Sundhedspersonale, der siger op eller går ned med stress, øget risiko for fejl, og patienter der ligger på gangene.

Det danske sundhedsvæsen styrtbløder efter flere år med massive besparelser, og det bliver kun værre.

En kortlægning, Ekstra Bladet har foretaget af regionernes budgetter, afslører, at der samlet set er vedtaget besparelser og omprioriteringer på 2,455 milliarder kroner i 2016 og 2017.

Værst står det til i Region Hovedstaden, der skal spare og omprioritere for 640 millioner kroner næste år. Det har blandt andet medført, at Morten Hedegaard, som i 14 år har stået i spidsen for fødeafdelingen på Rigshospitalet, har sagt op, fordi han ikke længere kan stå inde for behandlingen.

Se også: Skrider i protest: - Det er svært at gøre fødsler mere effektive

Og ifølge professor Niels Høiby, der også sidder i regionsrådet i Region Hovedstaden for Liberal Alliance, så er smertegrænsen for længst nået.

– Det er gået alt, alt for vidt. Sygehusene er efterhånden blevet nogle fabrikker, hvor du kommer ind og så hurtigst muligt skal ud igen for at få liggetiden ned. Det er voldsomt, og det er faktisk utroligt, at patienterne finder sig i det, siger Niels Høiby, der udtaler sig som læge og politiker.

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.

For voldsomt

Professoren understreger, at besparelserne generelt rammer alle patienter, men at nogle patientgrupper rammes ekstra hårdt for tiden.

– Det går især ud over de ældre medicinske patienter, og senest har vi her i hovedstaden også set, hvordan de fødende bliver hårdt ramt, men også eksempelvis patienter med rygmarvsskader har oplevet en voldsom forringelse af deres behandling, siger Niels Høiby.

Han har også på første parket været vidne til, hvordan sundhedspersonalet er blevet ramt som følge af besparelserne:

– Jeg kender personligt flere læger, der lige nu er sygemeldt med stress. Og det bekræftes også af Arbejdstilsynets rapporter om arbejdsmiljøet, hvor sygehusene får sure smileys på stribe, fordi arbejdsbyrden simpelt hen er blevet for stor.

Kan føre til fejl

– Vi ser også flere, der lader sig pensionere tidligere eller simpelt hen siger op, fordi det er blevet for voldsomt, siger han.

Hos Danske Patienter, der repræsenter 82 patient- og pårørende-foreninger, frygter man, at de massive besparelser går ud over patienterne:

– Der er flere indikationer på, at man nogle steder er presset helt i bund, hvilket vi senest har set på Rigshospitalet med klinikchefens opsigelse. Vi har også set Arbejdstilsynet give strakspåbud på flere hospitaler, fordi forholdene for de ansatte var så pressede, at de ikke kunne følge med.

– Det går ud over kvaliteten og i sidste ende patienterne, fordi det øger risikoen for fejl, siger formand Camilla Hersom.

Se også: Jordemødre på Skejby har for travlt til frokost og fritid

Hun fremhæver konkret, at mange patienter lige nu oplever, at garantien om at få udredt sin sygdom inden for 30 dage ikke overholdes. Samtidig har flere sygehuse rundt om i landet problemer med overbelægning, hvor patienter må tage til takke med at ligge på gangene, hvilket også bekræftes på e-sundhed.dk, hvor man kan se, at der i september overalt i landet var problemer med overbelægning.

– Vi er på kanten af, hvad vi kan være bekendt over for patienterne, og man bliver nødt til nu at tage en grundig politisk diskussion om, hvorvidt vi prioriterer sundhedsområdet for lavt, siger Camilla Hersom.

Professor: Derfor svinges sparekniven

Kjeld Møller Petersen, professor i økonomi, vurderer, at økonomien i sundhedsvæsenet er for stram.

Sygehuse lukker, akutbiler bliver kørt i garagen, og der bliver færre sygeplejersker på gangene. Alt det skyldes, at regionernes budgetter ikke står mål med, hvad det koster at drive sygehuse, lyder det fra Kjeld Møller Petersen, professor i økonomi ved Syddansk Universitet med speciale i sundhedsvæsenet.

– Regionerne sidder i lidt af en skruestik. På den ene side kommer der nye behandlingsformer og medicin, der er dyrere end det nuværende, ligesom der er flere og flere ældre, der bruger sundhedsvæsenet. På den anden side står staten og siger, at I skal død og pine holde budgetterne, mens de tilfører dem for få midler til at opveje de øgede udgifter. Det er pebernødder, de får ekstra, hvis man ser på det samlede billede, siger Kjeld Møller Petersen.

Mens det kan se ud, som om de store spareplaner skyldes, at regionerne er dårlige til at styre deres økonomi, er det i langt højere grad, fordi man i regionerne udskyder besparelser i håb om, at der ved næste aftale med staten vil blive tilført de fornødne midler, så man kan undgå spareplanerne, vurderer Kjeld Møller Petersen.

– Jeg mener helt ubetinget, at regionerne gør et ganske fornuftigt arbejde med at drive sundhedsvæsenet på de vilkår, de har. Det handler simpelt hen om, at økonomien er så stram.