Venäjän rooli entisen kaksoisagentin Sergei Skripalin ja hänen tyttärensä salamurhayritys nousee esiin tänään 22. maaliskuuta Brysselissä alkavassa Eurooppa-neuvoston eli EU-maiden johtajien huippukokouksessa.

Britannia on toivonut EU:lta selkää tuomiota Venäjän toimille. EU-johtajien ei odoteta kuitenkaan päättävän uusista pakotteista, sillä Britannia ei ole pystynyt esittämään juridisesti päteviä todisteita Kremlin syyllisyydestä.

Sen sijaan EU aikoo valtuuttaa unionin ulkopoliittisen edustajan Federica Mogherinin valmistelemaan keinoja hybridisodankäynnin aiheuttamien uhkien ehkäisemiseksi sekä Euroopan kyberpuolustuksen ja vastavakoilun tehostamiseksi. Mogherinin tarkoituksena on esitellä ehdotuksensa kesäkuun 2018 huippukokouksessa.

”Meidän tulee asettaa yhteiseksi tavoitteeksemme yhteistoimintaan perustuva yleiseurooppalainen turvallisuusjärjestelmä”, EU-komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker toteaa.

Huippukokouksen asialistalla on myös Britannian ero EU:sta. Vuosi sitten alkaneet brexit-neuvottelut etenivät pitkään tahmeasti, mutta huippukokouksen alla päästiin yllättäen sopimukseen Britannian eron siirtymäajasta. Yleisen arvion mukaan noin kolme neljäsosaa brexit-neuvottelujen asioista on nyt sovittu.

Siirtymäaikaa koskeva sopimus on määrä vahvistaa perjantaina Brysselissä. Sen mukaan siirtymäaika alkaa Britannian erotessa ensi vuoden maaliskuussa ja päättyy vuoden 2020 lopussa. Britannia oli toivonut alun perin pidempää siirtymäkautta.

EU-komission pääneuvottelijan Michel Barnierin mukaan Britannia ei osallistu siirtymäkauden aikana EU:n päätöksentekoon. Se säilyttää kuitenkin kaikki sisämarkkinoiden ja tulliliiton edut, joten sen täytyy noudattaa EU:n lainsäädäntöä muiden jäsenmaiden tavoin.

Samalla sovittiin, että EU-maiden kansalaiset saavat muuttaa Britanniaan vapaasti siirtymäkauden aikana. Briteillä on sama oikeus EU-maissa.

Pääministeri Theresa May on joutunut kotimaassaan kovan kritiikin kohteeksi joistakin sopimuksen yksityiskohdista. Hänen katsotaan antaneen periksi muun muassa kalastuskiintiöitä ja maahanmuuttoa koskevissa kysymyksissä.

Neuvottelujen vaikein kysymys koskee EU-maa Irlannin ja Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin tulevaa rajaa, eikä siihen odoteta ratkaisua myöskään tänään alkavasta huippukokouksesta. Britannia on torjunut EU:n esityksen Pohjois-Irlannin jäämisestä tulliliittoon.

EU-johtajien on tarkoitus ottaa kantaa myös komission ehdottamaan väliaikaiseen digiveroon, joka kohdistettaisiin Facebookin, Googlen ja Applen kaltaisiin suuryrityksiin EU:n alueella.

Tarkoituksena on suitsia internetissä toimivien suuryritysten verosuunnittelua, jonka ansiosta ne maksavat huomattavasti pienempiä veroprosentteja kuin perinteiset yritykset.

Komission ehdottamassa mallissa veroa perittäisiin kolme prosenttia myyntitulosta, joka syntyy esimerkiksi internetmainonnan tai käyttäjien luoman datan myynnistä. Ehdotuksen läpimeno on kuitenkin epävarmaa, sillä nykyjärjestelmästä hyötyvät maat vastustavat sitä.

