Ööl vastu reedet langes elektri hind Eestis väga madalale, kella 3 ja 4 vahel oli megavatt-tunni hind vaid 14 senti. Ka päevane elektri hind on viimastel päevadel olnud madalamal kui tavapäraselt. Põhjuseks on nii soojad ilmad kui madal elektritarbimine, kuid ka ülepakkumine elektriturul.

Alates 29. detsembrist langes päeva keskmine elektri börsihind Põhjamaade elektribörsi Nord Pool andmetel Eesti piirkonnas alla 30 euro megavatt-tunni (MWh) kohta ehk alla kolme sendi kilovatt-tunni kohta. Võrdluseks võib tuua, et alles 23. detsembril oli börsihind üle 40 euro MWh kohta, mullu jõuludel aga ulatus üle 50 euro MWh kohta.

Kõige madalamale (päeva keskmine 24,01 eurot MWh) langes hind börsil reedel. Ööl vastu reedet käis hind null euro lähedal.

Eesti Energia energiakaubanduse juht Eero Sirendi sõnul on madala hinna põhjuseid mitu. "Näeme elektriturul ülepakkumist, mida soodustab väga kõrge tuuleelektri toodang, sooja õhutemperatuuri tõttu madal elektritarbimine ja kõrge import kolmandatest riikidest tingituna sealsetest puhkepäevadest," ütles ta.

Elektrienergia import kolmandatest riikidest on viimasel nädalal kasvanud mitmekordseks. "Kolmandatest riikides tuleb meie turupiirkonda Soome ja Leedu kaudu igas tiputunnis 2500 MWh/h, mis tavapärasest impordist pea neli korda rohkem. Võrdluseks, 3800 MWh/h on Baltikumi keskmine tunnitarbimine," selgitas Sirendi, ning lisas, et kuivõrd Venemaalt tulev elekter on CO2 tasust vaba, siis on see odavam ja konkureerib turul ebavõrdsetel alustel teiste tootjatega.

Kuid kuivõrd elektri hind börsil on langenud harjumuspäratult madalale, siis ei kasuta isegi odavama elektri tootjad kolmandatest riikidest täismahus liinide läbilaskevõimsusi, kirjeldas Sirendi olukorda elektriturul.

Tugev, kohati lausa tormiks paisuv tuul Põhja-Euroopas tähendab seda, et ka tuuleenergia toodang on kõrge ning avaldab oma mõju elektri hinnale.

"Praegu on keskmine tuule tunnitoodang Soomes ning Balti riikides kõrge – 2200 MWh/h, mis on umbes 70 protsenti installeeritud tuule võimsusest," märkis Sirendi.

Lisaks tuuleenergiale on praegu tavapäratult kõrge ka hüdroenergia toodang. "Sooja ja sademerohke ilma tõttu on tõusnud reservuaaride tase ja nii suurenes hüdroenergia toodang nii Põhjamaades kui Lätis, kus hüdrotoodang ulatub 1000 megavatini, mida võib juba klassifitseerida suurvee ajaks, mis ei ole selleks ajaks kohane," selgitas Sirendi.

Kui pakkumine on elektriturul praegu suur, siis nõudlus taas tavapäratult väike, põhjuseks soojem ilm kui aastavahetusel tavaliselt. Õhutemperatuuri näidud on Sirendi sõnul 5 kuni 6 kraadi tavapärasest kõrgemal ja pühadejärgne elektritarbimine seetõttu väga madal.

Pakkumise ja nõudluse vahekord on praegu niivõrd erakordne, et elektri hind langes Eestis vaatamata sellele, et alates 27. detsembrist on avariikatkestuse tõttu väljas Estlink 2 ehk Soome-Eesti ühendus. Katkestus kestab prognoosi järgi kuni 13. jaanuarini.