Ylen kyselyn mukaan Turun puukotusiskulla ei ole ollut suurta vaikutusta vastaanottokeskuksiin. Epäilyjä radikalisoitumisesta on vähän.

Yle kysyi vastaanottokeskuksilta, minkä ryhmien välillä keskuksissa on jännitteitä. Yleisin yksittäinen syy jännitteisiin kyselyyn vastanneissa keskuksissa on muslimien ja kristittyjen välien kiristyminen. Kysely tehtiin syyskuussa 2017.

Ylen syyskuun kyselyyn vastasi 48:sta toiminnassa olevasta aikuisten ja perheiden vastaanottokeskuksesta 16, joten tulokset ovat suuntaa antavia. Vastaajat toimivat keskuksissa johtotehtävissä.

Sadat turvapaikanhakijat ovat luopuneet islamista ja kääntyneet kristityiksi.

Näin vastaanottokeskusten johtotehtävissä toimivat kommentoivat tuoreessa syyskuun kyselyssä:

"Kristinuskoon kääntyminen on aiheuttanut jännitteitä ja johtanut asumisen uudelleen järjestelyihin."

"Käännynnäisyys kristinuskoon ei miellytä kaikkia islaminuskoisia."

"Kristityksi kääntyneitä tai kirkossa käyviä uhkaillaan."

Ylen kyselyssä runsas vuosi sitten muslimien ja kristittyjen väliset ristiriidat nousivat esille vain pienessä osassa keskuksia. Silloin jännitteitä oli eniten islaminuskoisten shiiojen ja sunnien välillä.

"Huonekaverit eivät hyväksyneet"

Yle myös vieraili Kotkan kaupungin vastaanottokeskuksessa.

Huonekaverit eivät hyväksyneet käännynnäisyyttä. Hannu Leino

– Meillä oli yksi tapaus, yllättäen toistaiseksi ainoa. Huonekaverit eivät hyväksyneet käännynnäisyyttä, ja siinä tuli erilaisia syyttelyitä, kertoo vastaanottokeskuksen johtaja Hannu Leino.

– Tämä ratkaistiin sillä, että kyseinen käännynnäinen saatiin sijoitettua pois Kotkasta ja tilanne rauhoittui. Pelätään, että niitä tulee enemmänkin.

Kotka on sijoittanut turvapaikanhakijat vuokra-asuntoihin eri puolille kaupunkia. Näin eri turvapaikahakijaryhmät voivat elää omien tapojensa ja tottumustensa mukaisesti, sanoo Leino.

Maahanmuuttoviraston tietoon on tullut muutamia tapauksia uskonnon vaihtamiseen liittyvistä hankaluuksista. Vastaanottoyksikön johtaja Pekka Nuutisen mukaan asia ei noussut erityisemmin esille turvallisuuskysymyksenä.

– Taustatukiryhmät ovat joidenkin henkilöiden osalta lähestyneet ja pyytäneet, että varmistettaisiin turvallisuutta.

Seurakuntapastori Vesa Julin rippikoulussa Imatralla. Kari Kosonen/Yle

Jännitteet ovat lisääntyneet myös kielteisen ja myönteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden välillä. Etninen tausta on edelleen yksi ristiriitoja aiheuttavista tekijöistä.

Nämä ristiriidat eivät kuitekaan Ylen kyselyn perusteella ole yleisimpiä väkivaltaa tai sen uhka aiheuttavia syitä vastaanottokeskuksissa.

Tilan puute aiheuttaa riitoja

Yleisimmät väkivallan uhkaa aiheuttavat syyt näyttävät yhä olevan epävarmuus ja odottaminen. Tilojen ahtaus ei auta asiaa.

Uhkaavia tilanteita, joissa on haluttu vahingoittaa itseä tai toista ihmistä, on kyselyyn vastanneissa vastaanottokeskuksissa ollut kuitenkin harvoin.

"Kaksi vuotta 16 neliön huoneessa kolmen vieraan huonekaverin kanssa. Eipä siihen sen enempää syitä tarvitse. Odotusaika on liian pitkä majoitusolosuhteisiin nähden."

