Da den daværende VK-regering i 2010 sænkede den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år med støtte fra DF var argumentet, at det ville virke forbyggende, skriver Information.

Men sådan er det ikke gået, konkluderer en række forskere fra Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (VIVE) og Aarhus School of Business and Social Sciences (BSS) i en ny undersøgelse fra Trygfondens Børneforskningscenter.

Tværtimod var de 14-årige, der blev påvirket af den sænkede lavalder, mere tilbøjelig til at begå ny kriminalitet end 14-årige, som begik kriminalitet før sænkelsen af den kriminelle lavalder.

Læs også : Ros fra Børnerådet: Dommere skal tage sig af kriminelle under 15 år

Det var også mindre sandsynligt, at de 14-årige, som blev påvirket af sænkelsen, blev indskrevet i 9. klasse. Desuden fik de berørte 14-årige lavere karakterer ved afgangseksamen i 9. klasse, viser undersøgelsen.

Den kriminelle lavalder blev hævet til 15 år i 2012.

Socialdemokratiets retsordfører, Trine Bramsen, mener på den baggrund, at VK må anerkende, at en sænkelse af den kriminelle lavalder ikke har en præventiv effekt.

Hun henviser til den ungdomskriminalitetspakke, regeringen har på vej, og som ventes at lægge op til et ungdomskriminalitetsnævn for børn ned til 12 år.

DF ønsker i forbindelse med pakken at sænke den kriminelle lavalder til 12 år, og retsordfører Peter Kofod Poulsen afviser, at det var en fejl at sænke den kriminelle lavalder, selvom det altså ikke havde en præventiv effekt.