Suomen elinkeinoelämä puolestaan pelkää, että ehdotettu malli suosisi suuria jäsenmaita. Veroasioista pitää unionissa sopia yksimielisesti.

EU-maiden johtajat pohtivat huippukokouksessa myös vastausta Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kaavailemiin alumiini- ja terätulleihin. Kanada ja Meksiko ovat saamassa vapautuksen tullimaksuista, ja EU toivoo samaa.

EU:n edustajat, kauppakomissaari Cecilia Malmström ja Saksan kauppaministeri Peter Altmeier ovat neuvotelleet asiasta amerikkalaisten kanssa tällä viikolla Washingtonissa. Jos sopimukseen ei päästä, EU:lta on odotettavissa vastatoimia.

Macronin mukaan EU tarvitsisi oman finanssiministerin ja budjetin.

Ranskan hallitus on odottanut jo kuukausien ajan vastausta presidentti Emmanuel Macronin ehdotuksiin EU:n ja sen rahaliiton kehittämiseksi. Asia on venynyt Saksan hallituskriisin vuoksi.

Macronin mukaan EU tarvitsisi oman finanssiministerin ja budjetin. Samalla EU:n kriisirahasto tulisi muuttaa IMF:n mallia mukaillen Euroopan valuuttarahastoksi.

Macronin listalla on myös yhteisöverojen sekä minimipalkkojen ja työnantajamaksujen harmonisointi. EU:n yhteisen puolustuksen vahvistamiseksi Macron on ehdottanut vapaaehtoisuuteen perustuvaa mallia, jossa EU-maiden sotilaat voisivat osallistua tiedusteluyhteistyöhön sekä operaatioiden suunnitteluun myös muissa jäsenmaissa.

Liittokansleri Angela Merkel on kommentoinut Macronin visioita varovaisen myönteisesti.

”Meidän on saatava tuloksia yhteiseurooppalaisessa politiikassamme. Olemme eurooppalaisina voittamattomia ja pysymme yhtenäisinä”, hän sanoi perjantaina 16. maaliskuuta tavattuaan Macronin Élysée -palatsissa Pariisissa.

Ranskan ja Saksan tarkoituksena on järjestää kevään aikana useita kahdenvälisiä kokouksia, joissa pohditaan EU:n ja euroalueen kehittämistä. Ehdotukset on määrä julkistaa kesäkuun huippukokouksessa.

Suomi ja monet muut pienemmät EU-maat pelkäävät, että Saksa ja Ranska sopivat asioista niitä kuulematta. Ne ovat torjuneet ajatuksen euroalueen nykyistä suuremmasta yhteisvastuusta. Suomen, Hollannin Irlannin, Latvian, Liettuan, Ruotsin, Tanskan ja Viron valtiovarainministerit julkaisivat maaliskuun alussa yhteisen kannanoton, jonka mukaan EU:n pitäisi keskittyä vain sellaisiin aloitteisiin, joilla on kansalaisten tuki.

Suomea torstaina alkavassa huippukokouksessa edustava pääministeri Juha Sipilä korostaa Lännen Median lehdille kirjoittamassaan puheenvuorossa rahaliiton jäsenmaiden omaa vastuuta taloudenpidosta. Hänen mukaansa Suomi kannattaa pankkiunioniin suunniteltua yhteiseurooppalaista talletussuojaa. Siihen voidaan kuitenkin mennä vasta sitten, kun sovitut toimet pankkisektorin riskien vähentämiseksi on tehty.

”Periytyviä kansallisia pankkiongelmia ei pidä sälyttää euroalueen yhteiselle vastuulle, vaan kukin maa ratkokoon ne itse”, Sipilä toteaa.

Pankkiunionista pitäisi saada aikaan konkreettisia ratkaisuja kesäkuun huippukokoukseen mennessä. Suurin este ovat ongelmaluotot, joita eurooppalaisissa pankeissa on edelleen lähes 760 miljardia euroa. Noin neljäsosa niistä on italialaisissa pankeissa.