På fremtidens landbrugsmarker vil kløvergræs vaje i vinden i stedet for kornsorter som hvede og byg.

Græsmarkerne kan blive en realitet, hvis anbefalingerne fra Det Nationale Bioøkonomipanels rapport gøres til virkelighed.

Ordbogen: • Betegnelsen flerårig græs dækker over kløvergræs og andre græssorter. I Danmark forskes der i udvinding af protein fra rødkløver, hvidkløver, lucerne og rajgræs, der alle er slidstærke græsarter. • Grøn biomasse er levende, vådt og urteagtigt plantemateriale, der kan bruges i biogasanlæg. Der forskes i at udvinde protein fra grøn biomasse (flerårige græsser) til at erstatte proteinholdig soja, som bruges til landbrugsdyrefoder.

Interessen for de såkaldt flerårige græsser fodres især af muligheden for udvinding af protein fra græsserne, hvilket ville gøre det muligt at producere protein i Danmark.

I dag importerer landmænd proteinholdig soja til deres husdyrproduktion, hvilket eksempelvis koster svineproducenter seks milliarder kroner årligt ifølge Landbrug & Fødevarer (L&F).

Derudover tyder forsøg på, at flerårige græsser næsten kan fordoble planteproduktionen, da græsset har en betydelig længere vækstsæson end konventionelle kornsorter. Dermed er tørstofudbyttet, som kan bruges til grøn biomasse, større sammenlignet med traditionelt landbrug.

»Flerårige græsser har simpelthen en mere effektiv ressourceudnyttelse end majs, korn og raps, fordi græsset i Danmark kan være aktivt hele året. Desuden har nogle testede græsarter vist, at de også er markant mere produktive end konventionelle afgrøder,« forklarer seniorforsker ved Aarhus Universitets Institut for Agroøkologi Uffe Jørgensen, der blandt andet arbejder med grøn biomasse.

Miljøet gøres grønnere

Seniorforskeren uddyber, at tidligere forsøg og tilgængelig information tyder på, at de flerårige græsser foruden økonomisk potentiale kan støtte op om en række miljøpolitiker, som er på dagsordenen i Danmark.

Miljømæssigt reducerer flerårige græsser kvælstofudvaskningen sammenlignet med et traditionelt sædskifte med korn og raps. Derudover forøges jordens kulstofpulje, da græsrødder afsætter meget kulstof i jorden. Og pesticidanvendelsen kan begrænses som følge af, at græs ikke behøver samme mængder pesticider som f.eks. korn.

Men udviklingen er på trods af miljøfordele endnu ikke moden til straks at omlægge landbruget til flerårige græsser.

Markedsmæssige udfordringer

L&F roser i en pressemeddelelse panelets anbefalinger for at se på flerårige græsser, som erhvervsorganisationen vurderer kan have en positiv økonomisk effekt på både dyre og planteavlere.

Dog betegnes den grønne biomasse som fremtidsmusik, da flerårige græsser ikke er konkurrencedygtige endnu. Udviklingen af de flerårige græssers potentialer skal ske trinvis og i samarbejde med industrien, pointerer L&F.

Det erklærer Morten Gylling, seniorforsker hos Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi (KU), sig enig i. Udfordringen ligger i, at græs ikke tidligere har været udnyttet til udvinding af protein i stor skala i bioraffinaderier.

Panelets anbefalinger: • At de miljø- og klimafremmende effekter ved omlægning til flerårige græsser nærmere verificeres med henblik på, at omlægning til flerårige græsser kan anerkendes som et frivilligt miljøvirkemiddel i fremtidig regulering. • At der sættes ind med forskning på en lang række områder, herunder i ft. at undersøge mulighederne for at udnytte dobbeltafgrøder, for at udvikle foderblandinger baseret på græs, for kvalitets- og udbytteoptimering via forædling, m.m. • At der etableres et antal små, decentrale bioraffinaderier, som skal fungere som test- og demonstrationsanlæg. • At der udvikles et strategisk samarbejde mellem Danmark og Holland om erfaringer med opbygning af produktion og produktudvikling. • At der udarbejdes en grundig vidensyntese, som ser på erfaringerne og tilgangene til at fremme værdikæder baseret på grøn biomasse i Danmark og andre førende lande.

»Græs i dag er ikke en handelsvare, men man skal prøve at lave græsset om til produkter, som har en salgsværdi på markedet. Det drejer sig om at få afsætning – det er en af de større udfordringer,« uddyber Morten Gylling.

Af den grund fokuserer Det Nationale Bioøkonomipanels anbefalinger på udvikling og demonstration af de flerårige græsser.

Blandt udfordringerne kan nævnes konstruktionen af bioraffinaderier, som skal udvinde protein fra græsset, omkostningsfuld transport af det fugtige græs, høst samt lagring af frisk græs, og hvorvidt græsprotein kan sikre kød kvaliteten hos grise samt fjerkræ.

Morten Gylling vurderer, at man inden for fem år kan begynde større demonstrationsprojekter for udvinding af protein, og derefter skal teknologien færdigpudses.

Dernæst kan man kigge nærmere andre muligheder ved biorafinering af græsser, hvor de farmaceutiske og kemiske potentialer vil blive undersøgt.

Hos Aarhus Universitet arbejder man på at idriftsætte et demonstrationsanlæg til ekstrahering af protein fra græs.