Trafikkskoler opplever at elever kommer ruset til kjøretime og ute av stand til å kjøre bil på en forsvarlig måte.

– Dette er historier vi hører fra hele landet, sier administrerende direktør i Autoriserte Trafikkskolers Landsforbund, Sonja Sporstøl.

Sterk lukt og sløvt blikk har fått trafikklærerne til å reagere. Rett før jul opplevde trafikklærer Kenneth Karlsen ved Learn i Lier at en elev kom ruset til timen.

– Jeg kjente en sterk lukt, men visste ikke hva slags lukt det var og fattet derfor ikke noen mistanke. Det var først da vi begynte å kjøre at jeg skjønte at det var noe galt. Blikket hans var sløvt, og han var blank i øynene. Da valgte jeg å stoppe timen, sier Karlsen.

Trafikklærer Kenneth Karlsen ved trafikkskolen Learn. Foto: Tordis Gauteplass / NRK

Eleven forklarte at han hadde tatt sovemedisiner, men etter en samtale med politiet viste det seg at eleven var ruset på cannabis.

– Hva tenker du om at det kommer elever til timen som kan være ruset?

– Det er absolutt ikke bra. Det er veldig egoistisk og dårlig gjort. Det setter ikke bare meg i fare, men også andre personer på veien i fare, sier Karlsen.

Stort ansvar

Distriktsleder i Learn, Geir Cato Kristiansen, syntes dette er et så stort problem at han inviterte politiet for å lære dem mer om narkotika, medikamenter og symptomer. Han viser til det store ansvaret trafikklærerne har og at det er viktig at de kan fange opp signaler før eleven starter kjøretimen.

– Som lærere og ansvarlige for bilen er det vår plikt å påse at den som kjører bilen, ikke er ruset. Dette er politiet eksperter på, så det var veldig positivt at de ville lære oss hva vi skal reagere på, sier Kristiansen.

– Jeg vil tro at dette er et problem for alle i vår bransje. For oss er det viktig å spille på hverandre og ikke minst bry oss om kunden så vi kan avdekke rus på en høflig måte.

Distriktsleder Geir Cato Kristiansen i Learn trafikkskole. Foto: Tordis Gauteplass / NRK

Les også:

– Ikke overraskende

Politibetjent Rune Engevik fra Lier lensmannskontor har kommet til Learn for å kurse de ansatte på trafikkskolen. Han har mye kunnskap om narkotikarus og medikamentpåvirkning. I møterommet sitter rundt 30 ansatte og hører på.

På storskjermen viser Engevik fram ulike narkotiske stoffer, hvordan de ser ut og hvilken virkning de har. Han synes det er trist at elever kommer ruset eller påvirket til kjøretime og at de ikke ser begrensningene sine selv. Han er likevel ikke overrasket.

– Det er ikke overraskende fordi det er så stort omfang. Spesielt er det mange som kjører etter å ha tatt lovlige medikamenter som de har fått av legen. De kjører i påvirket tilstand uten å være klar over det selv, sier Engevik.

– En ting er de som bevisst ruser seg på narkotiske stoffer eller alkohol. En annen ting er den vanlige brukeren som tar en Sobril fordi man har behov for det. Han må også vite at det går utover kjøringen.

Engevik er spesielt opptatt av at medikamentbruk er svært utbredt blant folk.

– Hver gang du ser en taxi, har du kjørt forbi en påvirket sjåfør. Så vanlig er det.

Dette skal trafikklærerne se etter

Ifølge Engevik er cannabisrus eller medikamentpåvirkning det trafikkskolen skal være mest oppmerksom på. Han ramser opp følgende symptomer for cannabisbruk:

Store pupiller

Blodsprengte øyne

Glassaktige øyne

Personen kan virke forvirret

Høy puls

Tørr i munnen

Latteranfall

Klarer ikke å skjele med øynene

Sterk, søtlig lukt

– Tidsopplevelsen går tregere for en som er ruset på cannabis. Be en person om å si ifra når det har gått 30 sekunder. En person som ikke er ruset, bommer med et sekund fra eller til. En som er ruset på cannabis, blir stående i et minutt eller mer, sier Engevik.

Engevik trekker også fram sentralstimulerende midler som amfetamin, kokain og ecstasy. Disse gir andre symptomer enn cannabis, blant annet om tidsopplevelse.

– En person som er ruset på sentralstimulerende midler, tror han teller 30 sekunder, men har i virkeligheten bare telt ett eller to.

Politibetjent Rune Engevik fra Lier lensmannskontor viser frem medikamenter som ikke skal inntas før bilkjøring. Foto: Tordis Gauteplass / NRK

Holdninger senere i livet

Trafikklærer Alexander Grytten Gustavsen har kjøretime med en av trafikkskolens elever. Han har også opplevd at en elev var påvirket på en av kjøretimene sine.

– Det har heldigvis ikke skjedd mange ganger, men jeg har hatt en elev som gikk på medikamenter. Hun fortalte åpent om hvilke medisiner hun tok. Vi tok en prat og ble enige om å stoppe å kjøre, forteller Gustavsen.

– Det er et stort ansvar. Det handler ikke bare om kjøretimen vi er på der og da, men også holdninger senere i livet.

Ved siden av Gustavsen sitter kjøreskoleelev Elena Øsp Erlendsdottir ved rattet. Selv har hun aldri vært ruset på kjøretime. Hun kjenner til folk som ruser seg, men har ikke tenkt over at de kan ha vært det på kjøretimer.

– Jeg synes det er skummelt at folk ruser seg og drar ut på veien. Det er sikkerheten til andre, og ikke bare en selv, man setter i fare, sier hun.

Les også: 1 av 3 nordmenn har kjørt med promille

– Sett lista lavt

Etter møtet med politiet føler Geir Cato Kristiansen seg mer sikker på hva han og trafikklærerne hans skal se etter når de skal ha kjøretimer fremover.

– Det har vært veldig interessant å lære om de forskjellige rusmidlene som finnes og hvilke symptomer vi skal se etter. Vi har i alle fall fått med oss at vi ikke bare skal se etter ett symptom, for vi skal ikke mistenke alle for å være ruset. Dette med lukt, pupiller og generell oppførsel skal vi følge med på, sier Kristiansen.

Rune Engevik sier at hans standpunkt er å sette lista lavt. Han oppfordrer trafikklærerne til å tørre å begå tabben ved å tolke signalene feil. Da er det best å være på den sikre siden. For det er ikke alltid like enkelt å se om noen er ruset eller ikke.

– Det å kjøre bil en noe av det absolutt farligste vi gjør i livet. Dette er det viktig at folk innser. Mistenker man noe, skal lista ligge lavt for å ta en prat med eleven.

– Så da skal det ikke bli noen kjøretime den dagen?

– Nei, ikke i det hele tatt, avslutter Engevik.