Oslo får egen arkitekturplan

Oslo bør utvikle sin egen fargeveileder, og en byarkitekt, slik Bergen har.

Byråd for byutvikling, Hanna Marcussen mener god og miljøvennlig arkitektur er viktig for å skape et godt bomiljø i Oslo. Rolf Øhman

Arve Henriksen Journalist

29. apr. 2019 07:33 Sist oppdatert 29. april 2019

Det er noen av hovedtrekkene i forslaget til ny arkitekturpolitisk plan for Oslo, som Byrådet har utarbeidet.

Planen er ment å fungere som et veiledende beslutningsgrunnlag for arkitekturpolitiske prioriteringer og vedtak i årene fremover, både for kommunen og private utbyggere.

– Oslo vokser, og vi bor stadig tettere. Derfor er det enda viktigere at vi sørger for at denne byen får gode arkitektoniske løsninger. Da snakker vi ikke bare om de fysiske byggene, men også byrommene mellom byggene. Alt dette påvirker livene til alle oss som bor i denne byen, sier Hanna Marcussen, byråd for byutvikling i Oslo.

Ikke bindende

Den nye planen skal etter planen legges frem for politisk behandling i Byrådet før sommeren.

– Dette vil ikke bli et juridisk bindende dokument. Likevel legger den noen klare føringer. Planen er ment å være veiledende både for Oslo kommune og for private utviklingsaktører, sier Marcussen.

Les også Vedtok bilfri by i Wien, da startet stormen

Foruten en overordnet visjon om at Oslos arkitektur skal bidra til en grønnere, varmere og mer skapende by med plass til alle, så er planen delt inn i fire satsingsområder. (Se faktaramme)

Fakta Satsingsområdene 1. Klimasmart hovedstad med arkitektonisk egenart Skal bli en ledende by for nyskapende, mangfoldig og vakker arkitektur. Arkitekturen skal

bidra til at Oslo når sine mål om å bli en klimarobust nullutslippsby. Byens egenart og historie skal danne grunnlaget for byutviklingen. 2. En by med gode møteplasser, fellesrom og forbindelser. Oslo skal være en levende og tilgjengelig by med gater og byrom som det er enkelt å bevege seg i og bruke. Hovedstaden skal ha et mangfold av attraktive byrom som innbyr til opphold, lek og rekreasjon for mennesker i alle aldre og grupper 3. En by med arkitektur for mangfoldige og skapende bo- og næringstilbud. Bygninger og byområder skal utformes med høy arkitektonisk

kvalitet, ha varig materialkvalitet. Bygningene må kunne romme ulike formål over tid og kunne gjenbrukes. 4. En by som mobiliserer til samskaping Det skal legges til rette for gode medvirkningsprosesser og samarbeidsformer som gir byens innbyggere bedre muligheter til å påvirke byutviklingen. Vis mer

– Tanken er at denne planen skal bidra til en økt forståelse for både hvorfor god arkitektur er viktig, ikke minst hva god arkitektur kan bidra til for å skape et godt byliv, sier Marcussen.

I 2017 ble Maria Molden ansatt som byarkitekt i Bergen. Nå mener byutviklingsbyråden at Oslo må vurdere en tilsvarende stilling

– Det er interessant å se de erfaringene Bergen har gjort seg, og min politiske motpart i Bergen anbefaler dette sterkt. Det vi må vurdere er hvordan en slik stilling vil kunne skille seg fra planmyndighetene. I København har byarkitekten en mer fristilt rolle enn det planmyndighetene har, sier Marcussen.

Fakta Aftenpostens byutviklingskveld «Den bilfrie byen» 22. mai kl. 18 på Latter

Er det selvkjørende busser, el-sparkesykler og kilometervis med nye sykkelveier som skal stå for vårt fremtidige transportbehov? Eller er det egentlig realistisk at vi noen gang vil få et bilfritt sentrum?

Hvordan vil fraværet av biler endre Oslo som by?

Blir byrommene flere?

Og hvem er vinnerne når bilene blir borte? Er det kun astmatikerne, eller kan også næringslivet spille på lag med den bilfrie byen?

Les mer på event.aftenposten.no Vis mer

Skape debatt

Byråd for byutvikling, Hanna Marcussen mener fargebruken er i ferd med å endre seg i Oslo, Munch Brygge i Bjørvika er et godt eksempel på det. Hans O. Torgersen

– Hvorfor trenger Oslo en byarkitekt?

– En byarkitekt vil kunne bidra til å skape debatt rundt arkitektur. I Bergen har byarkitekten et ekstra fokus på helheten i den samlede arkitektoniske debatten. Det kan være nyttig. I Oslo har vi samtidig rådet for byarkitektur, som kommer med sine vurderinger og råd til oss i byutviklingskomiteen i enkeltsaker, sier byråden.

I rapporten nevnes det også at Oslo kommune bør utvikle en veileder for fargebruk i byområder.

– Det gjøres jo allerede mange arkitektoniske vurderinger i forhold til fargebruken, men en egen fargeveileder vil kunne bidra til en større bevissthet rundt hvordan fargen påvirker hverdagen vår. Vi ser at dette har engasjert mange og vil derfor være et av de prioriterte tiltakene vi ønsker å sette i gang med, sier Marcussen.

– Er det sant?

Dagny Thurmann-Moe synes fargene er helt fraværende i Bjørvika i Oslo. Charlotte Wiig

– Tror du Bjørvika hadde fremstått annerledes i dag med en fargeveileder i bunn?

– Ja, jeg tror Bjørvika kunne sett annerledes ut, og at andre farger kunne blitt valgt, hvis vi hadde hatt større bevissthet rundt hvordan fargebruken påvirker livene våre i hverdagen også tidligere. Vi lever i et land hvor det er mye grått den ene halvdelen av året og mer farger i arkitekturen vil bidra til økt trivsel, sier Marcussen.

Dette er som musikk i Dagny Thurmann-Moes ører. Fargedesigneren har lenge etterlyst mer farger i Oslos arkitektur.

– Er det sant, det er jo helt fantastisk. Jeg har fått signaler på at det ville være fokus på farger i den nye arkitekturmeldingen, og håpet, men trodde vel egentlig ikke de ville anbefale en fargeveileder. Dette er virkelig akkurat det byen trenger, og vil være et veldig godt verktøy for alle aktører i bransjen, sier Thurmann-Moe.