Tänään julkistettava ohje kehottaa kuntia kytkemään kiinteistöjensä ilmanvaihdon pois päältä ilta- ja yöajaksi.

Koulujen, päiväkotien ja muiden julkisten rakennusten ilmanvaihto olisi näin päällä pääsääntöisesti vain päiväsaikaan. Tämä olisi merkittävä muutos nykytilaan, jossa ilmanvaihto on monissa kiinteistöissä päällä jatkuvasti.

Ohje ei koske rakennuksia, jotka ovat toiminnassa ympäri vuorokauden. Tällaisia ovat muun muassa sairaalat ja palvelukodit.

Ilmanvaihto syö rahaa ja energiaa

Ohjeen ovat laatineet Sisäilmayhdistys ja Kuntien sisäilmaverkosto, johon kuuluu kymmenen kaupunkia: Espoo, Helsinki, Jyväskylä, Kuopio, Lahti, Oulu, Porvoo, Tampere, Turku, Vantaa. Kirjoittamassa ja kommentoimassa on ollut yli 50 asiantuntijaa.

Taustalla on halu säästää energiaa ja kustannuksia sekä pienentää kuntien hiilijalanjälkeä. Ohjeen tekijöiden mukaan jatkuvan ilmanvaihdon käyttö on kallista, muttei tarjoa parempaa sisäilmaa kuin jaksottainen ilmanvaihto.

– Uskon, että tällä saadaan energiankäyttö kohdistettua järkevästi ja tarpeeseen. Vaikka rakennusmateriaalipäästöt nousevat hiukan kun ilmastointi on yöllä pois, ne ehtivät laskea, kun ilmanvaihto käynnistetään ennen käytön alkua, sanoo ohjeen päälaatija, Helsingin kaupungin johtava asiantuntija Marianna Tuomainen.

Sisäilmayhdistyksen toiminnanjohtaja Mervi Ahola sanoo, että ohjeella pyritään yhdenmukaistamaan kuntien toimintaa.

– Tähän liittyy mielikuvia, että tämä olisi vain säästökeino. Mutta haluamme ennen kaikkea parantaa ohjeistusta.

Ohje: Ilmanvaihto seis öisin, viikonloppuisin ja loma-aikoina Ohjeessa suositellaan, että ilmanvaihto kytkettäisiin päälle 2 tuntia ennen rakennuksen käyttöajan alkamista ja pois päältä 1–2 tuntia käyttöajan päättymisen jälkeen. Käyttöaikaan lasketaan mahdollinen iltakäyttö sekä aamu- ja iltasiivoukset. Viikonloppuisin ohje suosittelee pitämään ilmanvaihtoa päällä tunnin päivässä. Sama pätee loma-aikoihin, mikäli rakennusta ei silloin käytetä. Uusissa rakennuksissa suositellaan jatkuvaa ilmanvaihtoa ainakin vuoden ajan, jotta materiaalipäästöt poistuvat sisäilmasta. Lisäksi jatkuvaa ilmanvaihtoa suositellaan esimerkiksi perussiivouksen ja lattiavahauksen jälkeen.

Käytännöt kunnissa ja kaupungeissa ovat kirjavia.

Monissa suurissa kaupungeissa, kuten Helsingissä, ilmanvaihto on pääsääntöisesti jo nyt sammuksissa öisin ja viikonloppuisin. Helsinki on toiminut näin 25 vuotta. Esimerkiksi Espoo, Oulu ja Jyväskylä sen sijaan pitävät ilmanvaihtoa päällä ympärivuorokautisesti.

Koska ilmanvaihto syö paljon energiaa, jaksottamisen raha- ja päästösäästöt lasketaan merkittäviksi.

– Meillä ympärivuorokautinen ilmanvaihto maksaisi reilusti yli kymmenen miljoonaa euroa vuosittain. Hiilidioksidipäästöt lisääntyisivät noin 50 prosenttia, sanoo Helsingin kaupungin kiinteistöpäällikkö Sari Hildén.

