Työ- ja elinkeinoministeriön syksyn ennusteen mukaan uusien työllisten määrä laskee aiemmin arvioidusta ja työttömyyden lasku pysähtyy.

Työ- ja elinkeinoministeriön tuore lähivuosien työmarkkinaennuste ei lupaa hyvää Antti Rinteen (sd.) työllisyystavoitteille.

Hallitus tavoittelee työllisyyssasteen nostamista 75 prosenttiin ja 60 000 uutta työllistä vuoteen 2023 mennessä.

Ministeriön virkamiesten tuore ennuste on keväällä tehtyä synkempi.

Raportin mukaan sekä työllisyyden kasvu että työttömyyden lasku lähes pysähtyvät vuosina 2020–2021.

TEM arvioi, että työllisyysaste nousee tänä vuonna 72,5 prosenttiin, ja ensi vuonna 73 prosenttiin. Vuonna 2021 työllisyysaste olisi 73,4 prosenttia.

Työttömyysaste laskee 6,6 prosenttiin tänä vuonna, 6,4 prosenttiin vuonna 2020 ja 6,2 prosenttiin seuraavana vuonna.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla) tutkimusjohtaja Antti Kauhasen mukaan vaikealta näyttää, kun ministeriön ennustetta peilaa hallituksen tavoitteisiin.

Etlan ennusteen mukaan ilman toimenpiteitä hallituskaudella päästään 73 prosentin työllisyysasteen tuntumaan.

– Kyllä tässä tehtävää on. Kaksi prosenttiyksikköä pitäisi saada aikaan hallituksen päätöksillä. Tässä ei ole kuitenkaan enää kovin pitkää aikaa ja kaksi prosenttiyksikköä, se on valtava ponnistus. Mistä löydetään keinot? Kauhanen pohtii.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Antti Kauhanen. Jari Kovalainen / Yle

Työttömien määrä jämähtää

Suomessa on edelleen korkea rakenteellinen työttömyys ja yrityksillä on paljon rekrytointiongelmia. Puhutaan niin sanotusta kohtaanto-ongelmasta.

Viime vaalikaudella työttömien työnhakijoiden määrä laski voimakkaasti. Tänä vuonna määrä vielä alenee ja pysähtyy sitten lähivuosiksi. Ennusteen mukaan pitkäaikaistyöttömien ja nuorisotyöttömien määrä ei enää laske.

– Huolestuttavinta on se, että nuorisotyöttömyys on edelleen ongelma. Se ei ole hellittänyt vieläkään, vaikka olemme nähneet muutaman korkean kasvun vuoden eli työllisyys on todella parantunut. Se on hyvin vakava asia, Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Elina Pylkkänen toteaa.

Pylkkäsen täsmälääke nuorisotyöttömyyteen on koulutus.

– Mitä koulutetumpaa työvoima on, sitä enemmän ihmisiä saadaan työmarkkinoille, hän sanoo.

Työllisyys ei enää kasva rakennusalalla. Teollisuudessakin lomautetaan yhä enemmän väkeä. Rakennusmiehiä Keskustakirjaston työmaalla. Jani Saikko / Yle

Viime vuonna työttömiä työnhakijoita oli 256 000, ja tänä vuonna heidän määränsä laskee 241 000:n. Työnhakijoiden määrän ennustetaan jämähtävän tälle tasolle kahdeksi seuraavaksi vuodeksi.

Myös työvoiman kysyntä laskee voimakkaasti lähivuosina.

Keväällä TEM:n virkamiehet arvioivat, että työllisyys kasvaisi 35 000 hengellä tänä vuonna, mutta nyt ennustetta on korjattu alaspäin 25 000 henkeen. Ensi vuonna työllisten kasvu puolittuu tästä, ja vuonna 2021 työllisten määrä nousee enää 7 000 hengellä.

