Etter at NRK fortalte at rektorene ved alle skolene på Voss sier nei til julegudstjenester i kirken i år, ba KrF-leder Knut Arild Hareide statsministeren komme med sitt «verdibudskap» i debatten.

Solberg: – Unnlatelsessynd

Solberg vil ikke kommentere Voss spesielt, og understreker at spørsmålet om skolegudstjenester er noe den enkelte skole må finne svar på sammen med foreldrene.

Men på generelt grunnlag er hun klinkende klar.

Ifølge statsministeren blir det feil å droppe den årlige julegudstjenesten ut fra en tanke om at slike tradisjoner kan være støtende for foreldre og barn med en annen religiøs bakgrunn.

– Det vil være en unnlatelsessynd å tilpasse oss så mye at vi unnlater den viktigste grunnen til at vi feier jul, sa hun under Stortingets spørretime onsdag.

KRISTEN TRADISJON: – Det er ikke julenissen eller juletreet som er grunnen til at vi feirer jul, det er en hyggelig sideeffekt av det. Selv om man ikke nødvendigvis tror lenger, så er det en religiøs ramme rundt en feiring, som det er viktig at skolen tar med seg, sier Erna Solberg. Her fra et intervju i desember 2013. Foto: Roald, Berit / NTB scanpix

Statsministeren mener også at skolegudstjenesten spiller en rolle i undervisningen. I stedet for å lese om hvordan en gudstjeneste foregår, kan elevene oppleve det selv.

– Jeg vil håpe at flest mulig av dem som har foreldre med en annen religiøs bakgrunn, også synes det er viktig å lære mer om hva dette er. På samme måte synes jeg det er utrolig viktig at norske barn lærer om jødedommen, islam, buddhismen og hinduismen.

– De muslimske barna synes det er spennende

Den tanken deler ledelsen ved Vahl skole i bydel Gamle Oslo.

Der er mange av elevene muslimer, men ifølge inspektør Jan Lauritz Larsen er oppmøtet på julegudstjenestene i Grønland kirke likevel stort.

– Ungene synes det er litt spennende. De fleste er muslimer, og er vant til moskeen. Jeg har aldri hørt at det har vært noe negativt forbundet med det. Overraskende mange av barna her deltar, sier han til NRK.

I dette landet får vi et historisk brudd hvis det er sånn at man nå blir redd for å ha skolegudstjenester, fordi man ikke vil støte noen eller lage forskjeller mellom barn. Dette er en del av vår kulturhistorie. Erna Solberg / Spørretimen i Stortinget 16.11.16

Larsen forteller at den muslimske høytiden Id, der man feirer at fasten er over, også blir markert på skolen.

– Vi maler hender, og der deltar også barna som ikke er muslimer. Vi jobber for størst mulig aksept av alle religioner. Det er viktig for barna å bli kjent med hva andre tror på, sier inspektøren.

Hareide: – Tydelig verdibudskap

Hareide håper Solbergs varme forsvar av skolegudstjenester gjør at flere skoleledere tenker slik man gjør ved Vahl skole.

– Mange ute i Skole-Norge er usikre. De som har bestemt seg for å ikke ha skolegudstjeneste, har nå fått et tydelig verdibudskap fra statsministeren: Det bør man legge til rette for, sier han.

GLAD I SOLBERGS SVAR: Samtidig som det pågår tøffe budsjettforhandlinger på Stortinget, synes KrF-leder Knut Arild Hareide det gjorde godt å finne et punkt der Høyre fullt ut støtter KrFs syn. Foto: Ruud, Vidar / NTB scanpix

Solberg understreker overfor NRK at hun ikke ønsker å komme med et pålegg. Samtidig sier hun at hun håper skolene tar signalet.

– Det bør være et tilbud, fordi vi har tross alt en stor høytid i Norge som er begrunnet i en tusenårig tradisjon.

Både Solberg og Hareide understreker at deltakelsen på skolegudstjenester må være frivillig, og at de som ikke vil må få et fullverdig alternativ.