Jurvalainen Juha Järvinen ei ole ehtinyt miettiä työllistymistään, koska hän on antanut lähes päivittäin haastatteluja medialle.

Työstähän tuo melkein käy.

The Observer, Bloomberg TV, Daily Mail, Die Welt, Huffington Post, Süddeutsche Zeitung, Business Insider. Kuvausryhmiä Saksasta, Ranskasta, Etelä-Koreasta. Radiohaastatteluja eri puolille maailmaa.

Juha Järvinen ei pysty edes muistamaan kaikkia tiedotusvälineitä, jotka ovat olleet häneen yhteydessä alkuvuoden aikana. Hän arvelee keskustelleensa Suomen perustulokokeilusta noin 140 toimittajan kanssa. Valtaosa heistä on ulkomaisen median edustajia. Moni kuvausryhmä on käynyt Jurvassa asti ja aikoo tulla uudestaankin.

Järvinen on antanut kasvot Suomen perustulokokeilulle maailman medioissa. Hän on tyytyväinen, että pääsee puhumaan hyvän asian puolesta.

– Suomihan on edelläkävijä, ja kiinnostus maailmalla on ollut aitoa. Olen yrittänyt pitää Suomen lippua korkealla ja kertonut, että kokeilu on hyvä juttu, Järvinen iloitsee.

Mistä on kyse? Suomessa on alkanut kaksivuotinen perustulokokeilu. 2000 työttömälle maksetaan 560 euroa kuukaudessa verottomana ja vastikkeetta.

Perustulo on sosiaalitulon malli, jossa kaikille kansalaisille maksetaan rahaa toimeentuloa varten. Sen tarkoitus on vähentää tukien hakemiseen liittyvää työtä sekä vapauttaa aikaa muuhun toimintaan.

A-studio seuraa kolmea kokeiluun osallistuvaa.

Viisi vuotta työttömänä ollut Juha Järvinen on yksi niistä 2 000 työttömästä työnhakijasta, jotka valittiin vuodenvaihteessa arvalla mukaan perustulokokeiluun. Kokeilu alkoi tammikuussa ja kestää kaksi vuotta.

Perustulokokeilussa mukana olevat saavat tililleen kuukausittain 560 euroa perustuloa verottomana ja vastikkeetta. Jos kokeilussa mukana oleva työllistyy, hän saa pitää palkan lisäksi myös perustulon.

Työttömän on siis entistä helpompaa ottaa vastaan myös osa-aikatyötä tai pätkätöitä, kun palkka ei pienennä perustuloa. Kokeilun yhtenä tarkoituksena onkin selvittää, kannustaako perustulo työhön ja osallistumaan.

Perustulon lisäksi henkilö voi saada myös muita sosiaalietuuksia.

Juha Järvinen Keijo Lehto / Yle

Perustulokokeilu muokkaa Suomi-kuvaa

Juha Järvisen mielestä Suomen kokeilu kiinnostaa maailmalla, koska kaikissa länsimaissa ollaan samassa tilanteessa: työpaikat karkaavat muualle, työ vähenee tai muuttaa muotoaan. Robotit ja tekoäly vievät tulevaisuudessa ainakin kolmasosan nykyisistä työpaikoista – joidenkin tutkimusten mukaan jopa puolet.

– Eniten haastattelupyyntöjä on tullut Ranskasta, Hollannista ja Sveitsistä. Niissä on käyty viime aikoina paljon perustulokeskustelua, Järvinen kertoo.

Sveitsissä järjestettiin viime kesänä kansanäänestys perustulosta. Kaksi kolmesta sveitsiläisestä tyrmäsi silloin ajatuksen.

Ranskan senaatin selvitysryhmä on puolestaan ehdottanut perustulokokeilun toteuttamista.

Hollannissa selvitetään kokeilun avulla, millä tavalla sosiaaliturvan ehtojen höllentäminen vaikuttaa työllistymiseen.

Erilaisia kokeiluja on suunnitteilla tai jo käynnissä myös Kaliforniassa, Kanadassa, Islannissa, Keniassa, Brasiliassa ja Ugandassa.

Myös Kelassa on huomattu valtaisa kiinnostus Suomen perustulokokeilua kohtaan. Tiedustelujen määrän perusteella perustulokokeilu kilpailee jo äitiyspakkauksen kanssa parhaan Suomi-brändin tittelistä.

Muun muassa ranskalainen Le Figaro -lehti pohti on pohtinut, tuleeko Suomesta pioneeri perustuloasiassa. Suomi kun on lehden mukaan jo mallimaa ympäristönsuojelussa, koulutuksessa ja elämänlaadussa.

Kotitöitä ja taideprojekteja

Kun Järvinen sai alkuvuodesta tietää, että hän on mukana perustulokokeilussa, hän päätti ensimmäiseksi perustaa yrityksen. Asia ei ole kuitenkaan edennyt.

Alkuvuosi on mennyt perustulokokeilun puhemiehenä.

Lisäksi Järvinen on kuuden lapsen isä.

– Lasten kanssa touhuan tietysti mielelläni. Ja kun on iso talo, koira ja lampaita, niin siinä se aika menee. Pääosin lämmitämme puilla, ja talvet kuluvatkin taloa lämmittäessä. Siinä menee useampi tunti päivässä, hän kertoo.