Vantaalla on laskettu, että jatkuva ilmanvaihto tarkoittaisi noin kolmen miljoonan euron lisäkustannusta, kertoo kaupungin tilakeskusjohtaja Pekka Wallenius.

Vanhoja ja ainakin osin sisäilmaongelmaisia kiinteistöjä on runsaasti, ja ilmanvaihdon poiskytkeminen herättää kysymyksiä riskeistä. Jari Kovalainen / Yle

Sopiiko yksi ohje kaikille?

Kaikki eivät ole purematta nielleet tietoa uudesta yhteisohjeesta.

Vanhoja ja ainakin osin sisäilmaongelmaisia kiinteistöjä on runsaasti, ja ilmanvaihdon poiskytkeminen herättää kysymyksiä riskeistä. Esimerkiksi Oulu ei ole lähtenyt "Helsingin tielle", vaan pitää ilmanvaihdon rakennuksissaan öisinkin ainakin osatehoisena.

– Erityisesti vanhojen kiinteistöjen osalta kokonaisuudenhallinta on haastavaa. Meidän mielestämme kannattaa katsoa tapauskohtaisesti, missä ilmanvaihdon voi sammuttaa ja missä ei, Oulun tilakeskuksen kiinteistöpäällikkö Veijo Kotilainen sanoo.

Uusi ohjeistus osuu ennen kaikkea kouluihin ja päiväkoteihin. Opettajien ammattijärjestö OAJ olisi toivonut, että tilojen käyttäjät olisi otettu mukaan ohjeen valmisteluun. Ilmanvaihdon puutteet on OAJ:n mukaan kiinteistön käyttäjien tavanomaisin ongelmapalaute.

– Julkiset rakennukset ovat heikossa kunnossa. Ymmärtääkseni kysymys on rakennuskohtainen, eli asiaa pitäisi arvioida rakennus kerrallaan, OAJ:n työelämäasiamies Riina Länsikallio sanoo.

Ohjeen laatijoiden mukaan ylimääräisiä riskejä ei pitäisi syntyä. Ohje ei päde esimerkiksi kosteusvaurioisissa kiinteistöissä sellaisenaan, vaan ilmanvaihdosta onkin tarkoitus päättää tällöin aina tapauskohtaisesti.

– Ilmanvaihdon käyntiajoista on käyty keskustelua vanhempainilloissa jo ainakin kymmenen vuotta. Mutta on yleinen harhaluulo, että ilmanvaihdolla voitaisiin estää kosteusvaurioita, Helsingin kaupungin kiinteistöpäällikkö Hildén sanoo.

– Ilmanvaihdolla ei sisäilmaongelmaa poisteta. Jos rakennuksessa on vaurio, se pitää joka tapauksessa korjata, sanoo myös Sisäilmayhdistyksen Ahola.

Ilmanvaihdon pitäminen sellaisena, ettei rakennukseen synny merkittäviä paine-eroja, on erityisesti vanhoissa rakennuksissa usein hankalaa. Jyrki Lyytikkä / Yle

Paine-erot yritetään saada kuriin

Ohjeessa kiinnitetään runsaasti huomiota rakennusten yli- tai alipaineeseen. Ne ovat suoraan kytköksissä ilmanvaihtoon.

Aiemmin alipainetta pidettiin hyvänä asiana: kun rakennus imee ilmaa ulkoa itseensä, se kuivattaa samalla rakenteita. Nyttemmin on huomattu, että samalla sisäilmaan saattaa imeytyä rakenteista haitta-aineita.

Ilmanvaihdon pitäminen sellaisena, ettei rakennukseen synny merkittäviä paine-eroja, on erityisesti vanhoissa rakennuksissa usein hankalaa. Se on kuitenkin uuden ohjeen tavoitteena.

Kaupungit ovat havahtuneet asiaan. Esimerkiksi Helsingin kaupunki on parhaillaan tekemässä ohjetta paine-erojen säätämisestä rakennuksissaan.