Igen i år er 25 boligområder på ghettolisten. Fire nye områder er sat på listen, mens fire områder er fjernet

Det oplyser Transport-, Bygnings- og Boligministeriet. Det er faldende kriminalitet, som har løftet de tre af boligområderne af listen, mens lavt uddannelsesniveau har fået nye områder ind på listen.

De 25 ghettoområder i Danmark Transport- og Bygningsministeriet har torsdag offentliggjort listen over ghettoområder i Danmark. Ligesom i 2015 er der 25 boligområder på listen. Bispeparken i København (ny på listen).

Solbakken mv. i Odense (ny på listen).

Nørager/Søstjernevej m.fl. i Sønderborg (ny på listen)​

Skovgårdsparken i Aarhus (ny på listen).

Mjølnerparken i København.

Tingbjerg/Utterslevhuse i København.

Tåstrupgård i Høje Taastrup.

Charlotteager i Høje Taastrup.

Gadehavegård i Høje Taastrup.

Askerød i Greve.

Karlemoseparken i Køge.

Rønnebærparken/Æblehaven i Roskilde.

Agervang i Holbæk.

Ringparken i Slagelse.

Motalavej i Slagelse.

Vollsmose i Odense.

Byparken/Skovparken i Svendborg.

Stengårdsvej i Esbjerg.

Korskærparken i Fredericia.

Sundparken i Horsens.

Munkebo i Kolding.

Skovvejen/Skovparken i Kolding.

Finlandsparken i Vejle.

Bispehaven i Aarhus.

Gellerupparken/Toveshøj i Aarhus. Følgende fire områder er udgået af listen: Præstebakken/Syrenparken i Esbjerg.

Sebbersundsvej i Aalborg.

Løvvangen i Aalborg.

Stærevej i København

Kilde: Transport- og Bygningsministeriet.

De fire nye områder på ghettolisten er Bispeparken i København, Solbakken i Odense, Nørager/Søstjernevej i Svendborg og Skovgårdsparken i Aarhus.

Områderne Præstebakken/Syrenparken i Esbjerg, Sebbersundsvej i Aalborg, Stærevej i København og Løvvangen i Aalborg er udgået af listen i forhold til sidste år.

Også sidste år var 25 boligområder på listen. Det var det laveste antal siden 2010, hvor listen for første gang blev opgjort.

De boligområder, der kommer på listen, er almene boligområder med mindst 1000 beboere, der opfylder tre ud af fem kriterier.

Kriterierne drejer sig om, hvor mange af beboerne, der hverken har et arbejde eller er i gang med en uddannelse, og hvor mange af beboerne der er indvandrere eller efterkommere fra ikkevestlige lande.

Også antallet af beboere, der er dømt for lovovertrædelse, beboernes indkomst og antallet af beboere, der højst har en grunduddannelse, tages med i betragtningen.

Fakta: Sådan kommer boligområder på ghettolisten • De boligområder, der kommer på listen, er almene boligområder med mindst 1000 beboere, der opfylder tre ud af fem kriterier.

• De fem kriterier er:

• Mere end 40 procent af beboerne mellem 18 og 64 år har ikke tilknytning til enten arbejdsmarkedet eller en uddannelse. Det udregnes som et gennemsnit over de seneste to år.

• Mere end 50 procent af beboerne er indvandrere eller efterkommere fra ikkevestlige lande.

• Mere end 2,7 procent af beboerne over 18 år er dømt for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer. Det udregnes som et gennemsnit af de seneste to år.

• Mere end 50 procent af beboerne i alderen 30 til 59 år har højst en grunduddannelse. Personer med ikke oplyst uddannelsesniveau tælles med.

• Boligområdets indkomst skal være væsentligt lavere end resten af regionens.

• Det måles ved at tage den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige beboere i alderen 15 til 64 år, som ikke er under uddannelse. Den skal være mindre end 55 procent af gennemsnittet for samme gruppe i regionen.

• Kilde: Transport- og Bygningsministeriet.