Maapallo ei lämpene niin kuumaksi ja epätoivoiseksi paikaksi kuin on pahimmillaan pelätty.

Näin ennustaa tammikuussa tiedelehti Naturessa julkaistu tutkimus (siirryt toiseen palveluun). Jos tutkimus on oikeassa, saatamme välttää kaikkein pahimmat ilmastonmuutosskenaariot.

Tutkimusryhmä laskee, että teoreettisessa skenaariossa, jossa hiilidioksidipitoisuus kaksinkertaistuu, maapallo lämpenee todennäköisimmin 2,8 celsius-astetta. Tämän ilmastoherkkyydeksi kutsutun luvun vaihteluväliksi on aiemmin arvioitu 1,5 - 4,5 astetta. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneeli IPCC:n arvio on pysynyt samana yli 25 vuotta.

Uudenlaiset laskelmat tarkentavat ilmastoherkkyyden arvioita sekä ylä- että alapäästä. Tutkijoiden mukaan ilmastoherkkyyden vaihteluväli onkin vain välillä 2,2 - 3,4 astetta. Tutkijat siis kuoppaavat kaikkein tukalimmat ennusteet. Toisaalta he heittävät hyvästit myös sille, että pysyttäisiin vain pienessä lämpenemisessä.

Pariisin ilmastosopimuksessa vuonna 2015 maailman maat sopivat, että lämpeneminen pyritään pitämään alle kahdessa asteessa, tai jopa alle 1,5 asteessa.

Kritiikkiä satelee

Tuoretta tutkimusta on ehditty jo kritisoimaan esimerkiksi ilmastotutkijoiden ylläpitämällä sivustolla (siirryt toiseen palveluun).

Exeterin yliopiston professorin Peter Coxin ja kollegojen laskelmia pidetään liian yksinkertaistettuina. Arvostelijat epäilevät uuden tutkimuksen tarkkuuden kärsivän, jos se liitetään osaksi maapallon oikeaa ilmastosysteemiä.

Pääsimmekö pälkähästä?

Emme päässeet. Tutkimuksen tekijät huomauttavat, että tuloksia ei pidä ymmärtää niin, että taistelun ilmastonmuutosta vastaan voisi lopettaa.

– Näemme merkittävää lämpenemistä ja sen vaikutuksia tällä vuosisadalla, jos emme kunnianhimoisesti vähennä päästöjämme, tutkijat toteavat The Guardianissa (siirryt toiseen palveluun).

Jo 1,5 asteen lämpenemisellä on vaikutuksia. Maapallo on nyt lämmennyt yhden asteen, mikä lisää esimerkiksi vaikeita kuivuuskausia, toisaalla rankkasateita ja myrskyjä ja nostaa merenpintaa. Maapallolla, joka lämpenisi 3,4 astetta, voisi olla jo katastrofaalisia seurauksia. Lämpenemiskehitys olisi karannut todennäköisesti silloin jo käsistä, eikä ilmastonmuutosta olisi enää mahdollista hillitä tai pysäyttää, vaan se ruokkisi itse itseään.

Miten erilaisiin tuloksiin oikein päädyttiin?

Tähän asti maapallon lämpenemisennusteet ovat keskittyneet historiallisiin lämpötilatietoihin. Nyt Cox kollegoineen on keskittynyt vuosien väliseen lämpötilavaihteluun ennusteessaan. Näin on heidän mukaansa saatu paljon tarkempi ennuste siitä, paljonko päästömme lämmittävät maapalloa.

Tutkijat käyttävät tällaisesta tutkimuksesta termiä ilmastoherkkyys. Se tarkoittaa sitä lämpötilan muutosta, joka seuraa hiilidioksidipitoisuuden kaksinkertaistumisesta ilmakehässä. Lämpenemisen määrä riippuu siis sekä päästöjen määrästä että ilmaston herkkyydestä.

Tutkimusryhmän mukaan jää vain kolmen prosentin todennäköisyys sille, että lämpeneminen pysyy alle 1,5 asteessa ja yhden prosentin todennäköisyys, että lämpötila kohoaa yli 4,5 astetta.

Lue ja kuuntele myös:

Tehtävänä tulevaisuus – Ratkaisuja ilmastonmuutokseen

Tulevaisuus hanskassa – ilmastopodcast

Jutun tekstiä on tarkennettu 16.2. klo 13.50:

– Korvattu sana "lämpenemisennuste" sanoilla "ilmastoherkkyyden arvio"

– Lisätty neljänteen lauseeseen: "teoreettisessa skenaariossa, jossa hiilidioksidipitoisuus kaksinkertaistuu"