Keskustan ja sinisten kannatusvaikeudet johtivat kesäkuun 2017 jälkeen hallituksen sisäisen toimintakyvyn romahdukseen. Sipilän sokea luotto Soiniin kävi hänelle kalliiksi.

Juha Sipilä (oik.), Timo Soini ja Alexander Stubb kertoivat toukokuussa 2015 Smolnassa, että heidän hallituksensa olisi ”toteuttajahallitus”: se tekisi suuret rakenteelliset uudistukset eli sote-uudistuksen kautensa alkupuoliskolla ja keskittyisi sen jälkeen talouskasvun edellytysten parantamiseen. Pekka Lassila

Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallitus kaatui siihen, että sen puolueilta puuttuivat kansalaisten enemmistön tuki ja luottamus.

Keskustan ja sinisten kannatusvaikeudet johtivat kesäkuun 2017 jälkeen hallituksen sisäisen toimintakyvyn romahdukseen. Ministerit kyräilivät toisilleen ja lopettivat aidon yhteistyön.

Sipilä lentää pääministerinä historian lehdille.

Suurimman virheensä hän teki tiistaina 13. kesäkuuta 2017 lentäessään teatraalisesti Cessnalla Turkuun ja takaisin.

Timo Soinin ulkoministeriyden pelastamista Sipilä yritti markkinoida suomalaisille sillä, että siten pystyttäisiin turvaamaan sote-uudistuksen toteutuminen.

Ajatus oli naiivi, koska kansalaiset alkoivat suhtautua Sipilään ja Soiniin valtaan takertujina. Koko hallitus oli keväällä 2015 rakennettu tämän SS-kaksikon varaan.

Pääministeriä vastaan kääntyi perussuomalaisten hajoamisessa se, että hän kapusi ratkaisevana tiistaina Helsingissä Scanwingsin Cessna 525A CitationJet CJ2+ -liikesuihkukoneeseen ja nousi sen puikoissa taivaalle lentääkseen kohti Turkua, vaikka 20 soinilais-terholaista kansanedustajaa oli jo ilmoittanut eduskunnassa perustavansa uuden eduskuntaryhmän ja haluavansa jatkaa hallituksessa.

Sipilä päätti lähteä lentämällä kohti Naantalia jättämään hallituksensa eronpyynnön tasavallan presidentille.

Ilmaan noustessaan hänellä oli tarkka tieto siitä, että soinilais-terholaiset olivat perustaneet 20 jäsenen uuden eduskuntaryhmän hotelli Vaakunassa.

Huonoa kesäteatteria

Vallitsevaksi käsitykseksi jäi kaikissa yhteiskuntaluokissa, että Sipilän lennossa oli kyse teatraalisesta näytöksestä ja osittain myös poliittisesta imagonrakennuksesta. Yksi tätä mieltä olleista oli tasavallan presidentti Sauli Niinistö, joka kieltäytyi ottamasta pääministeriä vastaan Kultarannassa, kun tämän tarkoituksena ei ollutkaan jättää hallituksensa eronpyyntöä.

Yhteen Aamulehden lukijan verkkokommenttiin kiteytyivät kansalaisten tunnot:

”Sipilän kesäteatteri esittää: Kesäyön unelma. Suomen sekä suosituin että huonoin näytelmä. Seuraaminen ei ole vapaaehtoista.” (17.6.2017)

Pääministerin lennon ja soinilaisten etukäteen valmisteleman loikkausoperaation synnyttämästä julkisuuskuvasta huolestuttiin Sipilän lähipiirissä, jonka yhtä osaa kutsutaan ”Dream Teamiksi”. Keskustassa nimitystä käytetään Sipilän suursuosion aikaisesta puoluejohdosta, johon kuuluivat varapuheenjohtajina Juha Rehula, Annika Saarikko ja Anu Vehviläinen sekä puoluesihteerinä Timo Laaninen.

Dream Teamin suljetussa WhatsApp-ryhmässä pohdittiin, kääntyvätkö hallituksen pelastamiseen liittyneet vaiheet ja siihen kytkeytyneet tapahtumat julkisuudessa pääministeripuoluetta vastaan.

