Danskerne lever så længe, at regeringen vil sætte pensionsalderen yderligere op end til de 67 år, som allerede er aftalt.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Alle under 52 år kan se frem til at komme på pension endnu senere, end Folketinget allerede har aftalt. Folkepensionsalderen stiger gradvist fra 65 til 67 år fra og med 2019 og med fuld virkning i 2022, men regeringen vil gå endnu længere.

Middellevetiden er steget så meget siden velfærdsaftalen i 2006, at regeringen vil aktivere den såkaldte reguleringsmekanisme og hæve folkepensionsalderen yderligere, når velfærdsaftalen næste år skal til revision i Folketinget. Det fastslår socialminister Manu Sareen (R).

»Vi lever længere og længere. Det var derfor, pensionsalderen ved velfærdsaftalen i 2006 blev forhøjet fra 65 til 67 år. Og det er også derfor, at vi fremover vil hæve folkepensionsalderen i takt med, at levealderen stiger. På den måde gør vi pensionssystemet mere robust og sikrer finansieringen af det danske velfærdssamfund, herunder også selv pensionssystemet,« siger Manu Sareen.

Partierne bag velfærdsaftalen aftalte, at pensionsalderen skal stige i takt med udviklingen i levealderen, sådan at alle danskerne har udsigt til 14,5 år på folkepension. Derfor indeholder aftalen en reguleringsmekanisme, der nøje beskriver, hvordan pensionsalderen skal sætte op, hvis levealderen stiger.

Pensionalderen kan sættes op med højst et år ad gangen hvert femte år fra og med 2030. Siden 2006 er levealderen steget så meget, at pensionsalderen faktisk burde sættes op med to år i 2030. Det er dog ikke muligt. Men Manu Sareen er indstillet på at sætte pensionsalderen op til 68 år med virkning fra 2030, som er det maksimalt mulige.

»Ja, det er jeg. Og det er jeg sådan set også forpligtet til ifølge loven,« siger Manu Sareen.

»Jeg vil naturligvis følge aftalen om at regulere folkepensionsalderen. I efteråret 2015 skal der - helt efter planen - fremsættes et lovforslag, som regulerer folkepensionsalderen fra og med 2030.«

Venstre er parat til at gå med.

»Vi står ved de aftaler, vi har indgået, og hvis regeringen mener, at levealderen er steget så meget, at pensionsalderen bør sættes op, så gør vi det,« siger Venstres næstformand, Kristian Jensen.

Så I er parate til at sætte pensionsalderen op til 68 år?

»Ja, det er vi, men det er op til regeringen af komme med et lovforslag,« siger Kristian Jensen.

Reguleringen af pensionsalderen i takt med udviklingen i levealderen blev aftalt for at holde de offentlige udgifter i skak. Uden reguleringen ville danskerne i den arbejdsdygtige alder have udsigt til at skulle forsøge et stadigt stigende antal ældre, fordi folk lever længere og længere.

Finansministeriet beregnede i foråret, at der vil opstå et hul i kassen på 50 mia. kroner, hvis politikerne ikke følger den aftalte regulering. Ifølge Finansministeriet er de eneste alternativer til fortsat højere pensionsalder højere skatter eller nedskæringer på den offentlige velfærd.