Vědci, kteří zkoumali krev a moč stovky novorozeňat i jejich matek z Českých Budějovic a z Karviné, zjistili, že znečištěný vzduch poškozuje DNA novorozenců. Experti zkoumali, jak se na zdraví a genech dětí i matek podepíše ovzduší, ve kterém žijí. U žen provedli i rozbory mateřského mléka. Ukázalo se, že genetických změn u novorozenců je výrazně více v Karviné. Překvapivě čisté zůstalo mateřské mléko.

Karviná – Stoupačky a radiátory se už dávno rozpálily, z komínů stoupá dým a v ulicích se výrazně zvyšuje množství smogu. Jak znečištěné ovzduší působí na lidský organismus a geny, zjišťovali v ojedinělé studii vědci z Ústavu experimentální medicíny Akademie věd a Fakulty potravinářské a biochemické technologie VŠCHT. Dva roky porovnávali kvalitu ovzduší a jeho vliv na matky a novorozence v Karviné a Českých Budějovicích.

První výsledky, které získalo Aktuálně.cz, prokázaly, že smog poškozuje geny novorozenců a že ve znečištěné Karviné je změn DNA u dětí více než v Budějovicích. V Karviné byl navíc v krvi a moči žen i jejich dětí mnohem větší obsah škodlivin, které pocházely právě z ovzduší. Čisté však zůstávalo mateřské mléko.

Vědci odebírali moč a krev stovce novorozenců, u stovky matek nekuřaček testovali navíc ještě mateřské mléko. Jeden vzorek odebrali v létě a další v zimě kvůli tomu, že v zimě je kvůli topení daleko více znečištěné ovzduší.

Novinkou bylo i to, že u skupiny deseti matek sbírali jejich stravu. „Chtěli jsme vědět, jaký je obsah polycyklických aromatických uhlovodíků v ní. Díky tomu jsme mohli určit, kolik těchto škodlivin se dostalo do těl matek jen z ovzduší,“ řekl jeden ze zpracovatelů studie Radim Šrám.

Výsledky podle něho prokázaly, že v Karviné je poškození genů způsobené benzo(a)pyrenem (karcinogenní představitel polycyklických aromatických uhlovodíků, které vznikají nedokonalým spalováním, pozn. red.) větší než v Budějovicích. Zatímco ovzduší v Karviné je však znečištěné několikanásobně více než v Budějovicích, poškození genů je v Karviné více o desítky procent.

Nižší porodní váha i rychlejší stárnutí

V Karviné bylo zejména v zimě větší i oxidační poškození DNA (vytváří se volné kyslíkové radikály, které mění DNA nebo tuky). „Studie potvrdila, že právě znečištěné ovzduší zvyšuje oxidační stres u novorozenců,“ řekl Šrám. Ten způsobuje třeba nižší porodní váhu, zpoždění psychického vývoje a dýchací problémy. U dospělého zase urychluje proces stárnutí nebo zvyšuje výskyt kardiovaskulárních onemocnění. Už dřívější studie navíc ukázaly, že zhruba sedminásobné množství benzo(a)pyrenu, než povolují normy, má vliv na kvalitu spermií. Na severní Moravě a ve Slezsku jsou takové hodnoty od října do března celkem běžné.

Vitamíny pomáhají, ale všemocné nejsou

Z analýz stravy vyplynulo, že například v srpnu v Českých Budějovicích matky z ovzduší skoro žádné polycyklické aromatické uhlovodíky do těla nedostávaly. Celé zjištěné množství bylo v potravinách. Zato v říjnu už se strava a vzduch podílely na přísunu škodlivin jedna ku jedné.

Karviná na tom byla jako říjnové Budějovice už v srpnu a v říjnu přísun benzo(a)pyrenu ze vzduchu několikanásobně převyšoval ten ze stravy. „Taky jsme zjistili, že příjem zeleniny, ovoce a mléka u matek byl výrazně nižší, než jsou doporučené denní dávky, u mléka jen třetina, u zeleniny třeba jen dvacet procent,“ dodal Šrám.

Což je velmi důležité. Když matky měly lepší přísun zeleniny, hladina poškození DNA u nově narozených dětí byla menší. „Potvrzuje to, že pokud má organismus více vitamínu C, tak si se škodlivinami lépe poradí,“ poznamenal vědec. Podle něho samozřejmě záleží na tom, co lidé jedí, jestli kouří, udržují životosprávu, sportují. „Podle toho jsou změny menší nebo větší. Pokud je však člověk vystaven silně znečištěnému ovzduší, tak se jisté míře poškození genů nevyhne,“ řekl.

Mateřské mléko bylo v pořádku

Překvapivě pozitivní výsledek přinesly rozbory mateřského mléka. „Analyzovali jsme 24 metabolitů a všechny měly velmi nízké koncentrace. Je z toho jasný závěr, že konzumace mateřského mléka v Budějovicích ani v Karviné nezvyšuje koncentraci polycyklických aromatických uhlovodíků v krvi novorozenců. Koncentrace dvaceti tří z nich byla dokonce tak nízká, že to ani nešlo detekovat. Do mateřského mléka se škodliviny téměř vůbec nedostávají,“ řekl Šrám.

Co se týče úrovně znečištění benzo(a)pyrenem, v Karviné v zimě hodnoty i dvacetkrát převyšovaly normu, v Českých Budějovicích se občas blížily pětinásobku. Prachu je v Českých Budějovicích v zimních měsících v ovzduší asi tolik jako v Karviné v létě, normy jsou tady překračovány jen výjimečně. V Karviné pak lidé v zimě dýchají asi pětinásobek toho, co v Budějovicích, a norma je překračována pravidelně.

Vědci mají zatím zpracované údaje, které se týkají narození dítěte. Studovali však také vztah mezi tím, co se zjistilo při narození, a jestli to skutečně ovlivňuje nemocnost dětí do dvou let. „Zatím víme, že mají určité genové změny, poškození, více tam, kde je ovzduší horší, ale co to pro ty děti bude znamenat, se dozvíme v lednu, kdy budeme mít hotové závěry studie,“ dodal vědec.