Forsvaret ville innføre kjøttfrie mandager. Tiltaket ble stoppet av det de selv kaller «machokultur».

Hverken soldater eller kjøkkensjefer syntes det var en god idé med kjøttfrie dager i Forsvaret. Men soldatene blir gradvis «grønnere».

Soldatene i Gardeleiren flokker seg rundt salatbaren. Men mange griner på nesen over "veggismat". Tom Kolstad

4. feb. 2017 17:48 Sist oppdatert 4. februar 2017

For tre år siden ønsket Forsvaret å innføre kjøttfrie mandager i messene der 10.000 soldater spiser hver dag.

Et pilotprosjekt ble kjørt i i Rena leir der soldatene var med på å prøve ut «veggisbuffét» med kjøttfri taco, lasagne og burgere. Prosjektet om en kjøttfri dag i det norske forsvaret vakte også internasjonal oppsikt.

Men noen kjøttfri mandag ble aldri innført. Prosjektet fikk ingen god landing i soldatenes matfat og ble heller ikke omfavnet av Forsvarets kjøkkensjefer.

Macho-verdier og proteiner

Nå har forskere ved Senter for Utvikling og Miljø på Universitetet i Oslo nettopp publisert en forskningsartikkel i tidsskriftet Appetite: Meat and masculinity in the Norwegian Armed Forces, om hvorfor tiltaket om kjøttfri dag strandet.

Soldatenes skeptiske holdninger til vegetarmat var en av årsakene.

Intervjuer med soldater i fokusgrupper viste at de var jevnt over negative til kjøttfrie dager, ifølge forskerne Charlotte Kildal og Karen L. Syse.

Aftenposten var på plass da soldatene i Rena leir forsøkte seg på «veggismat».

Assisterende kjøkkensjef Ragnar Beck i Gardeleiren sier at de er mest opptatt av å servere soldatene - eller "kundene" - mat de liker. Tom Kolstad

Behovet for protein i kostholdet var soldatenes viktigste argumenter for å spise kjøtt. De trenger kjøtt for å bygge muskler og bli utholdende, mente mange.

I tillegg ble behovet for kos og velvære fremhevet som viktig: Ikke noe er bedre motivasjon enn en god kjøttgryte etter en lang dag med hard trening.

Det tredje aspektet som soldatene, også flere av kvinnene, argumenterte med, var at kjøttinntak og macho-verdier henger tett sammen, og maskulinitet står sterkt i Forsvaret.

– For soldatene blir det å spise kjøtt en symbolsk måte å opprettholde og bekrefte sin maskuline identitet på, sier Syse.

Mange følte seg lurt da de skjønte at falafel ikke inneholder kjøtt.. Tom Kolstad

Populær salatbar, men falafel til middag..?!

En vanlig torsdag skal over 600 sultne soldater forsyne seg med lunsj i messen i Gardeleiren. Soldatene flokker seg rundt salatbaren. Og jammen er det ikke vegetarmat – falafel og couscous – som varmrett på lunsjmenyen, rester fra middagen i går. De ser til forveksling ut som kjøttboller, men er laget av kikerter.

– Dette er helt tilfeldig, jeg vil nesten si at det er et unntak at vi serverer vegetarmat til middag, forsikrer assisterende kjøkkensjef Ragnar Beck.

Han medgir at de ikke opplyser om at det er en vegetarrett, for da ville færre prøve den.

Menig Elin Aasen sitter i den store messen og spiser sin pastasalat.

Hun jobber i «velferden» og forteller om lange køer av folk som vil ha hamburger når det er fisk på menyen, to ganger i uken.

Fakta Ulike meninger om kjøttforbruk og klima Omtrent 15 prosent av de globale menneskeskapte klimagassutslippene kommer fra husdyrproduksjon. Ifølge Framtiden i våre hender ville det å kutte ut kjøtt til middag en dag i uken og spise vegetarmat isteden, tilsvare det å fjerne 170.000 biler fra norske veier. Men Odd Magne Harstad, professor i husdyr- og akvakulturvitenskap ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU), har laget et annet regnestykke: Han har beregnet at effekten av å innføre en ekstra storfekjøtt-fri dag i et helt år tilsvarer en kjøretur på 25 mil, kanskje som en biltur til hytta. Ifølge professoren er det ikke et særlig effektivt klimatiltak å erstatte en norskprodusert kjøttmiddag med bønner og soyaprodukter innført fra utlandet. Vis mer

Mette etter lunsj med mye grønt på tallerkenen. Men de fire bekrefter at kjøttmiddager fremdeles er en sikker vinner blant gardister flest. fra v: Eirik Lynum, Elin Aasen, Joachim Indrevik og Ane Fone. Tom Kolstad

Kjøpe-hamburgere blir redningen

– Det var mange som trodde det var «ekte» kjøttboller i går. Da de skjønte at det var vegetarmat, gikk de og kjøpte hamburger i stedet, forteller Ane Fone ved samme bord, også hun med salat på tallerkenen.

Selv spiser hun en hamburgermiddag i uken når hun ikke liker middagen.

Begge er glade i kjøttbaserte middager: lasagne, taco, kjøttkaker med kålstuing, biff stroganoff.

De nikker bekreftende til at kjøtt forbindes med macho-verdier i Forsvaret – særlig gutta som trener mye er opptatt av å få i seg proteiner gjennom kjøtt og egg for å bygge muskler.

