BERLIINI/ POTSDAM/ SPREMBERG Saksan elinkeinoministeriön edusta on täynnä huutavia ja viheltäviä mielenosoittajia.

Noin kolmensadan kaivostyöläisen joukko on saapunut Berliiniin sadan kilometrin päästä, Lausitzin ruskohiilialueelta osoittamaan mieltään työpaikkojensa puolesta.

Suurin osa mielenosoittajista on nuoria. He lyövät tyhjiä öljytynnyreitä kuin rumpuja ja puhaltavat punaisiin muovitorviin. Yksi heistä on Christian Leese.

– Olemme täällä kotiseutumme ja ruskohiilen takia. Haluamme tehdä töitä Lausitzissa myös tulevaisuudessa, Cottbusista Lausitzin alueelta kotoisin oleva nuori mies sanoo.

Mielenosoittajat ovat täällä, sillä hiilikomissioksi kutsuttu 28-jäseninen työryhmä on ehdottanut, että Saksa luopuisi hiilen polttamisesta asteittain vuoteen 2038 mennessä.

Leese ei ota kantaa vuosilukuun. Hän seisoo elinkeinoministeriön edessä, koska hänen haluaa jatkaa työssään eikä hänen koulutuksellaan ole Lausitzissa muita työpaikkoja.

Lausitzin alue on yksi Saksan neljästä suuresta ruskohiiliesiintymästä. Kaivostoiminta työllistää siellä suoraan 8 000 ihmistä. Välillisesti kaivostoiminnasta saa työnsä 22 000 ihmistä.

Aivan Puolan rajan tuntumassa sijaitsevalla alueella on kaikkein vähiten muita työllistymismahdollisuuksia.

Mielenosoittajat elinkeinoministeriön edessä Berliinissä. Uwe Tautenhahn / Yle

"Miksi emme pysty siihen, mihin DDR pystyi?"

Yksi Lausitzin alueen kaupungeista on rajun rakennemuutoksen jo kerran kärsinyt Spremberg.

Kun DDR lakkasi olemasta ja Itä ja Länsi yhdistyivät vuonna 1990, suljettiin useita tehtaita ja moni muutti läntiseen Saksaan työn perässä. Sprembergissä suljettiin tekstiili- sekä lasitehtaat ja väestöstä pois muutti vajaa kolmannes.

Ainoaksi vahvaksi elinkeinoksi alueelle jäi kaivosteollisuus. Nyt sekin viedään.

Pormestari Christine Herntier on huolestunut Lausitzin tulevaisuudesta. Uwe Tautenhahn / Yle

– Miten voi olla, että köyhä DDR kykeni aikoinaan panostamaan tähän alueeseen ja houkuttelemaan tänne ihmisiä tekemään töitä teollisuudessa näillä seuduilla? Miksei se onnistu tänä päivänä? Olemmeko Saksassa niin heikkoja? kysyy Sprembergin pormestari Christine Herntier kärjistäen.

Sitoutumaton pormestari vaatii Saksan liittohallitukselta toimia, jotta ihmisillä olisi tulevaisuuden näkymiä. Saksan hiilikomission jäsenenä hän on pystynyt tuomaan alueen tarpeet esille korkealla tasolla.

Herntier haluaa Lausitziin uusia moderneja teollisuustyöpaikkoja, valtion virkoja sekä parempia liikenneyhteyksiä, jotta väestö voisi pendelöidä Berliiniin. Nykyisellään matka kestää puolitoista tuntia suuntaansa.

Energiasisällöltään vähäistä kivihiiltä louhitaan valtavista avolouhoksista. Uwe Tautenhahn / Yle

"Kun kaivostoiminta loppuu, voimme sammuttaa valot"

Ruokakaupan edessä vastaan tulee ostoskärryjä hiekoitetulla asfaltilla työntävä Jürgen Krüger. Eläkkeellä oleva mies on hänkin ollut töissä avolouhoksessa.

– Olemme kasvaneet aikuisiksi ruskohiilen varjossa. Kun avolouhostoiminta loppuu, voinemme sammuttaa täältä valot. Mitä muuta täällä voisi tehdä? Hoitaa paria tuulimyllyä? Vastustan tätä, Krüger sanoo.

Rajan toisella puolella Puolassa avataan kohta uusi avolouhos. Krügerin mielestä Saksa ei voikaan yksin estää ilmastonmuutosta.

Kaivostyöläisten ja voimalaitosten ammattiyhdistyksen paikallisjohtaja Ute Liebsch oli mukana järjestämässä Berliinin mielenosoitusta. Uwe Tautenhahn / Yle

Kaivostyöläisten ammattiliiton IG BCE:n piirijohtaja Ute Liebsch kertoo, että varsinkin nuoret jäsenet ovat huolissaan asuntolainoistaan. Vanhemmat työntekijät puolestaan toivovat ehtivänsä eläkkeelle ennen kuin ruskohiilestä luovutaan.

– Nuoret työntekijät ovat tunnekuohussa. Facebookissa yritettiin järjestää keltaliiviprotestia Ranskan mallin mukaisesti. Emme vielä tiedä, voiko mieliala tipahtaa johonkin suuntaan, Liebsch sanoo.

Liebsch oli mukana järjestämässä elinkeinoministeriön edessä Berliinissä järjestettyä mielenosoitusta. Kuten Sprembergin pormestari, myös hän toivoo alueelle uusia teollisuustyöpaikkoja.

Valtion hän toivoo järjestävän alueelle esimerkiksi armeijan työpaikkoja, vaikkapa panssariprikaatin tukikohdan, sillä hänestä Saksan ammattiarmeija kaipaa lisää työvoimaa.