Sipilän lähipiirin pelko toteutui – ja johti vajaan kahden vuoden kaoottisen syöksykierteen huipennuksena pääministerin eroon.

Sipilän ykkösavustaja Riina Nevamäki totesi kesäkuussa 2017 Kesärannassa politiikan toimittajien kesäjuhlissa, että lennon olisi voinut jättää tekemättä ja että sen perumista oli harkittu.

Pääministerin julkisuuskuvan näkökulmasta kyse oli samankaltaisesta virheestä kuin mihin Sampo Terho sortui maaliskuussa 2017, kun hän näytti perussuomalaisten puheenjohtajakisaan ilmoittautuessaan Twitter-tukiviestejä Jussi Niinistöltä ja Maria Lohelalta. Terho leimautui kahdessa sekunnissa soinilaisen puolue-eliitin ehdokkaaksi, mitä hän on jälkeenpäin harmitellut.

Lehmänkauppa vei keskustan suosion

Kansalaiset närkästyvät herkästi tapahtumista, jotka vaikuttavat epäaidoilta ja joista tuoksahtavat lehmänkaupat. Sitä Sipilä ei pääministerinä koskaan ymmärtänyt tai suostunut hyväksymään.

Keskustan gallupsuosio syöksyi jyrkästi alaspäin soinilaisten loikkauksen jälkeen.

Kaksi päivää ennen Jussi Halla-ahon valintaa perussuomalaisten puheenjohtajaksi Yle julkaisi Taloustutkimuksen mittauksen, jonka aineisto oli kerätty 10.5.–6.6.2017.

Keskusta oli toiseksi suosituin puolue 18,4 prosentin kannatuksellaan, eli myös Sipilän asema oli vakaa.

Taloustutkimus teki 13.–20.6. uuden gallupin, jossa keskustan suosio putosi 17,0 prosenttiin. (Yle 22.6.) Sen jälkeen pudotus jatkui, ja syksyn alkaessa pääministeripuolueen gallupsuosio oli enää 16,2 prosenttia. (Yle 7.9.2017)

Läpi kesän 2017 talousuutiset olivat myönteisiä, suorastaan kasvua ylistäviä. On vaikeata keksiä muuta merkittävää syytä keskustan gallupromahdukselle kuin kesäkuun tapahtumat pääministerin teatraalisine lentoineen.

Sipilän maine meni takakonttiin

Syksyllä Aamulehti ja Iltalehti paljastivat, että Soinin valtiosihteeri Samuli Virtanen oli jo puoluekokoussunnuntaina ollut todennäköisten loikkareiden nimilistan kanssa pääministerin virka-asunnolla.

Tapaaminen oli moraalisesti niin kyseenalainen, että Virtanen poistui Kesärannasta mustan auton takakontissa.

Kun Sipilä sitten pari päivää myöhemmin lensi kohti Turkua, presidentti Niinistöä hiersi asetelma, jossa pääministeri esiintyisi hänen rinnallaan kertomassa, että mitään hallituskriisiä ei ollutkaan olemassa.

Kansalaisille olisi syntynyt vaikutelma, että presidentti olisi ollut mukana lehmänkaupoissa, vaikka hän päinvastoin koki operaation rapauttaneen suomalaisten luottamusta politiikkaan.

Särö Sipilän ja presidentin suhteisiin

Julkisuudessa Niinistö kertoi versionsa tapahtumista heinäkuussa Suomi-areena-viikolla.

- Sinä kriittisenä tiistaina kävi niin, että minulle alkoi valjeta kello yhden jälkeen, perussuomalaisten ryhmäkokouksen jälkeen, että ahaa – ne jutut, joita on pidetty vähän nurkan takana, näköjään toteutuvat. Kun sitten pääministeri oli minulle jo aamulla sanonut, että hän on puhunut valtiosääntöoppineitten kanssa, niin minäkin päätin puhua vähän valtiosääntöoppineitten kanssa. Kun hän Turkuun saapui, me jouduimme sitten toteamaan, että onkohan kauhean viisasta esiintyä yhdessä, koska silloin oli media paikalla ja minulla oli oma, vähän eri henkilökohtainen mielipide, Niinistö paljasti.