"Meillä on kaksi miesten huonetta, joissa molemmissa asuu 6 miestä. Juuri näissä huoneissa on esiintynyt ongelmia."

"Alaikäiset pojat tappelevat herkästi keskenään käyttäen "rajujakin otteita toisiinsa". Jossain vaiheessa oli suomalaisten poikien kanssa nahistelua ulkopuolella liittyen tyttöjen vikittelyyn ja ihastuksiin."

Kotkan kaupungin turvapaikanhakijoille tarjoamat 70 asuntoa ovat yksiöitä, kaksioita ja kolmioita. Niissä asuu 260–270 turvapaikanhakijaa. Hannu Leino sanoo, että esimerkiksi kaksiossa voi asua 4 tai 5 ihmistä.

Ahtaudesta ei ole päästy eroon, sillä Maahanmuuttoviraston vauhti vastaanottokeskusten ja niiden paikkojen vähentämisessä on ollut nopeampi kuin lähtijöiden virta, ja asukkaita siirretään lakkautettavista keskuksista toimintaansa jatkaviin.

Osaa lakkautuksista ja paikkamäärien vähentämisistä on jouduttu lykkäämään (siirryt toiseen palveluun) ja Raaseporiin avataan uusi vastaanottokeskus lokakuussa.

Näin asuttiiin toimintansa lopettaneessa SPR:n Sturenkadun vastaanottokeskuksessa Helsingissä. Yle

Monissa vastaanottokeskuksissa on järjestyksestä ja turvallisuudesta huolehtimisessa jouduttu käyttämään apuna ainakin joskus vartijoita tai poliisia.

"Turhautuminen ja odottaminen on satunnaisesti aiheuttanut tavaroiden heittelyyn johtanutta käytöstä ja henkilökuntaan kohdistuneita uhkauksia. Tapauksiin (harvoja ja yksittäisiä) on puututtu välittömästi."

"Uhmakkaasti käyttäytyvä nuori mies, joka ei ole totellut vartijaa vaan jatkanut uhittelua vartijalle tai toisille asiakkaille. Tai käynyt päälle, kaatanut lattiaan, potkinut ja lyönyt. Näissä tilanteissa olemme kutsuneet poliisin paikalle."

Väkivaltatilanteita pidetään uhkana henkilökunnalle vain harvoissa kyselyyn vastanneissa keskuksissa, asukkaille hieman useammassa.

Turun puukotusisku aiheutti levottomuutta

Vastaanottokeskusten ulkopuolelta tulevan uhan lisääntymistä Turun elokuisten puukotusten jälkeen ei kyselyyn vastanneissa vastaanottokeskuksissa ole havaittu.

Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksikön johtaja Pekka Nuutinen kuvaa tilannetta jokseenkin rauhalliseksi.

– Jonkin verran on ollut ulkoista häirintää ja tiedetään, että meidän asiakkailla on saattanut olla pelkotiloja liikkua turuilla ja toreilla. Uhittelua on paikoitellen tullut. Yllättävän vähän se on näkynyt.

Uhittelua on paikoitellen tullut. Yllättävän vähän se on näkynyt. Pekka Nuutinen

Kotkassa vastaanottokeskuksen työntekijät lähtivät puukotusten jälkeen kolkuttelemaan turvapaikanhakijoiden asuntojen ovia tulkin kanssa. Mitä silloin huomattiin?

– Levottomuutta tietysti siitä johtuen, että he katsoivat suomalaista televisiota eivätkä välttämättä ymmärtäneet ja olivat huhujen varassa, kertoo Hannu Leino.

– Kerrottiin, mitä Turussa oli tapahtunut ja miten kantaväestö saattaa reagoida. Tämä aika lailla rauhoitti meidän asiakkaita, ja täällähän ei sitten loppujen lopuksi tapahtunut mitään.

