Ysiluokkalaisten päähänpisto: tekivät koulussa kokonaisen paljun – hitsasivat jopa kamiinan

Kangasalalaisen omakotitalon pihaa komistaa uutuuttaan hohtava kylpytynnyri. Se ei ole ihan mikä tahansa keskivertopalju, vaan uniikki käsityön tulos. Palju on 17-vuotiaan Konsta Valkaman ja 16-vuotiaan Nico Rajalan taidonnäyte. –Sain päähänpiston yhdeksännen luokan syksyllä, että tehdään koulussa kylpypalju, kertoo paljuprojektin priimusmoottori Konsta Valkama. Päähänpistosta alkoi puolen vuoden projekti, jonka aikana Valkama ja Rajala rakensivat kylpytynnyrin ja siihen kamiinan. –Kamiinaa on kokeiltu. Vesi kiertää ja palju pitää vettä, mutta vielä ei ole kylvetty, koska penkit puuttuvat paljusta. Seuraavaksi niitä varten pitäisi lähteä hakemaan puutavaraa. Ensimmäinen juhlava kylpy on edessä parin viikon päästä Valkaman perheen mökillä Peräseinäjoella. Katso videolta, kun nuoret miehet kertovat paljun rakentamisesta: Nuorten miesten teknisen työn opettaja Markus Boedeker Takahuhdin koulusta Tampereelta sanoo, että hän ei suostunut paljun tekemiseen ensimmäisestä ehdotuksesta. –Palju on poikkeuksellisen iso projekti peruskoulun teknisen työn tunneille. Olen ollut opettajana 23 vuotta, eikä vastaavaa ehdotusta ole aiemmin tullut vastaan, Boedeker kertoo. Vähitellen opettajan mieli kuitenkin muuttui. –Konsta oli hyvin varma ja päättäväinen. Hänellä oli selkeä näkemys siitä, mitä tehdään ja miten. Hän on osaava ja aikaansaava kaveri, siksi uskalsin lopulta antaa luvan työn aloittamiseen. Yksi keskeinen tekijä opettajan suostumukselle oli se, että palju laminoitiin sisältä. –Koulussa ei ole sellaisia työkaluja ja menetelmiä, että saisimme tehtyä vedenpitävän tynnyrin pelkästä puusta. Suunnitelmat ja piirustukset nuoret miehet löysivät netistä, ja tekivät niistä omaan käyttöön soveltuvat versiot. Paljun tilavuus on 1,7–2,0 kuutiota sen mukaan, paljonko astiaan lasketaan vettä. Tynnyrin sisähalkaisija on 1,6 metriä ja korkeus 1,1 metriä. Annetaan nuorten miesten kertoa lisää. –Palju ulkokuori on tehty noin kymmenen millimetrin kuusilaudasta. Sisäpuoli on lasikuitua. Hartsia kului noin 20 kiloa ja lasikuitumattoa meni noin 10 neliötä. Pinta on maalattu venemaalilla eli gelcoatilla. Valkama lisää vielä, että tynnyrin halkaisija on sen verran iso, että lautoja ei ole sahattu erityiseen kulmaan ympyrää varten. –Laudat ovat kiinni sisäreunoista ja ulkopuolella on pieni 1-2 millin rako, mutta se ei haittaa. Valmiin tynnyrin vierellä seisoessa kaikki kuulostaa niin helpolta. Pitää kuitenkin huomata, että yläkouluissa ei tavallisesti ole lasikuitutöihin tarvittavaa ilmastoitua työtilaa. Sitä ei ole myöskään Takahuhdin koulussa. –Lasikuitutöitä varten palju piti aina kantaa ulos. Toistuva kantaminen oli yksi projektin vaativimmista vaiheista, Rajala sanoo. –Minulla on aiempaa kokemusta lasikuitutöistä mopoautojen kanssa. En ollut ihan aloittelija paljua kuidutettaessa, mutta siitä huolimatta se oli vaikeaa muun