Eirik Lynum er vegetarianer og gardist - og det går helt fint. Tom Kolstad

– Men noen burde kanskje informere folk om at det er mye protein i vegetarmat også, sier Eirik Lynum.

Han ble vegetarianer for et halvt år siden, omtrent da han begynte i Forsvaret, og det har gått strålende:

– Jeg får tilpasset meny, også når jeg er ute i felten. Mye bønner og linser. Ja, kanskje bedre mat enn de andre, sier Lynum, som har sluttet med kjøtt først og fremst av hensyn til klima og miljø.

Lette etter kjøtt i bønnegryten

Noen av deltagerne i fokusgruppene hadde fått vegetarmat tre torsdager på rad som del av et prøveprosjekt. Andre kom veldig uforberedt til samtalene, ble «vervet» på vei inn i messen og visste lite om vegetarmat.

De som hadde smakt kjøttfrie alternativer, var ikke fornøyd med maten.

– De lette etter kjøttet både i bønne- og linsegryten og i blomkålgratengen, som ifølge dem ikke ga nok næring, sier Kildal.

Noen av soldatene forsvarte også behovet for kjøtt med argumenter som at det er «naturlig», at vi er født som kjøttetende. For dem fremsto kjøttkutt mer som et initiativ for å «grønnvaske» institusjonen.

Noen av de vernepliktige syntes det var urettferdig at nettopp de, som ga ett år av sitt liv til forsvar av landet, skulle avspises med «veggismat».

Soldatene mente at andre institusjoner heller burde ta kjøttkuttet i første omgang.

750.000 måltider i året serveres til de rundt 900 gardistene som spiser fast i mannskapsmessen.Tre kokker jobber på fire skift. De må holde seg innenfor kr 110 i kostpris per soldat per dag. Tom Kolstad

Kokker og kjøkkensjefer lite entusiastiske

– I Forsvaret så vi at det særlig var sosiale og kulturelle barrièrer som sto i veien for innføringen av kjøttfri mandag. Det er ingen tvil om at soldater trenger mer næring enn stillesittende kontorarbeidere, men de klarer seg veldig bra med litt mindre kjøtt, sier Kildal.

De vernepliktige visste lite om kjøttforbrukets dårlige innvirking på klimaet og brydde seg ikke så mye om det – men holdningene myknet litt underveis i intervjuprosessen.

Forsker Charlotte Kildal mener Forsvaret burde sørget for bedre intern forankring. UIO

– Forsvaret skal ha ros for initiativet til redusert kjøttforbruk. Men de burde tatt seg tid til å formidle bakgrunnen for kampanjen, både til dem som skal lage maten, og til dem som skal spise den, understreker forskerne.

De påpeker at manglende intern forankring til gjennomføring av prosjektet gjorde at det ikke lyktes.

– De fleste av dem som skulle innføre tiltaket, leste først om det i mediene. Kjøkkensjefer og kokker følte seg oversett i prosessen. Det skapte intern motstand til tiltaket, konkluderer forskerne.

Fakta Slik ble studien gennomført Det ble utført 11 fokusgruppe-intervjuer med 61 deltagere i to leire 28 deltagere i den ene leiren (4 kvinner, 24 menn) var befal. 33 deltagere i den andre leiren (10 kvinner, 23 menn) var menige Befalet hadde prøvd kjøttfrie middager på forhånd, de andre ikke. Vis mer

Tente ikke på forslag om kjøttfri dag

I Gardeleiren er det aldri gjort noe forsøk med å innføre kjøttfri dag.

– Vi tente ikke på det, og det gjorde ikke «kundene» heller. Vi vil helst servere mat de liker, og som blir spist, sier assisterende kjøkkensjef Beck.

I Gardeleiren er det ingen planer om å redusere kjøttforbruket, men man holder seg innenfor kost-rammene som kommer fra sentralt hold. De serverer norsk husmannskost og har få klager.

Tillitsvalgt Joachim Indrevik synes samarbeidet med kjøkkensjefene er bra og at gardistene blir lyttet til.

– Jeg har fått inntrykk av at prosjekt kjøttfri mandag ble tredd nedover hodet på folk uten at det hadde blitt gjort en bred undersøkelse blant de vernepliktige eller kjøkkensjefene om hva de mente. Det er ingen lur måte å gjøre det på, det lønner seg med dialog, sier han.

24 prosent av soldatene sa seg helt enig i at matens effekt på helsen deres er viktigere enn miljøet:

Forsvaret:– Bare én av flere veier mot målet

Pål Stenberg, fungerende seksjonssjef i Forpleiningsseksjonen i Forsvarsmateriell, sier kjøttfri mandag startet som et pilotprosjekt for å få ned kjøttforbruket i Forsvaret.

– Det ble noe feilaktig presentert i mediene som at kjøttfri mandag skulle implementeres i hele Forsvaret, sier han.

– Sett i ettertid burde vi kanskje informert bedre til alle kjøkkensjefer og messer i Forsvaret før vi gjorde denne ene testen i Rena leir.

Han påpeker at studien viser en skepsis, men at den internasjonale trenden med mer bærekraftige valg også har nådd Forsvaret.

– Det er flere som etterspør kjøttfrie dager eller kjøttfrie alternativer i dag enn for tre år siden, sier han.

– Om ikke vi får til en kjøttfri dag, så håper jeg at vi får til enda flere kjøttfrie alternativer.

Interessert i å lese mer om kjøtt, matvaner og klima?

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding