Kaller Solvik-Olsen feig etter blogg-selvforsvar

Samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen (Frp) anklages for å flykte til sin egen blogg når kritikken kommer i offentligheten.

Jette Christensen, her sammen med partileder Jonas Gahr Støre i forbindelse med Ap-landsmøtet 2015. Ingar Storfjell

21. desember 2015

For en drøy uke siden fikk samferdselsminister og Frp-nestleder Ketil Solvik-Olsen kritikk for flere uttalelser på Facebook. Overfor Dagbladet takket han via sin rådgiver nei til å kommentere saken, men dagen etter gikk han ut mot påstandene på sin egen Facebook-side.

Lørdag kom det påstander i Dagens Næringsliv fra en tidligere departementstopp om at Solvik-Olsen hadde fått kommunikasjonssjefen sin fjernet fordi hun ikke hadde vært velvillig nok innstilt på å gi statsråden «partipolitisk bistand».

— Jeg kommenterer naturlig nok ikke personalmessige forhold som departementsråden har ansvar for. Det tror jeg du vet, sa Solvik-Olsen til Dagens Næringsliv.

Gjennom helgen ville han heller ikke kommentere saken overfor NTB. Men søndag kveld la han ut en tekst på sin egen blogg der han avviser all kritikk.

Mener Solvik-Olsen er feig

— Jeg forstår at det er veldig behagelig kun å kommentere på sine egne premisser. Men så er det heldigvis sånn at vi har en offentlighet som krever svar på den aktuelle sakens premisser, ikke de premissene man legger selv. Jeg forstår at statsråden synes det er ubehagelig, sier Jette Christensen, som er Ap-representant i kontroll- og konstitusjonskomiteen, til Aftenposten.

- Er det feigt av statsråden å unndra seg spørsmål – og kritiske oppfølgingsspørsmål – for så å svare på egne premisser i sin personlige blogg?

— Ja, det er det, sier Christensen.

Aftenposten sendte mandag fire spørsmål til Solvik-Olsen:

Til Dagens Næringsliv sa du at dette var en personalsak, som du ikke kunne kommentere. Gjennom helgen gir du NTB beskjed om at du ikke vil gi intervju om saken. Søndag kveld går du likevel ut på bloggen din og omtaler saken. Hvorfor?

Jette Christensen (Ap) sier du er feig, når du ikke vil møte kritiske spørsmål, og heller bruker dine egne kanaler. Føler du deg truffet?

For en uke siden fikk du kritikk for kommentarer på din Facebook-side, men du ville ikke svare på spørsmål fra Dagbladet om saken. Dagen etter kommenterte du anklagene på Facebook. Er det bevisst at du går til dine egne kanaler, når du ikke vil svare på kritiske spørsmål?

Hvis du mener dette er misforståelser eller feilaktige opplysninger, hvorfor vil du ikke heller gå i rette med dem overfor mediene i forkant av publiseringen?

ta5252f0-9G66_bicXT.jpg Kallestad, Gorm

Solvik-Olsen vil ikke la seg intervjue av Aftenposten om saken, og valgte å besvare spørsmålene skriftlig, via sin kommunikasjonsavdeling, på følgende måte:«I lys av den brede interessen for saken i helgen anså jeg det som mest hensiktsmessig å dele min kommentar med alle medier samtidig, gjennom bloggen min.»

Liker du klar tale? Her er

Les også 10 sitater som viser at Sylvi Listhaug (Frp) liker å slå med storslegga

Mener han må ta debatten i offentligheten

Første nestleder i kontrollkomiteen, Høyres Michael Tetzschner, understreker at «ytringsfriheten er meget vid, og da primært innholdsmessig. Men da følger det også at man kan velge ikke å ytre seg, med mindre man er i et pliktmessig rapporteringsforhold, eksempelvis til Stortinget.»

Videre sier Tetzschner:

— Jeg synes Aftenposten reiser en interessant debatt, men jeg synes ikke dette er et område som skal reguleres. Så kan det bli en del av en løpende diskusjon hvorvidt en slik håndtering er klok eller ikke. Dette vil ikke jeg gjøre meg til dommer over, og jeg vil avstå fra å vurdere Solvik-Olsen.

Kollega i kontrollkomiteen, Aps Christensen, mener på sin side at det må kunne kreves av en statsråd at vedkommende stiller opp i mediene også når det blåser.

— Som hovedregel bør man svare på spørsmål fra offentligheten. Dette er en sak av offentlig interesse – da burde det også være i statsrådens interesse å opplyse offentligheten. Og det bør være selvsagt at han har denne interessen. En opplyst dialog og debatt om samfunnsspørsmål er et ansvar som deles mellom presse og politikere. Det burde også være i statsministerens interesse at hennes statsråder bidrar til dette, sier Christensen.

Hvordan jobber statsministerens høyre hånd? Hør Aftenpoddens spindoktor-spesial. Hør og abonner via iTunes på telefonen din her. Eller via desktop her.

Svarer ikke på spørsmål

Aftenposten tok også kontakt med Statsministerens kontor (SMK) med spørsmål til statsminister Erna Solberg.

Synes statsministeren det er viktig at hennes statsråder svarer på spørsmål fra pressen – også når spørsmålene er kritiske?

Styres Regjeringens overordnende mediestrategi – herunder også for statsrådene – fra SMK, eller overlater statsministeren denne mediestrategien til hver enkelt statsråd?

Som øverste leder for Regjeringen – hva synes statsministeren om at henne statsråder ikke besvarer spørsmål – og unndrar seg oppfølgingsspørsmål – fra pressen, for så å gi sine egne fremstillinger i ulike sosiale medier?

Er det statsministeren ønske og vilje at Regjeringens statsråder håndterer kritiske saker i offentligheten på en slik måte?

Støtter statsministeren Solvik-Olsens håndtering av disse to sakene?

Kommer statsministeren til å følge opp statsrådenes håndtering av kritiske saker i offentligheten?

Først får Aftenposten til svar at Erna Solberg (H) ikke har anledning til å la seg intervjue.

Etter purring sender kommunikasjonssjef ved SMK, Trude Måseide, på e-post et sitat fra statssekretær for pressesaker, Sigbjørn Aanes (H), som besvarer ett av Aftenpostens seks spørsmål:

«Statsrådene er som de fleste andre norske politikere svært tilgjengelige for presse og besvarer en rekke saker. Det er positivt med tett kontakt mellom presse og politikere. Det er også positivt at politikere er aktive på sosiale medier. Pressearbeidet er en del av ansvaret i det enkelte departement og bestyres ikke fra SMK.»

— Det er den polerte, styrte informasjonen som preger

— Med den endringen vi ser i mediebildet nå, betyr det at hver og en må gjøre seg noen tanker om hva de mener om den frie journalistikken og pressefrihet. Pressen er nå en gang der for å overvåke makten, sier generalsekretær i Norsk Presseforbund, Kjersti Løken Stavrum, og fortsetter:

Generalsekretær i Norsk Presseforbund Kjersti Løken Stavrum. Ruud, Vidar

— Det er den polerte, styrte informasjonen som preger den offentlige samtalen. Jeg har hørt eksempler der mange rådgivere har redigert i et dokument med sitater – da blir det uklart hvem det er som egentlig svarer, sier hun.Utviklingen er negativ, mener pressetoppen, som er klar på at også mediene må sin del av ansvaret. Misforståelser og feilsitering gir intervjuobjekter et større behov for å kontrollere intervjusituasjonen, mener Stavrum.

Dette er triksene politikerne bruker. - Hun var ekspert i å bruke hersketeknikker

Taperne er uansett publikum. Taperne er uansett publikum.

— Jeg tror mange lesere ikke har skjønt hvorfor journalister beklager seg over informasjonskontrollregimet, fordi de i liten grad har vært eksponert for det. Så jeg oppfordrer mediene til å være nøye med det: Snakker man med en statsråd, kan man skriver «sier». Får man skriftlig svar fra en rådgiver, bør den informasjonen gjengis, sier hun.

— Vi mister den frie journalistikken. Og så blir makten større til den som evner å kontrollere og styre informasjonen. Journalister er publikums forlengende arm, og svekkes journalistikken mister vi også publikums evne til revisjon av politikken, sier hun.

Til syvende og sist dreier det seg om hvorvidt leserne blir tilstrekkelig opplyst dersom informasjonskontrollen blir for sterk.

- Kan vi stole på at eksempelvis statsråder til enhver tid snakker sant?

— Vi kan stole på at statsråder ønsker å fremstå fordelaktig, sier Stavrum.

Interessert i politikk? Hør og abonner på podkasten Aftenpodden via Itunes på telefonen din her, via desktop her, eller lytt herfra med ett klikk:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding