Nok er nok. På tide å teste ut senere skolestart for gutter. | Helene Skjeggestad

Helene Skjeggestad Korrespondent i Russland

29. juni 2017 21:15 Sist oppdatert 11. mai 2018

Det er på tide å få avkreftet eller bekreftet om modning faktisk spiller inn på gutters skoleprestasjon. Bilde: Olav Urdahl.

Et 20 år langt eksperiment har lært oss én ting: Ikke alle seksåringer er klare til å begynne på skolen.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Blablabla.

«Det er et stort problem at guttene er taperne i skolen.»

Blablabla.

«Vi skal sette ned et offentlig ekspertutvalg.»

Blablabla.

«Arbeidet skal munne ut i en NOU en gang, kanskje til neste år.»

Av og til blir jeg imponert over at politikere orker. At de orker å utsette, utrede, utsette, utrede i det uendelige før det blir gjort noe. Denne gang er målet å finne ut av kjønnsforskjellene i skolen.

Men hvor mye mer utredning, hvor mange ekspertutvalg og NOU-er trenger man egentlig for å gjøre noe konkret med at guttene taper i dagens skole?

Kjønnsgapet stirrer oss i øynene: Flere gutter enn jenter får spesialundervisning, får dårligere karakterer og slutter på skolen. De som dropper ut av skolen, stiller svakere på arbeidsmarkedet og er overrepresentert som sosialhjelpsmottagere.

Les også Bare i ett skolefag er gutter best: kroppsøving

Store reformer – få resultater

Folkeopprøret mot denne åpenbare skjevheten lar dessverre vente på seg, så her er et mer konstruktivt forslag til ekspertutvalget som nå skal settes ned: Sett i gang mindre forsøk for å få mer praktisk kunnskap om hva som fungerer, og hva som ikke fungerer.

Det høres banalt ut, men også skolesektoren har erfaring med å synse litt rundt et tema for deretter å sette i gang voldsomme satsinger og reformer – uten at man vet om det vil gi resultater.

For eksempel er det brukt 3,3 milliarder kroner på å hindre frafall i skolen gjennom ulike prosjekter siden 1994. Samtidig har andelen som ikke har fullført eller bestått etter fem år, ligget mer eller mindre stabil.

Les også Norske politikere har brukt 3,3 milliarder på å hindre frafall i skolen. Det hjelper ikke.

Nytt eksempel: Med Reform 97 ble det innført ett ekstra skoleår, og seksåringene havnet for første gang på skolebenken.

Det var et stort eksperiment. De positive effektene av ett år ekstra med skole er svært vanskelig å få øye på.

Tarjei Havnes på økonomisk institutt ved Universitetet i Oslo gjennomførte sammen med SSB en studie hvor de så på effekten av skolestart for seksåringer. Slik oppsummerte han funnet til Dagsavisen i 2015:

«Effektene av seksårsreformen ser ut til å være små både når det gjelder karakterer på ungdomsskolen, gjennomføring av videregående og hvorvidt elevene velger yrkesfag eller allmennfag.»

Pedagogikkprofessor Peder Haug, forskningsleder for «Program for evaluering av Reform 97» for Norges forskningsråd, er enda tydeligere i sin dom over reformen. I et intervju med barnehage.no sist uke sier han: «Reform 97 har ikke hatt noen konsekvenser for barns læring i det hele tatt.»

Les også Skoletrøtte gutter trenger en større heiagjeng | Helene Skjeggestad

Les også Mens jentenes båser åpnes, sitter guttene igjen i sine | Jacob Oskar Hansen

Biologi

Tidlig skolestart har likevel hatt konsekvenser for hverdagen til skolestarterne. Ifølge Haug blir jentene, generelt sett, tidligere modne enn gutter. Derfor får tidligere skolestart større konsekvenser for noen av guttene som risikerer å bli hengende etter fra dag én.

Argumentene mot at det er biologien som hemmer guttene, finnes også. For det er fremdeles foreldrenes utdanningsnivå som har størst betydning på karakterer. I Norge finnes det også skoler hvor det ikke er betydelig forskjell på gutter og jenters prestasjon.

Så står vi her igjen, da. De som mener at en diskusjon rundt gutter som skoletapere, også må handle om biologi og modning, mot dem som mener at dette handler mer om sosiale forhold og pedagogikk.

Flere faktorer

Det vanskelige svaret på hvorfor noen gutter (vi må ikke glemme at det også er gutter som gjør det like godt som de flinkeste jentene) gjør det dårligere på skolen, er at flere faktorer spiller inn: foreldre, skolemiljø, biologi, pedagogikk – arv og miljø.

Men det kan ikke bety at responsen uteblir. Kanskje vil en korrigering for en av disse faktorene utgjøre en viktig forskjell for noen?

Det får man ikke et svar på om man leter etter en politisk trylleformel som løser problemet på null komma niks. Man må sette i gang flere prosjekter der man får testet ut ulike hypoteser.

Senere skolestart

Et av de første prosjektene som bør settes i gang snarest, er utsatt skolestart for gutter som man ser ikke er klare for å begynne på skolen som seksåringer (eller femåringer, mange av de aktuelle er født sent på året).

Det er på tide å få avkreftet eller bekreftet om modning faktisk spiller inn på gutters skoleprestasjon. Hvis det er en fremgangsmåte som gir økt innsikt, er det sikkert også jenter som kan ha godt av å vente litt med å begynne på skolen.

Det vil ikke være uproblematisk for dem som deltar. Norge har sterk tradisjon for å knytte identitet til alder. Det gjelder ikke bare på skolen, men også i idrettslag og andre fritidsaktiviteter.

Likevel er det bedre å være ett år eldre eller yngre i idrettssammenheng enn å falle ut av skolen og kanskje også arbeidslivet.

Derfor er det på høy tid at man bryter opp forestillingen om at alle seksåringer er like – og at det legges til rette for at det også går fint.

helene@aftenposten.no

Snapchat: Skjeggesnap

Interessert i denne debatten?