Suomen kolme metsäjättiä tahkosi viime vuonna ennätystulokset sellubuumin ansiosta. Sahoilla sama buumi on näkynyt rajuna tukin hinnan eli kustannusten nousuna.

Itsenäiset pienet ja keskisuuret sahat kuuluvat olennaisesti suomalaisen maaseudun elinkeinoelämään ja toimeentuloon. Niiden toiminta vaikuttaa paitsi metsänomistajien hyvinvointiin myös kuntien talouteen ja arkeen.

Sahatavara on Suomen viidenneksi tärkein vientituote. Sen viennin arvo on lähes kaksi miljardia euroa. Suurimmat vientimaat ovat Kiina, Egypti ja Japani.

Nyt suomalaiset sahateollisuusyrittäjät valittavat, että meneillään oleva sellubuumi on nostanut niiden tarvitseman tukkipuun hinnan aivan liian korkealle.

Sellutehtaiden tarvitseman kuitupuun hinta on sen sijaan kallistunut vain vähän.

Kilpailukyky on romahtanut

Metsäteollisuuden markkinatilanne on kaksijakoinen. Metsäjätit tahkoavat sellulla kovia voittoja, ja sahat kituuttavat.

Sahatavaran hinta ei ole noussut läheskään yhtä paljon kuin sellun. Myös sahojen sivutuotteiden hinta on junnannut paikallaan tai laskenut.

Sahateollisuuden mukaan tämä on johtanut siihen, että sahojen kilpailukyky on romahtanut. Näin siitä huolimatta, että kysyntä on kohdillaan.

– Elämme sahatavaran globaalia korkeasuhdannetta, ja tavara menee kaupaksi. Kilpailu on kuitenkin kovaa emmekä ole saaneet siirrettyä korkeita tukin hintoja sahatavaran hintoihin, Koskisen Oy:n sahateollisuuden johtaja Tommi Sneck selvittää.

Tommi Sneck Matti Hämäläinen / Yle

Sahateollisuus ry:n toimitusjohtaja Kai Merivuori vahvistaa, että ongelma on alan yhteinen. Kotimaiset, itsenäiset sahat kärsivät nurinkurisesta markkinatilanteesta. Suomalainen havusahatavara on kysyttyä tavaraa maailmalla, mutta sahojen tulokset yltävät vain vaivoin plussalle.

– Korkeasuhdanteen ansiosta meillä pitäisi mennä aivan erinomaisesti kuten kilpailijoillamme, mutta ei vain mene, Merivuori huokaa.

Tukkia menee sellukattiloihin

Sahojen mielestä tukin hinnan nousu ei perustu sahatavaran hinnan nousuun, vaan kuiduttavan teollisuuden eli sellutehtaiden raaka-ainepulaan. Niiden mukaan sahatukkia ohjautuu paljon myös sellukattiloihin.

– Tukkipuun hinta lähti nousemaan, kun sellu- ja paperiteollisuus investoivat ja laajensivat, Koskisen Oy:n Sneck sanoo.

Koskisen saha Matti Hämäläinen / Yle

Hän huomauttaa, että tukin käyttö sellukattiloissa on huono asia ilmastollisestikin, sillä mekaanisen metsäteollisuuden tuotteissa hiili sitoutuu selvästi kemiallisen metsäteollisuuden tuotteita pidempään.

Sahateollisuuden toimitusjohtaja Merivuori ihmetteleekin, ettei kuitupuun hinta juurikaan nouse kovasta kysynnästä huolimatta.

Sahoilla edessä pudotuspeli

Sahoilla seurataankin nyt huolestuneina, mihin koko tilanne johtaa. Korkeasuhdanteessa kun pitäisi saada taseet kuntoon, tai jopa suunnitella uusia investointeja.

– Meidän puskurimme heikkenevät koko ajan, ja markkinasykli kääntyy joka tapauksessa jossakin vaiheessa, Merivuori sanoo.

Matti Hämäläinen / Yle

Aitona vaarana pidetään, että sahoja joudutaan laittamaan syksyllä kiinni kannattavuuspulmien takana. Syksyllä vokin olla edessä sahojen pudotuspeli. Peli käy kulisseissa jo nyt kuumana.

Joidenkin isohkojen sahojen huhuillaan panevan pian lapun luukulle. Yhtenä vaihtoehtona pidetään sitä, että aasialaiset sijoittajat ostavat itselleen Suomen sahakapasiteettia pilkkahinnalla.