Datalagringsdirektivet kan bli ulovlig i EU

Det kan få betydning for den norske innføringen av direktivet som krever lagring av din bruk av e-post, internett og telefon.

Dette er dommerne i EU-domstolen. Det er 15 av disse dommerne som skal avgjøre fremtiden til DLD. Court of Justice of the European Union

10. juli 2013

Tirsdag holdt EU-domstolen i Luxembourg et rettsmøte om Datalagringsdirektivet. Det er første skritt på veien mot en dom. Dommerne skal avgjøre om direktivet som krever at info om EU-borgeres kommunikasjon skal tvangslagres i minst et halvt år, er lovlig.

Domstolen skal vurdere direktivet opp mot EU-charter of Fundamental Rights, som blant annet skal sikre borgernes personvern og ytringsfrihet.

Det skriver den tyske avisen Die Zeit, som viser til at dommerne må avgjøre om inngrepene i borgernes rettigheter er større enn sikkerhetsnytten av direktivet.

Stortinget vedtok direktivet våren 2011 til også å gjelde Norge. En annullering av direktivet kan også gjelde oss, fordi vi er med i EØS.

Stortingsvedtaket innebærer at alle norske tele-tilbydere skal lagre informasjon om hvem du har kontakt med på e-post og telefon, hvor du har det, og når du har det.

I tillegg skal det registreres når og hvor du kobler deg på nettet, både via mobil og PC. Alt skal lagres i seks måneder. Direktivet skal etter planen innføres her til lands fra 1. januar 2015.

Etterforskning vs. frihet

Det er to forskjellige grupperinger fra henholdsvis Irland og Østerrike som har tatt saken inn for EU-domstolen.

Den irske organisasjonen Digital Rights anklaget EU under rettsmøtet for ikke å ha vurdert virkningene av direktivet, ifølge tyske Spiegel. En østerriksk advokat hevdet at myndighetene kunne lage personlige profiler av borgerne basert på informasjonen som blir lagret.

Les også Først i 2015 skal din e-post- og telefoninfo lagres

En representant fra de statlige myndighetene i Østerrike viste fra sin side til at slike data som blir lagret som følge av direktivet, over 50 ganger har ført til oppklaring av saker. EU-domstolen må ikke forveksles med Menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg: EU-domstolen tolker EUs lover og sørger for at lovene innføres på samme måte i alle EU-land. Domstolen er overordnet nasjonale domstoler.

Her kan du se mer detaljert informasjon om hvordan EU-domstolen fungerer (tekst på svensk). Tidligere har blant annet den tyske forfatningsdomstolen vedtatt at implementeringen av Datalagringsdirektivet i Tyskland ikke er lovlig. Derfor gjelder heller ikke direktivet i Europas største land nå.

Dom trolig over nyttår

Aftenposten får bekreftet fra pressekontakt Gitte Stadler ved EU-domstolen at saken kan føre til at Datalagringsdirektivet blir annullert.

— Domstolens generaladvokat vil i høst komme med sin anbefaling, og så vil trolig dommerne over nyttår komme med sin dom. Dommerne er helt uavhengige av generaladvokaten.

Les også Slik blir du helt anonym på nettet

Dommen vil ifølge Stadler enten føre til at direktivet blir opprettholdt — at dommerne krever endring, men at den nåværende tilstanden kan fortsette - eller at direktivet blir annullert. Da må medlemslandene straks stoppe lagringen. - Siden Norge ikke er med i EU trenger det ikke ha en betydning for Norge med en gang som for EU-landene, men det vil trolig ha en betydning på sikt, sier Stadler.

EU har også lovet å komme med en revisjon av Datalagringsdirektivet, men den er blitt utsatt i lang tid.

Usikkert for Norge

Geir Pollestad (Sp) er statssekretær i Samferdselsdepartementet, som har ansvar for innføringen av direktivet. Han er litt usikker på hva en annullering vil bety for Norge.

— Det er ingen automatikk i at noe skal skje. Dette er vedtatt i Stortinget, og vi er ennå ikke EØS-rettspliktige til å innføre direktivet, fordi Island har stoppet det i EØS, sier Pollestad.

Men også han åpner for at på sikt kan det få betydning.

— Dersom EU-domstolen underkjenner direktivet, vil det også kunne bli forbudt å innføre direktivet i Norge, sier han.

Høyre-mann: - Premiss faller bort

Michael Tetzschner fra Høyre var en av de fem Høyre-representantene som stemte mot sitt eget parti i Stortinget da direktivet ble vedtatt. Likevel er det han vi blir henvist til fra Høyres pressetelefon når vi spør om å få en kommentar fra partiet om denne saken.

- Det har vært kjent lenge at EU-domstolen kan annullere dette direktivet. Og da blir et viktig premiss for innføringen i Norge borte, mener han.

Han vil likevel ikke si bombastisk at Høyre da eventuelt vil jobbe for at direktivet skal annulleres også i Norge.

— Men i tilfelle vil nordmenn ha et dårligere personvern enn andre i Europa. Jeg ønsker likevel ikke å forskuttere noe mer før jeg ser en rettskraftig avgjørelse, sier Tetzschner, som står på sikker plass for Oslo Høyre før stortingsvalget til høsten.

Aftenposten har også kontaktet det andre partiet som stemte for direktivet, Arbeiderpartiet. Vi ble sendt fra partikontoret til Justisdepartementet for å få en kommentar. Den eneste kommentaren vi fikk fra departementet er «Spørsmålet ditt er hypotetisk og vi ønsker ikke å kommentere det.»

Her holder dommerne til som skal avgjøre skjebnen til Datalagringsdirektivet. Court of Justice of the European Union

Fakta Datalagringsdirektivet Vedtatt i EU i 2006 som en reaksjon på terrorangrepene i New York, Madrid og London.* Har en EU-hjemmel som gjør det EØS-relevant. Skulle derfor innlemmes i norsk lov, dersom ikke regjeringen bruker reservasjonsretten.* Direktivet innebærer at teleselskaper blir pålagt lagring av såkalte trafikkdata imellom 6 og 24 måneder. Ap og Høyre har blitt enige om 6 måneder for alle data.* Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller søker på nettet. Innholdet i samtalene skal ikke lagres.* Motstanderne kaller det kollektiv overvåking og hevder at svekkelsen av personvernet er mye større enn gevinsten for politiet. Politiet og påtalemyndigheten sier lagring er et nødvendig redskap i kampen mot terrorisme og alvorlig kriminalitet.* SV og Sp tok dissens da de satt i den rødgrønne regjeringen.* 5. april 2011 vedtok Stortinget direktivet med Arbeiderpartiets stemmer og Høyres stemmer, minus fem H-representanter som stemte nei.* Denne uken slo EU-domstolen fast at direktivet er ugyldig, fordi det bryter med EUs charter for grunnleggende rettigheter. Vis mer