muassa säätilan takia. Kuiduttamisessa pitää myös olla aika nopea. Kun kuulin ensimmäisen kerran tästä ysiluokkalaisten projektista, kuvittelin nuorukaisten tehneen pelkän tynnyrin, mutta ostaneen kamiinan valmiina kaupasta. Mitä vielä, Valkama ja Rajala tekivät itse myös tulisijan veden lämmittämistä varten. Heidän käsialaansa on varsinainen kamiina, arina ja kamiinan luukut. –Kamiina on millin peltiä. Se on hitsattu ja siinä on 60 litran vesisäiliö. Vesi kiertää fysiikan lakien perusteella. Hitsaustyöt on tehty mig-hitsauksella. Jos koululla olisivat olleet tig-laitteet, jälki olisi paljon parempaa. Kamiinasta puuttuu vielä pitkä savupiippu. Sen kaksikko aikoo ostaa kaupasta. Palju vaati puolen vuoden aikana kaikki teknisen työn tunnit eli kaksi viikkotuntia. Lisäksi nuoret miehet hyödynsivät muita oppitunteja keväällä, jotta työ tulisi valmiiksi. Valkaman isä Hannu on osallistunut paljun kustannuksiin maksamalla puutavarahankintoja ja lasikuitutarvikkeita, koska materiaalin kulutus on ollut huomattavasti suurempaa kuin koulun keskiverto-oppilastyössä. –Materiaaleihin on mennyt 300–500 euroa. Summa on ehkä lähempänä tuota 500:aa euroa, nuoret paljuntekijät ynnäävät. Pikainen hakukoneen pyörittely netissä kertoo, että valmiin puulämmitteisen kylpytynnyrin hinnat ovat alle ja yli 2000 euroa. Ei voi muuta kuin nostaa hattua Konsta Valkamalle ja Nico Rajalalle. Jo pelkästään tällaisen projektin tekeminen valmiiksi on komea saavutus. Myös työn jälki näyttää hyvältä. Opettaja Markus Boedekerin kunniaksi on syytä laskea, että hän antoi luvan paljun rakentamiseen. Rajojen rikkominen teki oikein hyvää. Valkama sai työstä kympin, mutta Rajalan numero pysyi seiskassa. Nämä käsistään kätevät pojat ovat olleet koulukavereita alakoulun neljänneltä luokalta lähtien. Oppivelvollisuus on nyt takana, mutta se ei välttämättä katkaise heidän yhteistä taivalta. –Olemme hakeneet opiskelemaan autoalan perustutkintoa Tredun Nekalan toimipisteeseen. Vielä ei tiedä, kuinka käy. Se on kuitenkin varmaa, että tekeminen jatkuu. Valkaman isovanhempien autotallissa Kangasalla on hyvät tilat itsensä toteuttamiseen. –Seuraavaksi rassaan mopoautoa. Mitään muuta suurempaa ei nyt ole vireillä, Valkama sanoo. Mopoauton tuunaaminen ja korjaaminen ovat Konstalle tuttua puuhaa, sillä löysimme hänet mopoauton alta, kun menimme katsomaan kylpytynnyriä. –Polttoaineputki oli irti kannakkeesta. Ei mitään sen suurempaa. Kylpytynnyriä kutsutaan muun muassa huljuksi, paljuksi, lämminvesialtaaksi, lämminvesitynnyriksi tai kuumavesitynnyriksi. Hulju-sanaa on käytetty vanhassa kansankielessä kuvaamaan erilaisia veteen tai muuhun nesteeseen liittyviä esineitä, tiloja ja toimintoja. Kylpyastiaa se on merkinnyt ilmeisesti itäisissä murteissa. Palju on läntisempää perua. Japanilaista ofuroa pidetään nykyaikaisen puisen kylpytynnyrin edeltäjänä. Lähde: Kylpytynnyrit.eu Palju on poikkeuksellisen iso projekti peruskoulun teknisen työn tunneille.