Keijo Lehto / Yle

– Se aika mikä jää, sen olen pyrkinyt käyttämään omiin juttuihin. Koko ajan minulla on jotain tekemistä – tylsiä hetkiä ei ole, hän vakuuttaa.

Järvinen viittaa taideprojekteihinsa, muun muassa rumpujen valmistamiseen. Hän kutsuu soittimiaan kalevalaistyyppisiksi rummuiksi. Rumpuja roikkuu olohuoneen seinällä näyttävä rykelmä.

– Minulle tulee kyselyjä eri puolilta maailmaa, ja pari näyttelyä on tulossa. Norjaan menen ensi kesänä. Pitäisi kiireesti tehdä lisää rumpuja näyttelyä varten.

Rummuista ei kuitenkaan ole varsinaiseksi leipätyöksi. Sen sijaan videotuotanto ja valokuvaus voisivat tulevaisuudessa tuoda leivän pöytään.

– Lisäksi teen kantaaottavaa videotaidetta, jota julkaisen netissä. Tykkään provosoida!

Juha Järvinen kutsuu itseään yrittäjähenkiseksi ituhipiksi ja idealistiksi. Kantaaottavat videot voivat käsitellä esimerkiksi lastenkasvatusta tai ympäristöasioita.

Takana konkurssi

Kumpikaan Juha Järvisen vanhemmista ei ole yrittäjä, mutta hän itse muistaa haaveilleensa yrittäjyydestä pienestä pitäen. Kaksitoista vuotta sitten hän perusti firman. Järvinen valmisti perinteisiä ikkunanpuitteita.

Viisi vuotta sitten firma meni konkurssiin.

– Konkurssi tuli burn outin takia. Olin pitkään masentunut ja täysin toimintakyvytön. Sitten rahat loppuivat, ja verottaja haki konkurssiin.

Järvisen mielestä yrittäjyys on parhaimmillaan maailman parasta hommaa. Synkimpinä aikoina se oli kaoottista.

– Nyt pitäisi soittaa verottajalle, että kuinka saan uuden yrityksen rekisteröityä, kun on verovelkaa. Se on ilmeisesti ongelmallista, hän pohtii.

Keijo Lehto / Yle

"Työkkärissä voin nyt rehellisesti sanoa, että ei kiinnosta"

Perustulo on Järviselle rakas keskustelun aihe. Hän on puhunut sen puolesta jo kauan ennen käynnissä olevaa kokeilua.

– On järjetöntä että työnhakijoita velvoitetaan tekemään kaikkea tyhmää. Tee sitä ja tätä. Täytä lippuja ja lappuja ja koeta hakea töitä. Kaikki näyttelevät aktiivisia, koska se on edellytys työttömyyskorvaukselle.

Järvinen tietää, että moni työtön valehtee, jotta yhteiskunta ja yhteisö ei tuomitsisi. Jokaisen kun pitää kantaa kortensa kekoon eikä yhteiskunnan siivellä saisi elellä. Hänen mielestään nykysysteemi passivoi.

– Perustulossa on hyvää se, että minun ei tarvitse enää näytellä siinä typerässä näytelmässä. Ei tarvitse vakuuttaa, että olen lähettänyt hakemuksen sataan työpaikkaan.

– Jos minut pyydetään työkkäriin, voin aidosti sanoa, että ei kiinnosta, minulla on parempaa tekemistä!

Järvisen mielestä järkevämpää olisi mennä kalalle kuin TE-toimistoon. Kalastaessa ihminen rentoutuu, ja voi tulla fiksuja ideoita. Siihen perustulo antaisi kaikille mahdollisuuden.

– Uskon, että muutaman vuoden kuluttua meillä alkaisi syntyä uusia työpaikkoja. Ei pidä haikailla vanhojen menneiden työpaikkojen perään vaan ottaa askel eteenpäin.

Vaikutusta myös yhteiskunnalliseen ilmapiiriin

Järvisen miestään perustulolla voisi olla myönteisiä vaikutuksia jopa yhteiskunnalliseen ilmapiiriin.

– Vaikka teknologinen kehitys on tuonut kaikille hyvää, ja olemme rikkaampia kuin 20-30 vuotta sitten, niin eriarvoistuminen ja epävarmuus ovat kasvaneet kaikkialla maailmassa. Se johtaa esimerkiksi siihen, että kun Trumppi lupaa tehdä Amerikasta mahtavan uudestaan, siihen on helppo lähteä mukaan.

Monet pitävät ajatusta kaikille maksettavasta perustulosta epärealistisena ja liian kalliina. Heidän mielestään perustulo romuttaisi kansantalouden.

Järvinen sen sijaan uskoo, että perustulo olisi laajasti toteutettuna tuottavaa yhteiskunnalle. Hän pitää sitä investointina tulevaisuudelle.

– Ihmiset olisivat vapautuneempia. Stressi vähenisi. Todennäköisesti jokaisella on jokin haave, jota voisi lähteä toteuttamaan.

– Ei kenenkään sosiaalista statusta nosta se, että makaa vain sohvalla.

A-studio seuraa Juha Järvisen lisäksi myös vantaalaisen Mira Jaskarin sekä vaasalaisen Marinin elämää perustulokokeilun ajan.

Juttusarjan toinen osa A-studiossa keskiviikkona 5.4. klo 21.05, TV1