Tapaus jätti särön pääministerin ja presidentin suhteisiin.

Miksi Sipilä toimi tavalla, joka romutti hänen henkilökohtaisen imagonsa ja keskustan kannatuksen?

Vastausta on haettava Sipilän henkilöstä.

Juha Sipilän ja Timo Soinin hallitustaival alkoi kristallikruunujen kimalluksen alla ja päättyi hallituspuolueiden sekasortoiseen keskinäiseen syyttelyyn. Pekka Lassila

Kaksi kristittyä ja sokea luottamus

Sipilä on lestadiolainen, rauhansanalainen.

Rauhansanalaiset ovat kolmanneksi suurin lestadiolaisen herätysliikkeen ryhmä vanhoillislestadiolaisuuden ja esikoislestadiolaisuuden jälkeen. Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin lestadiolaisyhteisöissä on yleistä, että yritystoiminnassa suositaan uskonveljiä.

Lestadiolaisten omistamista yrityksistä muodostuu verkostoja, joiden sisällä yrittäjien on helppoa toimia, koska he luottavat toisiinsa. Sipilä on elänyt koko elämänsä tiiviin uskonnollisen yhteisön jäsenenä, mikä mitä ilmeisimmin heijastuu hänen halustaan rakentaa henkilökohtaiseen luottamukseen perustuvia suhteita myös politiikassa.

Kun Sipilä huhtikuussa ja toukokuussa 2015 valoi lujan luottamussuhteen Timo Soiniin – ja ihmisiin, joihin Soini luotti – hän nikkaroi korkeaksi kynnyksen vaihtaa Soinia, uskollista hallituskumppania.

Kaksi harrasta kristittyä keski-ikäistä miespoliitikkoa teki toisilleen henkisen lupauksen neljän vuoden yhteisestä hallitusmatkasta. Tällaisen sopimuksen ihminen voi tehdä puolittain alitajuisesti.

Sipilän ja Soinin välinen luottamussuhde ja annettu lupaus neljän vuoden yhteistyöstä ovat yksi selittävä tekijä sille, miksi perussuomalaisten johdossa laadittiin etukäteen askelmerkkejä Halla-ahon voiton varalle ja miksi hallituksen uskottavuuden vieneet askeleet sopivat Sipilälle.

Vaalisunnuntain jälkeisenä maanantaina Ruotsin yleisradioyhtiön toimittaja kysyi keskustan puoluetoimistolla, näkikö Sipilä kansainvälistä maineriskiä ”ruotsidemokraattien” ottamisessa hallitukseen.

- I can’t see any problem with that. I have personal trust with Timo Soini. – – Yeah, I know the speculations but this is Finland, and we will make our own decisions”, Sipilä vastasi. (”En näe mitään ongelmaa asiassa. Minulla on henkilökohtainen luottamus Timo Soinin kanssa. – – Kyllä, olen tietoinen spekulaatioista, mutta tämä on Suomi, ja me teemme omat päätöksemme.”)

Ironista kyllä, Sipilä tietämättään lausahti vuorokausi vaalien jälkeen ääneen sen, mihin hän ja sote-uudistus – hallituksen tärkein hanke – neljä vuotta myöhemmin kariutuivat.

Kolmas kerta sanoi toden

Pääministerinä Sipilä oli vuosien aikana usein tietoinen asiantuntijoiden arvioista ja neuvoista, mutta jääräpäisenä ihmisenä hän hiihteli omia latujaan, teki omat päätöksensä – ja vei siksi hallituksensa lopulta sekasortoiseen romahdukseen.

Miksi Sipilän piti juntata sote-uudistuksen ”pitkien puukkojen yönä” läpi 18 maakuntaa, vaikka yksikään asiantuntija ei niin suurta maakuntien määrää puoltanut?

Tätä kysymystä entisellä pääministerillä on aikaa pohtia keväthangilla.

Jo marraskuussa 2015 Sipilä uhkasi presidentin pakeille menemisellä.

Kolmas kerta sanoi toden.