Det er valgår i Norge og som vanlig blusser debatten om formuesskatten opp i ukene inn mot valget. Dette er en bagatellmessig sak for statsfinansene (den utgjør omtrent ~15mrd kroner av budsjettet 1300 mrd. kroner, så rundt 1% av statsbudsjettet), men en skatt som utgjør mye for eierne av de enkelte bedriftene rundt omkring i landet.









For eierne av mindre bedrifter er denne skatten en tæring på arbeidskapitalen som svekker bedriften over tid. Dette poenget er grundig forklart av Terje Dyrseth i Brunvoll AS, en stor bedrift lokalisert i Molde, kanskje mest kjent for å sponse nettopp fotballaget Molde FK. Vi skal ikke bruke det mot dem i denne sammenhengen, men denne kronikken i lokalavisen i Romsdal forklarer hvorfor de har store problemer med formuesskatten.





For bedrifter som ikke er børsnoterte (og dermed blir verdivurdert automatisk av markedet) så beregnes ligningsverdien ut fra selskapets egenkapital, verdien av eiendommer, bygninger, maskiner, utstyr, varelager og utestående fordringer. Dette er også kjent som selskapets arbeidende kapital, og det har ingen betydning for selskapets ligningsverdi om det er et profitabelt selskap eller om selskapet går med underskudd. Like fullt belastes eierne med formuesskatt, som tapper bedriften for kapital, selv i underskuddsår.

Hva så med Facebook? Facebook har i løpet av 13 år vokst fra å være en kompisbedrift til å bli et av verdens største multinasjonale selskaper. Hva har dette med formuesskatten å gjøre?





Jo: Som alle oppstartsbedrifter så var også Facebook avhengige av kapital for å vokse. Grunnleggerne av bedriften hadde svært lite kapital på egenhånd og måtte derfor fremskaffe venturekapital. I 2005 gikk den kjente investoren Peter Thiel inn i Facebook sammen med Accel Partners og investerte 12.5 milloner dollar i bedriften, noe som verdsatte Facebook til 87.5 milloner dollar eller 700 milloner norske kroner med dagens dollarkurs.





I det øyeblikket investorene kom inn i bedriften fikk da Facebook en "offisiell" verdi på 700 millioner norske kroner til tross for at bedriften overhodet ikke tjente penger. Grunnleggerne av bedriften ble da etter norske regler eiere av aktiva til en verdi av 600 millioner kroner og med norske skatteregler ble de da ansvarlige for en skatt på 4,2 millioner kroner i året (med 0,7% formuesskatt som var tilfellet i Norge i 2005).





Facebook ble grunnlagt av studenter med lite penger i utgangspunktet. For hver tilførsel av kapital ble man, til tross for mager inntekt, som eiere for et firma som blødde penger, ansvarlige for en skatt på flere millioner i året!





Det er godt mulig at det er riktig å ha en egen skatt som sørger for at "de rike" betaler skatt. Men dersom man er opptatt av verdiskapning så er ikke formuesskatten løsningen. Da går man fort glipp av bedrifter som skaper 20000 arbeidsplasser.