Det skyldes, at vi lever længere og dermed har længere tid til at udvikle og leve med kroniske lidelser, forklarer Michael Hvidberg, konsulent, ph.d. og hovedforfatter på undersøgelsen.

- Kronikerbyrden er den største sundhedsmæssige udfordring, både for den enkelte, men også for samfundet, fordi der bliver flere ældre, vi lever længere, og der bliver færre til at betale skat til at kunne behandle folk.

Kræver en anden behandling

Han mener ikke, at tallene i sig selv er overraskende.

Til gengæld er det overraskende, at man ikke har undersøgt det grundigere før, siger han.

Kronikere, der må leve med en sygdom i flere år, bør nemlig ikke få den samme behandling, som folk der brækker et ben og hurtigt kan blive repareret og komme op at stå igen.

- Vi skal have fundet en ny måde at behandle folk på, hvor man ikke har sådan en silotankegang, hvor man kommer ind på et sygehus, bliver behandlet og sendt hjem, siger Michael Hvidberg.

Om undersøgelsen Aalborg Universitet har foretaget Danmarks hidtil største studie i kroniske sygdomme – det er desuden første gang i verden, at man har kortlagt et helt lands kroniske sygdomme. Studiet er et såkaldt registerstudie, som har gennemgået alle registreringer fra sygehus og almen praksis for samtlige danskere over 16 år – i alt 4,5 millioner personer. Undersøgelsen viser, at 65,5 procent af alle danskere over 16 år lider af én eller flere kroniske sygdomme. I alt har forskerne identificeret 199 kroniske lidelser. Kilde: A nationwide study of prevalence rates and characteristics of 199 chronic conditions in Denmark, Aalborg Universitet

I stedet må man tænke mere helhedsorienteret, så også patienter med andre kroniske sygdomme, end dem man hidtil har opgjort, får den behandling, de har brug for, mener han.

- Det er afgørende, at man kender sine patienter og ved, hvilken type sygdom det er, så man kan give den rette behandling, siger han.

Vigtig viden

Også professor i sundhedsøkonomi ved Syddansk Universitet Kjeld Møller Pedersen mener, at undersøgelsen bør give anledning til at se anderledes på tingene.

- Når cirka to tredjedele af befolkningen har en eller flere kroniske sygdomme, så er det en vigtig information, og det er også en information, som vi ikke har haft med den præcision og i den størrelsesorden før, siger han.

- Den (undersøgelsen, red.) siger ikke, hvordan vi skal tackle det, men den giver et billede af byrden og forekomsten og størrelsesorden af den udfordring, vi står over for.

Man skal dog heller ikke male fanden på væggen.

Når undersøgelsen peger på, at to tredjedele og ikke en tredjedel har kroniske lidelser, betyder det ikke, at den sidste tredjedel er blevet glemt.

Netop fordi de optræder i tallene, har de fået den behandling, de har brug for.

Væk fra sygehusene

Det, man i stedet kan bruge den nye viden til, er at indrette samfundet og sundhedssystemet smartere, mener Kjeld Møller Pedersen.

Til forskel fra akutte eller meget komplicerede sygdomme, som sygehussystemet er bygget op omkring, er de kroniske lidelser ofte enklere, men kræver vedvarende behandling eller vurdering.