Mielenosoitus Berliinissä ruskohiiliteollisuuden työpaikkojen puolesta. Uwe Tautenhahn / Yle

Professori: Grönlannin jäät sulavat, osa Tanskan ja Saksan rannikkoalueista jää veden alle

Lausitz sijaitsee Brandenburgin osavaltiossa. Sen pääkaupungissa Potsdamissa majaansa pitää Potsdam-Institut für Klimafolgenforschung (PIK) eli ilmastonmuutoksen seurausten tutkimuslaitos.

Ilmastonmuutosta tutkivien laitosten kärkikastiin kuuluvan PIK:n ilmastotutkija, professori Hans Joachim Schellnhuber ei moiti Saksan hiilikomission päätöstä luopua hiilen käytöstä. Päinvastoin. Hänen mukaansa hiilestä luopumisella on kiire.

Ilmastotutkija nostaa kiireen syyksi Golfvirran muutokset, Australian kuumuusaallon, Kalifornian metsäpalot sekä koko ajan nopeammin sulavat Grönlannin jäät.

Grönlannin kohdalla kriittinen taitepiste on saatettu professorin mielestä jo ohittaa.

– Osa Tanskasta ja Pohjois-Saksan rannikosta jää veden alle, eivätkä ihmiset voi enää asua siellä. Silloin kysytään, kuka on vastuussa tästä, Schellnhuber sanoo.

Ilmastonmuutostutkija, professori Hans Joachim Schellnhuber varoittaa, että ilmastomuutos ei odota. Uwe Tautenhahn / Yle

Professorin mielestä Saksan vastuu asiassa on iso. Historiallisesti katsottuna Saksa kuuluu niihin maihin, joiden hiilidioksidipäästöt ovat olleet suurempia kuin muilla mailla, kuten Britannialla ja Yhdysvalloilla.

Schellnhuber sanoo, että hiilestä luopuminen on Saksalle helppo toimenpide hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Saksan tekemisillä on merkitystä, sillä kaikki maat seuraavat, mitä Saksa tekee ilmastoasioissa.

– Jos Saksa pettää tässä asiassa, kaikki muut voivat nojata rennosti taaksepäin todeten, että kun rikas ja teknisesti kehittynyt Saksa ei pidä lupauksiaan, niin ei kenenkään muunkaan tarvitse pitää lupauksiaan.

Ydinvoimasta Saksa on päättänyt luopua jo vuoteen 2022 mennessä. Ilmastotutkija toteaa, että ilmaston ja päästöjen vähentämisen kannalta olisi saattanut olla järkevää luopua ensin hiilivoimasta.

Mutta koska myös ydinvoima kuormittaa ympäristöä, oli päätös luopua siitä ensin Schellnhuberin mukaan kuitenkin oikea.

Professori ei usko Saksan sähköenergian loppuvan, vaikka maa luopuu ydinvoimasta, rusko- ja kivihiilestä. Hänen mukaansa Saksan energiantuotannon ylikapasiteetti on valtava.

Schwarze Pumpen ruskohiilivoimalaitos Sprembergin ulkopuolella. Uwe Tautenhahn / Yle

AfD haluaa jatkaa hiilen polttamista

Vauras Saksa päättää torstai-iltana millä tavalla Lausitzia ja muita alueita kompensoidaan, jotta maa voisi luopua hiilen käytöstä sähköntuotannossaan. Tällä hetkellä maan sähkötuotannosta melkein neljäsosa tuotetaan ruskohiilellä.

Päätöksellä ja sen seurauksilla on poliittista merkitystä muun muassa siksi, että Brandenburgin osavaltiossa pidetään ensi syyskuussa osavaltiovaalit. Energia- ja työllisyysasiat saattavat nousta vaaliteemoiksi.

Valtavista avolouhoksista louhittavan, energiasisällöltään vähäisen mutta halvan ruskohiilen käytön lopettamista vastustaa AfD eli Vaihtoehto Saksalle -puolue. Lausitzin alueella puolue, joka on tunnettu lähinnä maahanmuuttajavastaisuudestaan, saattaakin voittaa puolelleen uusia äänestäjiä.

Jo muukalaispelko johti kannatuksen kasvuun, mutta nyt on kyse vielä suuremmasta asiasta eli ihmisten omasta toimeentulosta.

Brandenburgin osavaltion pääministeri Dietmar Woidken mielestä samoja virheitä ei saa tehdä kuin Saksojen yhdistämisen yhteydessä. Uwe Tautenhahn / Yle

Muutaman kilometrin päässä ilmastonmuutoksen seurausten tutkimuslaitoksesta PIK:sta sijaitsee pääministerin virasto. Brandenburgin osavaltion demaripääministeri Dietmar Woidken mielestä Saksa ei saisi toistaa samoja virheitä, joita tehtiin Länsi- ja Itä-Saksan yhdistämisen yhteydessä.

– Yhteiskunta ei saa revetä niin, että teollisuusyritykset muuttavat pois, ihmiset jäävät työttömiksi, eikä heillä on tulevaisuudennäkymiä, pääministeri Woidke sanoo Ylen haastattelussa.

Hänen mielestään poliitikkojen pitää olla erityisen tarkkoja tehdessään päätöksiä, jotka vaikuttavat suoraan ihmisten elämään. Sitä, kumpi on suurempi haaste, pakolaiskriisi vuonna 2015 vai hiilestä luopuminen nyt, Woidke ei halua vertailla.

– Kysymys yksittäiselle ihmiselle on se, voinko jatkossa elää sillä tavalla kuin olen tähänkin mennessä elänyt. Vai muuttuuko kaikki hirveällä vauhdilla?

Brandenburgin pääministerin mielestä politiikan tärkein tehtävä on tarjota ihmisille turvallisuutta.

Voit keskustella aiheesta, kommentointi on auki kello 22 saakka.