Kerrottiin, mitä Turussa oli tapahtunut ja miten kantaväestö saattaa reagoida. Hannu Leino

Hannu Leino Markku Pitkänen / Yle

Kyselyn perusteella ilmapiiri on alkujärkytyksen jälkeen säilynyt lähes ennallaan myös monilla muilla paikkakunnilla.

"Asukkaat olivat pahoillaan uhrien puolesta ja pohtivat, miten tilanne vaikuttaa heidän vastaanottoonsa."

"Alussa asiakkaat pelkäsivät suomalaisten vastaiskua ja saattoivat lapsensa kouluun."

"Ei erityisiä vaikutuksia - ehkä hieman pelokkuutta kantaväestön suhteen."

"Ehkä asiakkaat pitävät hieman matalampaa profiilia tapahtumien takia."

"Olemme tiukentaneet turvatoimia."

Radikalisoitumista seurataan tarkoin

Turun puukottajaan yhdistettyjä epäilyjä radilkalisoitumisesta ja vihamielisyydestä suomalaisia kohtaan ei ole tullut esiin suurimmassa osassa kyselyyn vastanneista keskuksista.

Kaikissa niissä seurataan aktiivisesti tilannetta. Useat keskukset ovat ilmoittaneet poliisille epäilyksiä herättävistä henkilöistä ja poliisi on ollut yhteydessä keskuksiin ja antanut toimintaohjeita.

Tässä tilanteessa painotettiin yleistä valppautta ja valmiutta. Pekka Nuutinen

Pekka Nuutinen korostaa, että vastaanottokeskusten turvallisuutta on parannettu paljon kahden vuoden aikana. Turun iskun jälkeen on erityisesti korostettu paikallista yhteistyötä ja tiedon kulkua vastaanottokeskusten ja poliisin välillä.

– Tässä tilanteessa painotettiin yleistä valppautta ja valmiutta ja sitä, että tarvittaessa tehdään paikallisia erityisjärjestelyä.

Järjestäytymistä rikollisia tekoja varten ei juuri ole havaittu, vaikka osassa keskuksista asuu rikoksesta epäilyjä.

Päätöksiä valituksiin odotetaan apealla mielellä

Monet Ylen kyselyyn vastanneista arvioivat, että ilmapiiri omassa vastanottokeskuksessa on neutraali.

Tunnelmat ovat synkentyneet, sillä Ylen kesällä 2016 tekemässä kyselyssä ilmapiirin arvioi erittäin tai melko myönteiseksi yli 80 prosenttia vastaajista. Ilmapiirin muutos oli näkyvissä jo Ylen maaliskuussa tekemässä kyselyssä.

Yle Uutisgrafiikka

Yle Uutisgrafiikka

Useimmat vastaajat arvioivat ilmapiirin pysyvän ennallaan tai muuttuvan kielteisempään suuntaan.

"Kielteisten päätösten runsaus, niistä valittaminen ja apealla mielellä tapahtuva odotus eivät paranna ilmapiiriä."

"Hallinto-oikeuden antamat ratkaisut tulevat vaikuttamaan ilmapiiriin kielteisesti ja lisäämään asukkaiden passiivisuutta ja turhautuneisuutta."

"Negatiivisten päätösten jälkeisten palautustoimien viivästyminen saattaa vaikuttaa yleiseen ilmapiiriin kielteisesti."

"Aiemmat pakkopalautukset ovat luoneet epäluottamusta vaivalla rakennettuun luottamukseen Suomen viranomaisten toiminnasta."

Osassa keskuksia ilmapiiri on ollut hyvä kaiken aikaa. Kontaktit ja ystävystyminen suomalaisten kanssa, työnteko, vapaaehtoistyö, ja järjestöjen ja seurakuntien aktiivisuus ovat vaikuttaneet myönteisesti.

Jos myönteisiä turvapaikka- tai oleskelulupapäätöksiä on paljon, mielialakin on parempi.

