Ylilääkäri Taneli Puumalaisen mukaan niillä alueilla, joilla rokotekattavuus on alhainen, voi työpaikoilla, päiväkodeissa ja kouluissa olla paljon rokottamattomia ihmisiä.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on huolissaan tuhkarokkoa, sikotautia ja vihurirokkoa vastaan suojaavan MPR-rokotteen kattavuuden heikentymisestä.

Vuonna 2014 syntyneistä lapsista noin 95 prosenttia on saanut rokotteen. Huolta aiheuttaa kuitenkin se, että 61 terveyskeskuksen alueella (siirryt toiseen palveluun) Suomessa kattavuus jää alle kriittisenä pidetyn 95 prosentin.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkärin Taneli Puumalaisen mukaan niillä alueilla, joilla rokotekattavuus on alhainen, voi työpaikoilla, päiväkodeissa ja kouluissa olla paljon rokottamattomia ihmisiä.

– Jos ihminen vaikka ulkomaanmatkallaan saa tuhkarokon ja palaa tällaiselle alueelle, niin meillä on realistinen riski siihen, että Suomeen voi tulla kohtuullisen suurikin epidemia, joka aiheuttaa paljon vakavia sairastumisia, sanoo Puumalainen.

Kohtuullisen suurella epidemialla Puumalainen tarkoittaa sitä, että sadat ihmiset sairastuvat tautiin ja joku saattaa kuolla siihen.

– Tämä on realistinen arvio, Puumalainen sanoo.

MPR-rokotekattavuus on alhaisin näiden 20 terveyskeskuksen alueella (vuonna 2014 syntyneet)

Pelkosenniemi-Savukoski 73,33 %

Lumijoki 84 %

Karviainen (Karkkila ja Vihti) 84,54 %

Uusikaupunki 86,22 %

Pietarsaari 86,74 %

Äänekoski 86,93 %

Kittilä 87,1 %

Sipoo 88,04 %

Mustasaari 88,41 %

Inkoo 89,13 %

Loimaa 89,93 %

Tyrnävä 90 %

Kauniainen 90,12 %

Akseli (Masku, Mynämäki ja Nousiainen) 90,16 %

Heinävesi 90,48 %

Järvenpää 90,73 %

Raasepori 90,87 %

Loviisa 90,91 %

Tampere 91,02 %

Turku 91,08 %

Kattavuus laskenut hitaasti

Berliinissä Saksassa vuonna 2015 yksi maahantullut tuhkarokkotapaus aiheutti sen, että noin 2 000 ihmistä sairastui tuhkarokkoon, useita joutui sairaalaan ja puolitoistavuotias lapsi kuoli, Puumalainen kertoo.

Ranskassa tuhkarokkoon sairastui vuosina 2008–2011 yli 20 000 ihmistä, joista kymmenen kuoli.

– Tuhkarokko on äärimmäisen helposti leviävä tauti ja se voi aiheuttaa huomattavan kokoisen epidemian. Meillä rokotekattavuus on edelleen kohtuullisen hyvä. Tuskin ihan näin suuria epidemioita voisi olla Suomessa, Puumalainen arvioi.

Hänen mukaansa MPR-rokotteen kattavuus ei le laskenut dramaattisesti: Aiempina vuosina kattavuusprosentti on ollut 97 prosenttia ja nyt 95. Jos lukema jatkaa laskuaan, voi rokottamattomia kuitenkin olla Puumalaisen mukaan paljon.

– Suunta on huolestuttava. Pienikin epidemia, joka voitaisiin ehkäistä, on turha.

Kattavuusprosentin laskulle on Puumalaisen mukaan monia syitä. THL pohtii kuntien kanssa keinoja siihen, miten tavoitettaisiin paremmin esimerkiksi perheitä, joilla on sosiaalisia ongelmia ja neuvolakäyntejä jää väliin.

Toinen syy kattavuuden laskuun on rokotevastaisuus.

– Tutkimme rokotevastaisuutta, jotta ymmärtäisimme sitä paremmin. Sosiaalisessa mediassa liikkuviin huhuihin ja vaihtoehtoiset todellisuudet -tyyppiseen ilmiöön on vaikea puuttua.

Pahoja jälkitauteja

Tuhkarokon oireita ovat kuume ja ihottuma, joka leviää kasvoille ja vartalolle. Tautiin kuuluu myös tyypillisesti hengitysoireita. Jälkitauteja ovat aivotulehdus, välikorvatulehdus ja keuhkokuume (siirryt toiseen palveluun).

Köyhissä maissa tuhkarokko on edelleen suuri uhka lapsille. Vuonna 2014 maapallon väestöstä 85 prosenttia oli rokotettu tuhkarokkoa vastaan, mutta silti yli 100 000 lasta kuoli siihen. Maailman terveysjärjestö WHO arvioi, että rokotukset ovat 2000-luvulla säästäneet 17 miljoonan lapsen hengen.

Taneli Puumalaisen mukaan Suomessa ei ole ollut satoja ihmisiä koskevaa tuhkarokkoepidemiaa sitten 1980-luvun. Vuonna 2011 sairastuneita oli muutama.

– Ennen joulua Raaseporissa oli kolme tuhkarokkotapausta. Isommalta epidemialta onneksi vältyttiin varmaan joulun ansiosta, kun päiväkodista ja koulusta määrättiin kaikki rokottamattomat kotikaranteeniin, eikä epidemia päässyt leviämään.

MPR-rokotekattavuus on korkein näiden 20 terveyskeskuksen alueella (vuonna 2014 syntyneet)