Jarmo Viinanen osallistui elokuussa Suurlähettiläspäiville Helsingissä. Kuva: Joel Maisalmi

Ryhmähalaamisia, vartaloon kohdistuneita epäsopivia katseita, rivoja puheita, sovinistisia juttuja. Nainen ei ymmärtänyt ensin, että suurlähettiläs Jarmo Viinasen tarkoitusperät eivät olisi kunnialliset.



Esimerkiksi tällä tavalla eräs Viinasen naispuolinen alainen kuvaa tapahtumia, jotka ajoittuvat vuosiin 2014–2016 ja Viinasen toimintaan Suomen Tukholman-suurlähetystön päällikkönä.



Nainen kertoo myös, että Viinanen jatkoi käyttäytymistään vielä senkin jälkeen, kun tälle oli ilmoitettu käyttäytymisen olevan ei-toivottua. Viinanen myös esitti kutsuja tavata työajan ulkopuolella, minkä nainen koki tämän iskuyritykseksi.



Kuvaus käy ilmi ulkoministeriön julkisesta päätöksestä, joka koskee Viinaselle annettua kirjallista varoitusta. Näyttönä asiassa on esitetty edustustossa työskennelleiden henkilöiden kirjallisia kertomuksia tapahtuneesta sekä sisäisestä tarkastuksesta tehtyä muistiota.



Päätöksessä kerrotaan myös toisesta naisesta, joka kuvaa Viinasen fyysistä lähentelyä. Kuvauksen mukaan Viinanen tuli usein halaamaan ilman syytä, ei irrottanut otetta, antoi kevyen poskipusun, kohdisti katseen rintoihin sekä yhden kerran ehdotti: ”Pitäisikö meidän tehdä jotain sopimatonta”.



Viinasen on kerrottu käyttäytyneen vastaavalla tavalla myös ulkoministeriön sisäisen tarkastuksen muistiossa, todetaan päätöksessä.



Päätöksessä todetaan, että Viinasen kielenkäyttö on monissa tilanteissa ollut epäasiallista.



”Kuvailisin omalla kohdallani tätä kohtelua eräänlaiseksi kyykyttämiseksi. Muistan, että vain kaksi päivää sen jälkeen, kun olin aloittanut työt uudestaan lähetystöllä, itkin epävoivoisena ja mietin, mitä olin mennyt tekemään palatessani”, kuvaa toinen nainen.



Toinen nainen kertoo Viinasen esiintyneen johtoryhmän kokouksissa aiemmin ”varsin hyökkäävänä ja painostavana”. Nainen kertoo Viinasen inttäneen vastauksia niin, että hän on saanut jotkut henkilöt näyttämään osaamattomilta ja tietämättömiltä.



Viinanen on antanut vastineensa sisäisen tarkastuksen muistiosta. Entistä suurlähettilästä on kuultu lokakuun 24. päivä suullisesti kirjallisen varoituksen perusteena olleesta aineistosta. Viinanen on kiistänyt hänen käyttäytymisestään, kielenkäytöstään ja toiminnastaan edustuston päällikkönä esitetyt väitteet.



Ministeriö tiedotti kirjallisesta varoituksesta tänään torstaina.



Päätöksessä todetaan, että Viinanen on myöntänyt sisäisen tarkastuksen muistioon antamassaan vastinekirjelmässä kiroilleensa joskus huoneessaan.



Ulkoministeriön päätöksessä kuitenkin todetaan, että Viinanen ei ole pystynyt esittämään kiistämisensä tueksi uskottavia perusteita.



Ministeriö ei katso, että väitteitä väärinkäytöksistä ja laiminlyönneistä voisi pitää totuuden vastaisina tai perusteettomina. Viinanen on kutsunut väitteitä totuuden vastaisiksi.



Varoituksen perusteina uskottava näyttö

ja ”kiistaton tieto” aiemmista tapahtumista



Ministeriöllä on myös ollut ”kiistatonta tietoa” tapahtumista, jotka liittyvät Viinasen työhön Suomen YK-edustustossa vuonna 2009. Edustuston henkilöstö on kirjeessä paheksunut Viinasen käyttäytymistä.



Vuonna 2009 asiasta ei kuitenkaan tehty ministeriölle epäasiallisen kokemuksen ilmoitusta. Sen takia asia ei ulkoministeriön mukaan ole johtanut tutkintaan tai seuraamuksiin.



Viinasella ei ole aikaisempaa kirjallista varoitusta eikä vuoden 2009 tapahtumia voida ottaa perusteeksi seuraamukselle, todetaan päätöksessä. Tämä lisäksi Viinanen ei enää toimi edustustonpäällikkönä. Ulkoasiainministeriöllä on mahdollisuuksia osoittaa hänelle muunlaisia tehtäviä.



Näillä perusteilla ministeriö on päätynyt kirjalliseen varoitukseen.



Toinen seuraamusvaihtoehto kirjallisen varoituksen lisäksi virkamieslain mukaan on irtisanominen.