Hyvät ajat ovat ohi teollisuudessa ja rakentamisessa, eikä työllisyys enää kasva näillä aloilla. Teollisuudessa lomautukset ovat lisääntyneet. Nyt näkyvä kasvu työllisyydessä tulee palvelualoilta.

PT:n Pylkkäsen mukaan tämä kertoo kulutustottumusten muutoksesta eli millä tavalla ihmiset kuluttavat tänä päivänä.

– Palvelujen kysyntä kasvaa, ja ne ovat työvoimavaltaisempia teollisuuteen verrattuna. Siellä automatisaatiota voidaan hyödyntää enemmän. Sitä kautta tuotannon määrä voi pysyä samana vaikka työllisyys heikkeneekin. Palvelut taas ovat hyvin työvoimaintensiivisiä, Pylkkänen kertoo.

Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Elina Pylkkänen. Jari Kärkkäinen / Yle

Ennusteessa ei ole huomioitu hallituksen työllisyystoimia tai niiden vaikutuksia, koska valmistelu on vielä kesken.

Työmarkkinajärjestöt ja virkamiehet pohtivat keinoja parhaillaan työllisyystyöryhmissä. Hallitus odottaa ryhmien esityksiä kevään kehysriiheen.

Pääministeri Rinne on sanonut, että ensi syksyn budjettiriihessä hallituksella pitäisi olla näkymä 30 000 uudesta työllisestä, muuten tehtyjä menolisäyksiä voi joutua tarkastelemaan uudelleen.

– Tähän mennessä ei ole ollut vielä selkeitä suunnitelmia toimenpiteistä, jolla työllisyyttä pystyttäisiin parantamaan. Täytyy myös muistaa, että alkaneilla palkkaneuvotteluilla on iso merkitys työllisyydelle ja niidenkin tulos on täysin auki, Etlan Kauhanen sanoo.

Kauhasen mukaan suuret palkakorotukset suhteessa tuottavuuden kehitykseen voivat heikentää yritysten kilpailukykyä ja vaikuttaa tätä kautta työllisyyteen.

Kansainvälinen taloustilanne heijastuu Suomeen viiveellä

Taloudestakaan ei tule nyt vetoapua Rinteen hallituksen työllisyystalkoisiin.

Työ- ja elinkeinoministeriön ennusteessa viitataan valtiovarainministeriön ja Suomen Pankin talouskatsauksiin, joissa Suomen talouskasvun ennustetaan hidastuvan.

VM arvioi 1,5 prosentin talouskasvua tälle vuodelle, minkä jälkeen bruttokansantuotteen kasvu hidastuu yhteen prosenttiin.

Myös maailmalta kuuluu kehnoja talousuutisia. Maailmankaupan kasvu näyttää olevan hidastumassa laajasti Euroopassa ja useissa, ellei jopa kaikissa Suomen keskeisissä vientimaissa.

Tämä näkyy Suomessa viennin ja investointien kasvun heikkenemisenä. Tällä hetkellä teollisuuden liikevaihto ja tuotannon määrä vielä kasvavat, mutta nekin hidastuvat viiveellä.

Suomen talouskasvu tulee olemaan pääosin kotimainen kysynnän ja erityisen yksityisen kulutuksen varassa, ennusteessa todetaan.

Tämä kaikki heijastuu työllisyyden kehitykseen Suomessa.

Päivitetty 16.20 Etlan Antti Kauhasen ja PT:n Elina Pylkkäsen kommentit.

Lue lisää:

Työllisyysennusteet ovat järjestään synkempiä kuin toteutuneet luvut – "Olemme mielellämme väärässä", sanoo ennusteen tekijä

Työllisten määrä kasvoi viime vuodesta

Suomen työllisyyskehitys näyttää kuin kuolleen ihmisen sydänkäyrältä – Yle kysyi kolmelta ekonomistilta, mitä nyt pitäisi tehdä

Voit keskustella aiheesta alla kello 22.00 asti.