Vastanottokeskukset ovat olleet tähän asti yllättävän rauhallisia. Pekka Nuutinen

Pekka Nuutisen mielestä tilanne on vakaa siihen nähden, että vastaanottokeskusjärjestelmässä on 15 000 turvapaikanhakijaa, joista noin 11 000 on saanut kielteisen päätöksen ja valtaosa on siitä valittanut. Hallinto-oikeudet purkavat valitusjonoa, mutta päätöstä voi joutua odottamaan pitkään.

– Vastanottokeskukset ovat olleet tähän asti yllättävän rauhallisia. Epävarmuus tulevaisuudesta ja tällaiseen tilanteeseen liittyvät pelot ovat se, mikä ilmapiiriin helposti heijastuu.

Keskuksista lähtijöiden kohtalo mietityttää

Mutta mikä huolestuttaa Kotkan kaupungin vastaanottokeskuksen johtajaa Hannu Leinoa tulevaisuudessa eniten?

– Lähinnä tietysti se, että mitä tapahtuu sitten, kun palvelut päättyvät, minne meidän asiakkaat häipyvät, jäävätkö tänne kuntaan vai häipyvätkö sillä tavalla, että kukaan ei tiedä missä he ovat. Tällaista alkaa näkyä enenevässä määrin.

Arvaisin, että puolet häipyy. Hannu Leino

– Osa heistä toki palaa säällisesti avustetun vapaaehtoisen paluun tiimoilta kotimaahansa, mutta arvaisin, että puolet häipyy.

Antti Kolppo / Yle

Vastaanottokeskuksista on arvioitu kadonneen jopa tuhansia ihmisiä. Kyselyyn vastanneissa keskuksissa luku vaihtelee muutamista useisiin kymmeniin.

Moni vastaajista arvelee, että ilman turvapaikkaa tai oleskelulupaa olevia voi jäädä Suomeen paperittomaksi, mutta se ei näytä olevan ykkösvaihtoehto omassa vastaanottokeskuksessa.

"Pieni mahdollisuus, suurin osa lähtee Eurooppaan."

"Poistuneet Ranskaan, Saksaan ja Ruotsiin."

"Olemme toistaiseksi kuulleet kaikkien vaihtaneen maata."

"Kokemuksen ja havaintojen perusteella turvapaikanhakijat poistuvat Suomesta muihin Euroopan maihin."

Asukkaiden masentuminen huolestuttaa

Entä mitä ovat muut kyselyyn vastanneiden vastaanottokeskusten vastuuhenkilöiden suurimmat huolenaiheet?

Moni on huolissaan hitaasta turvapaikkaprosessista ja päätösten venymisestä. Pitkä odotusaika aiheuttaa toimettomuutta, mielenterveysongelmia, turhautumista ja motivaation laskua.

Hannu Leino sanoo, että mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet vuoden aikana selvästi ja turvapaikanhakijat tarvitsevat yhä useammin ammattilaisten apua.

Kay Nietfeld / EPA

Keskuksen tarjoamat virikkeet eivät kaikkia enää kiinnosta. Masentuneisuus, apaattisuus ja pelot estävät turvapaikanhakijoita lähtemästä keskuksen ulkopuolisen toimintaan.

"Ei haluta opiskella suomea, koska taustalla pelko turhasta työstä opiskelun eteen, jos kuitenkin tulee kielteinen. Osa haluaa vielä tehdä töitä, mutta viime aikoina työntekokin on jo vaikeaa, ei innostusta."

"Kielteiset päätökset niillä henkilöillä, jotka ovat 2 vuoden aikana opiskelleet, työskennelleet ja muutenkin sopeutuneet suomalaiseen yhteiskuntaan. Perheet, jotka saavat negatiivisen päätöksen kun lapset ovat jo käyneet koulua täällä 2 vuotta. Tästä seuraa turhautuneisuus ja viha suomalaista yhteiskuntaa kohtaan."

"Suomalaisten ennakkoluulot ja siitä johtuva syrjiminen sekä laittoman maassa olon lisääntyminen sekä siihen liittyvät haasteet."

Vastaajat nostavat esiin myös maastapoistojen viivästymisen ja niiden estämisen sekä mielenosoitukset ja jengiytymisen poliiseja vastaan näissä tilanteissa.