdom». En nærliggende måte å gjøre det på er å bruke et sykdomsbegrep definert av legenes diagnoselister. Det vil i så tilfelle innebære at når legen ikke har grunnlag for å sette sykdomsdiagnose, så vil det få direkte negativ betydning for en pasients inntekt og velferd, og det kan oppleves vanskelig.

Grensesnittet for konflikt kan forflytte seg fra NAV-kontoret til legekontoret, og det harmonerer dårlig med behovet for allianse og tillit i lege-pasientforholdet. Når både pasient og lege er kjent med premissene, tror jeg imidlertid det vil gå seg til. Sykdommene på diagnoselistene er heller ikke alle krystallklart definert og noen sykdommer må tilføyes, men det er samlet et betydelig mer definert landskap å orientere seg innenfor enn det som er i dag.

Bidrar til sykeliggjøring og utenforskap

Legene vil også med rette kunne hevde at begrepet «sykdom» er mer nyansert enn hva som fremkommer i diagnoselistene, og den medisinske vitenskaps oppfatning av hva som er sykdom er i stadig endring, jf. NAVs eget rundskriv. Man må imidlertid spørre seg om NAVs rundskrivsformulering er et hensiktsmessig premiss å legge til grunn når man skal forvalte sykdomsbegrepet i Folketrygdloven.

Slik sykdomsbegrepet forvaltes i dag er det holdepunkter for at det bidrar til sykeliggjøring og utenforskap, ikke til friskhet og arbeidsliv.

Her kan du lese mer om hva en annen fastlege har uttalt om sykmeldingspraksis og nordmenns holdning til sykmelding:

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.