Euroopan unionia nuoret arvostavat. Parlamenttivaalien tärkeimpinä teemoina he pitävät maahanmuutto- ja ilmastokysymyksiä.

Uuden tutkimuksen mukaan 16–26-vuotiaille eurooppalaisille EU-parlamenttivaalien tärkeimmät asiakysymykset liittyvät maahanmuuttoon ja ympäristöön. Saksalaisen TUI-säätiön Young Europe 2019 –verkkotutkimuksessa EU nähdään tässä ikäryhmässä kannatettavana poliittisena hankkeena, mutta samalla nuorten mielestä heidän ääntään ei kuulla riittävästi.

Demokratiaa piti parhaana valtiomuotona 58 prosenttia ikäryhmän eurooppalaisista. Tutkimus kuitenkin paljasti, että joissakin Euroopan maissa enää selvästi alle puolet ikäryhmään kuuluvista vastaajista uskoo demokratiaan.

Ranskalaisten kohdalla luku oli vain 38 prosenttia, Italiassa ja Puolassa 46 prosenttia. Kreikassa luku oli 73, Saksassa ja Ruotsissa 66 sekä Tanskassa 65 prosenttia. Nuorista suomalaisista 62 prosenttia piti demokratiaa parhaana vaihtoehtona.

Pakolaisuus ja maahanmuutto olivat tutkimuksen mukaan ikäryhmän tärkein Euroopan tulevaisuuteen liittyvä ongelma. Sen listasi ensimmäiseksi huolekseen puolet vastaajista.

Suomalaisista vastaajista 55 prosenttia näki pakolaisuuden yhdeksi maanosan suurimmista ongelmista. Osuus oli toiseksi suurin, tutkimukseen osallistuneista maista vain Puolassa vielä usampi piti pakolaisuutta yhtenä suurimmista ongelmista.

Vaikka maahanmuutto huolestuttaakin, tämä ei kuitenkaan tarkoita, että suhtautuminen EU:n sisäiseen maahanmuuttoon olisi kielteistä. Niistä vastaajista, jotka olivat nostaneet maahanmuuton isoimmaksi huolekseen, 43 prosenttia näki Euroopan unionin vapaan liikkuvuuden mahdollisuudeksi. Vain 27 prosenttia koki sen uhaksi.

Eurooppalaisnuorista yli puolet, 55 prosenttia, näki ilmastonmuutokseen liittyvän ympäristönsuojelun omalta kannaltaan mahdollisuutena. Heistä 43 prosenttia kertoi tutkimuksessa itse osallistuneensa viimeisen vuoden aikana johonkin poliittiseen tapahtumaan ympäristön puolesta.

Euroopan parlamentin vaaleja piti tärkeinä keskimäärin puolet vastaajista, kun taas omia kansallisia vaalejaan tärkeinä piti 73 prosenttia. 38 prosenttia vastaajista halusi Euroopan unionin tiivistyvän ja EU-maiden kehittävän aikaisempaa pidemmälle yhteistyötään. Vain 23 prosenttia uskoi näin tapahtuvan seuraavan viiden vuoden aikana.

Itse EU-jäsenyyteen nuoret EU-maiden kansalaiset suhtautuvat positiivisesti. Unionin kannatus vaihteli Ruotsin ja Italian 61 prosentista Espanjan 79 prosenttiin.

Vastanneista suomalaisista EU-jäsenyyttä kannatti 66 prosenttia.

Myös brexitin suosion hiipuminen tuli selväksi. Kun edellisessä vastaavassa tutkimuksessa vuonna 2017 EU:hun kuulumista kannatti Britanniassa ikäryhmästä 58 prosenttia, nyt luku oli heidän osaltaan kasvanut 68 prosenttiin.

EU:hun kuulumattomassa Norjassa unioniin liittymistä kannatti vain 20 prosenttia tutkimukseen osallistuneista.

Tutkimus tehtiin 11 Euroopan maassa, Saksassa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Kreikassa, Britanniassa, Italiassa, Puolassa, Ruotsissa ja Espanjassa sekä EU:n ulkopuolelta Norjassa tammikuun 21. ja helmikuun 12. päivän välisenä aikana, ja siihen otti osaa 8 220 vastaajaa. Tutkimuksen teki Yougov-tutkimusyhtiö, ja se julkaistiin 3. toukokuuta 2019.