Under den årlige talen til EU-parlamentet om unionens tilstand, bekreftet Juncker i dag at han vil ha slutt på vekslingen mellom sommertid og normaltid i EU.

Bakgrunnen for EU-kommisjonens ønske om å skrote ordningen, er en omfattende undersøkelse som ble sendt rundt til EUs borgere. Der svarer mer enn 80 prosent at de ikke vil ha ordningen med sommertid og normaltid.

4.6 millioner europeere har svart på undersøkelsen som ble gjennomført fra juli til august.

– Vi har hatt en avstemning, millioner har svart og flertallet har sagt at de ønsker at det blir sommertid hele året. Det vil det også bli, sa Juncker til ZDF etter resultatene ble kjent.

Som ansvarlig statsråd for Justervesenet er det han som har ansvar for tiden her til lands. Foto: Nærings- og fiskeridepartementet

Norge har ikke bestemt seg

I Norge er det næringsdepartement, som har ansvaret for å passe tiden. «Tidsminister» Torbjørn Røe Isaksen sier det nå blir spennende å se hva EU til slutt lander på når de nå skal behandle forslaget.

– Nå skal vi også vurdere det. Uansett vil dette påvirke oss. Norge er avhengig av handel med andre EU-land og det er generelt en fordel for næringslivet at vi har samme tid som nabolandene.

Isaksen sier dette er en sak som vekker engasjement hos veldig mange.

– Det engasjerer både småbarnsforeldre, som meg selv, og folk som er spesielt opptatt av søvn. I tillegg har man større ting, som produktiviteten i samfunnet. Det er mange meninger om tradisjonen med å stille klokka.

EU-landene bestemmer selv

En endring av ordningen vil si at man fjerner en lov fra 1996 der Norge og alle EU-land ble enige om at sommertiden starter siste søndag i mars og slutter siste søndag i oktober.

EU-kommisjonen åpner nå for at EU-landene selv kan bestemme om man vi ha sommertid hele året.

Forslaget som i dag ble lagt frem av EU-kommisjonen går ut på at sommertidsdirektivet oppheves, og at man vil slutte å stille klokken i EU allerede i 2019.

Stillingen av klokken fram og tilbake har pågått lenge. Ordningen ble i noen europeiske land innført under første verdenskrig. Formålet var å spare energi.