Ny mattebok - bestselger og makkverk | Jan Ivar Bruholt

Jan Ivar Bruholt, lærer

24. april 2017

Denne bestselgende matteboken er direkte vranglære, mener innleggsforfatteren.

Det holder ikke å være flink til å lære bort når det som læres bort, er direkte feil. Kanskje vi bør gå tilbake til ordningen med offentlig godkjenning av lærebøker.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Den rykende ferske matteboken Hvordan fatte matte – den effektive måten å bli god i matte på har de siste ukene vært en bestselger. Regjeringen satser på realfag i skolen, og det har vært mye blest om de nye kravene til lærerstudenter.

Jeg er selv lærer i samfunnsfag og generelt opptatt av læring. Jeg kjøpte derfor boken for å oppdatere meg litt.

Da jeg satt meg ned for å lese, måtte jeg bla gjennom over 100 sider før jeg kom til selve matematikken. Førsteinntrykket etter å ha skumlest, var at den var rettet mot spesialundervisning, men det var ikke det den gav seg ut for å være.

Mye plass var satt av til: Hvordan tegne tallsymbolene og å «bygge» symbolene med pinner og syltestrikk. Hvordan lære klokken. Aktiviteter med bilder av prikker og tallsymboler som skal grupperes i par.

Mange leseaktiviteter, for eksempel «Skriv «MUL-TI-PLI-KA-SJON på en lapp som klippes opp. Rot sammen lappene og be eleven legge dem tilbake slik at hver lapp har riktig plass i rekken. Prøv nå å lese ordet sammen».

Begrepsrot

Så kom jeg til kapittel 2 som handler om posisjonssystemet. Her er alt grundig forklart.

Problemet er at det som står der er direkte feil.

Selv om matematikk ikke er min sterkeste side, oppdaget jeg etter noen få sider at det var mye som skurret. Mye rot med begrepene «tall» og «siffer», og feilene blir gjentatt flere ganger.

Ironisk nok skriver forfatterne: «Forstå forskjell på tallsymbol, tall og siffer: Mange blander sammen disse begrepene […]. Da har vi en skikkelig begrepsgrøt!»

Manglende kunnskap

Jeg tok med boken til mine matematikk-kollegaer fordi jeg begynte å tvile på mine egne kunnskaper fra grunnskolen. De gikk gjennom den og mente at dette rett og slett var makkverk.

Boken fokuserer på begrepslæring – og det er nettopp her den svikter.

Det kommer tydelig frem at forfatterne har en del grunnleggende misoppfatninger. Siden mange av feilene er gjentatt flere ganger, er ikke dette bare såkalte trykkfeil, det er manglende kunnskap.

Noen få eksempler:

Formel for areal av trekanter er A = l · b / 2 - Hva er bredden til en trekant?

Formel for volum av trekantede prismer er V = G · h / 2 - Hvorfor har de delt på to?

Formel for omkrets av firkanter er o = s + s + s + s.

Definisjon på omkrets: Lengde på linje som begrenser […] et legeme. – Legemer har ingen omkrets, men et overflateareal.

«Dere har nå bygget et kvadrat som er 10 x 10 cm i areal og 1 cm i høyden. Vi kaller det en grunnflate». – Hvis noe har høyde, er det ingen flate.

«Lære å regne omkrets av en sirkel. [Finn fram en hyssingstump som er like lang som diameteren] Hvis dere nå gjør dette vil dere se at hyssingstumpen faktisk går 3,14 ganger rundt sirkelen» - Det er omvendt. Tar man en hyssingstump rundt sirkelen, vil den være 3,14 ganger så lang som diameteren.

Makkverk og vranglære

I følge mine kollegaer var ikke de neste kapitlene noe bedre. I kapittelet Funksjoner, står det ikke noe om funksjoner. Det eneste som står er: Hva må være lært før man kan lære temaene i dette kapittelet? Funksjon betyr «brukes til».

Dette er med andre ord ikke bare makkverk. Det er direkte vranglære. Boken har utelukkende fått rosende omtaler, og forfatterne har fått mye spalteplass. Hvorfor har det ikke vært noen kritiske røster? Kan det være fordi målgruppen er helt vanlige familier med barn som sliter med matematikk? Da vil feilene antakeligvis ikke oppdages.

Det holder ikke å være spesialpedagog og flink til å lære bort når det som læres bort er direkte feil. Kanskje vi bør gå tilbake til ordningen med offentlig godkjenning av lærebøker.



Her kan du lese mer om kravet om karakteren 4 i matte for å kunne undervise på trinn 1–7:

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.