De øgede bidragssatser har givet plusser i regnskabet, og særligt Nykredit har tjent gode penge, siden bidragsstigningen fra juli sidste år.

Koncernen kom ud af 2016 med et overskud på 5,3 milliarder kroner. Det resultat er allerede overgået efter første halvår af 2017, der gav et plus på 5,4 milliarder kroner efter skat - 3,6 milliarder kroner mere end samme tidspunkt sidste år.

Overskuddet i Totalkredit var efter første halvår af 2017 godt én milliard kroner efter skat. Nykredit oplyser, at Totalkredit kun stod for fem procent af fremgangen i Nykredits resultat - væksten kommer primært fra Nykredit Bank.

- Der er kort sagt for lidt konkurrence, så man bliver, hvor man er, og så bliver det omkostningsfrit at hæve priserne. Det har været et tag-selv bord for realkreditinstitutterne, siger Vagn Jelsøe.

Omkring to procent af låntagerne skifter hvert år institut. En markant lavere andel end for bankkunder og forsikringskunder.

Polstrings-argumentet

Da Nordea Kredit i 2016 fulgte i hælene på Nykredit og satte priserne op, henviste realkreditinstituttet ligesom Nykredit til fremtidige kapitalkrav fra myndighederne.

Alligevel betalte Nordea Kredit sit overskud i udbytte og undgik dermed at polstre sig.

Det er en indikation på, at der ikke mangler kapital til at polstre sig mod nye krav, men at der nok ligger noget andet bag, vurderer Vagn Jelsøe:

- Der er ingen tvivl i mit sind om, at det klinger hult, når de siger, at de skal polstre sig. Det er svært at forklare hele den prisstigning, vi har set i mange år efterhånden, alene med regulering. Det handler simpelthen om, at priserne har fået lov til at stige mere, end de burde.

Læs også : Nykredits bestyrelse vil holde oprørsgruppe uden for magten

- Markedet skriger på, at konkurrencen kommer til at fungere bedre, så vi kan få priserne ned, hvor de hører hjemme, siger han.

Lukkede systemer

Klokken ni i dag offentliggør Konkurrencestyrelsen en rapport om konkurrencen på markedet for boliglån.

Forventningen er, at konklusionen bliver hård over for realkreditinstitutterne, fordi markedet over en lang årrække er skrumpet ind til fire store spillere, der typisk er ejet af bankerne selv, der kan sende kunderne rundt i et lukket system.

Det går nemlig ud over konkurrencen.

- Jeg håber, at Konkurrencestyrelsen vil have nogle idéer til, hvordan man kan bryde den tætte sammenhæng, så der i mindre grad bliver automatik mellem, at hvis jeg er kunde i en bank, så ved man også, hvor jeg får min realkredit, siger Vagn Jelsøe.

- Vi er ikke tilhængere af, at ejendomsmæglere spiller en rolle i forhold til at formidle boliglån til køberne. Så bliver der tvivl om, hvad det er for en kasket, ejendomsmæglerne har på, siger han.