Men at sammenligne tallene 2,3 milliarder kroner med 2,2 milliarder kroner er som at sammenligne æbler og pærer. Det mener flere eksperter, Detektor har talt med.

- De to beløb kan ikke direkte sammenlignes.

Det siger Kurt Houlberg, der er professor i kommunaløkonomi på VIVE, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd. Og han bliver bakket op af Mads Lundby Hansen, der er cheføkonom i den borgerlige tænketank Cepos.

Tallene dækker nemlig over to vidt forskellige regnestykker, forklarer eksperterne.

Lad os begynde med det socialdemokratiske tal, som regeringspartiet gik ud med i fredags.

De 2,2 milliarder kroner, som indgår i økonomiaftalen for kommunernes budget næste år, knytter sig til kommunernes serviceramme. Det er det beløb, som kommunerne må bruge mere på service, end de gjorde året før.

Service kan i det tilfælde oversættes til velfærd, som gives i eksempelvis skoler, vuggestuer og på plejehjem.

Så er der VLAK-regeringens tal på 2,3 milliarder kroner, som Kristian Jensen går ud med i sit tweet.

Det tal består også af ekstra penge til velfærd, men også af noget andet. De 2,3 milliarder kroner, som Kristian Jensen omtaler, er nemlig en sum af to beløb, der bliver lagt sammen: 1,7 milliarder kroner, som kommunerne må bruge mere på service. Plus 0,6 milliarder kroner i frigjorte midler.

De frigjorte midler var penge, som den daværende regering pålagde kommunerne at spare på administrative udgifter og i stedet bruge på varme hænder i for eksempel hjemmeplejen.