Koolisüsteemi tuleks muuta, nii et õpilased teeks kõik vajaliku ära tundides ning kodutööd poleks tarvis, leiab riigikogu EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme, kes kavatseb selle idee viia ka erakonna valimisprogrammi. Haridusministeeriumi hinnangul ei ole igasugune kodutöö kurjast, kuid see peaks olema läbi mõeldud ja mõistliku mahuga.

Riigikogu EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme kirjutas hiljuti sotsiaalmeedias, et tema arvates ei peaks koolis kodutöid antama, vaid kõik tuleks ära teha juba tundides.

Helme kinnitas ERR-ile, et tegu pole juhumõttega, vaid tema hinnangul tuleks selline muudatus koolisüsteemis ette võtta.

"Gümnaasiumiõpilastel võib olla üheksa 45-minutilist tundi päevas, nad alustavad päeva varem kui täiskasvanud ja lõpetavad umbes samal ajal."

"Tegelikult üleüldiselt on probleem ju selles, et koolipäevad on sisuliselt sama pikad kui täiskasvanute tööpäevad. Gümnaasiumiõpilastel võib olla üheksa 45-minutilist tundi päevas, nad alustavad päeva varem kui täiskasvanud ja lõpetavad enam-vähem samal ajal. Siis lähevad koju ja hakkavad samas mahus edasi töötama, minu meelest pole see normaalne," lausus ta.

Teiseks probleemiks pidas Helme kodutööde puhul seda, et distsiplineerituse tase on väga ebaühtlane - mõned õpilased õpivad kodus, teised - ja neid on palju - teevad kodutöid pealiskaudselt või ei teegi ning tunnis tuleb seetõttu ikkagi teemad uuesti üle käia. See omakorda on igav neile, kes on kodus usinalt õppinud.

Koolilaste suure koormuse põhjus on Helme sõnul ka liiga mahukad õppekavad. Ta tõi näite, et kolme eri võõrkeele asemel oleks mõistlik tavakoolis õpetada üht võõrkeelt, kuid see võiks siis korralikult selgeks saada. Ka kehalise kasvatuse tundide asemel võiks lapsed saada valida mõne endale sobiva trenni.

Helme ütles, et ilmselt jõuavad need ideed ka EKRE järgmiste riigikogu valimiste programmi.

Ministeerium: kodutööde maht ei tohiks olla liiga suur

Haridus- ja teadusministeeriumi üldharidusosakonna asejuhataja Pille Liblik vastas küsimusele, milline on võimaliku kodutöödest loobumise osas ministeeriumi seisukoht, et õppimine toimub koolis ja koduste tööde andmine peab olema eesmärgistatud ning viima arusaamisega õppimiseni.

"Meie õpetajad on väga tublid ning soovivad, et lapsed omandaksid tunnis järjest uusi teadmisi ja kinnistamine paraku jääbki õpilastele koduse töö osaks. Õppetöö aega tuleb planeerida terviklikult, arvestades sinna hulka ka kodustele töödele kuluva aja," lausus ta.

Libliku sõnul peaksid õpetajad kodutööde planeerimisel rohkem koostööd tegema, et nende maht liiga suureks ei kasvaks. Lisaks tuleb koduste tööde andmine paremini läbi mõelda, neil peaks olema kindel ja õpilastele selge eesmärk ning need peaks lapse arengut ja oskusi igakülgselt toetama.

"Loomulikult on laste õppimissuutlikkus individuaalne ja sellest lähtuvalt tuleb ka õpetajal professionaalselt otsustada, kuidas koduste tööde andmist individualiseerida," tõdes Liblik.

Seda, millised on kodutööde andmise tavad mujal Euroopas, ei osanud Liblik öelda. Haridusministeerium ei ole tema sõnul seda analüüsinud.

Vanematelt saadud kaubuste hulk on vähenenud

Rääkides lapsevanemate kaebustest kodutööde rohkuse kohta, ütles Liblik, et tema subjektiivsel hinnangul on neid aasta-aastalt vähemaks jäänud ning pigem pöörduvad lapsevanemad ja õpilased probleemide korral otse kooli ja õpetaja poole.

"On arvestatav hulk koole, kes on viimastel aastatel tegelenud oma koolis õpilastele antavate koduste tööde vajalikkuse analüüsiga ja leppinud kokku, et kodus antakse teha pigem pikemaajalisi projekte, mis kujundavad välja just eespoolmainitud oskusi ja arendavad lisaks ühtlasi näiteks meeskonnatöö, probleemilahenduse, õppimise oskusi," märkis ta.

Kodutööde mahtu analüüsis mõne aasta eest põhjalikult Tallinna Ülikooli uurimisgrupp ning leidis, et kodutöö ei õigusta end juhul, kui laps pole tunnis õpitavat selgeks saanud ja kordab kodutööd tehes samu vigu.

Tunnivaatlused näitasid, et kui tunnis kasutasid õpetajad nüüdisaegsed metoodikaid, siis kodutööde sisu ja vorm olid pigem traditsioonilised kordamisele suunatud.

Õpilastele seostub kodutöödega väsimus ja igavus

"Kurb tõsiasi ilmnes, et kodutöö eesmärki ning juhiseid selgitati ainult 18 protsendis vaadeldud tundidest ning veel vähem arutleti õpilastega selle üle, missuguseid omandatud teadmisi ja oskusi ning milliseid õppematerjale õpilased peaksid kasutama kodutööde teostamiseks," kirjeldas Liblik uurimisgrupi järeldusi.

Õpilaste põhilised emotsioonid kodutööde teostamise juures olid väsimus ja igavus ning kõige harvem kogeti elevust.

"See on igati oodatav tulemus, kui tehakse tööd, mille mõttekust ei tunnetata. Seega, kui kodutöid anda, peab õpilasele olema selge, miks ta vajab lisaks koolipäevale veel ka kodus aega õppimiseks. Kodutööd peaksid olema suunatud siiski autonoomse, ennast juhtiva õppija arendamisele, arusaamisega õppimisele, mitte ainult koolis õpitu kordamisele," lausus Liblik.

Eesti õpilased on paistnud silma heade tulemustega PISA testides, kuid kas see võib olla seotud ka kodutööde tegemisega, ei saa ministeeriumi esindaja sõnul tõendada. Ta rõhutas, et õppimine peab tervikuna olema suunatud sellele, et laps mõistaks, miks ja mida ta õpib.