Nu kan du ikke længere oprette et selskab til en krone.

Regeringen har torsdag indgået en politisk aftale med Dansk Folkeparti om at afvikle selskabsformen iværksætterselskaber eller IVSer, som er forkortelsen.

Selskabsformen blev skabt med det formål at styrke iværksætteri ved at gøre det lettere og billigere at stifte selskab. Men der har været en slagside ved praktisk talt at gøre det gratis at oprette et selskab.

»Iværksætterselskaberne er et kuldsejlet eksperiment, når vi ser helt nøgternt på tallene. Der er for mange, der ryger til tvangsopløsning og konkurs. Regningen betales af det offentlige. Det dur ikke,« forklarer direktør hos FSR – danske revisorer Tom Vile Jensen.

Han er enig med regeringen i, at man ikke længere kunne sidde de problemer, der er med IVSer, overhørig. Og problemerne er beskrevet grundigt i en rapport udarbejdet af Erhvervsstyrelsen i september 2018, der endte med at blive iværksætterselskabernes endeligt. »Analyse af iværksætterselskaber« slog fast, at selskabsformen i for mange tilfælde er blevet brugt mod hensigten.

FAKTA Hvad er et Iværksætterselskab? Et iværksætterselskab, forkortet IVS, er et reguleret kapitalselskab. Selskabstypen blev skabt for at afløse den type selskaber, der betegnedes Selskab med begrænset ansvar (SMBA), der fra 2014 ikke længere kunne registreres. Et iværksætterselskab (IVS) kan stiftes for en kr. i startkapital. Selskabet skal dog i stedet spare 25 pct. af det årlige overskud op, indtil selskabskapitalen og en særlig reserve udgør 50.000 kr. IVSer er omfattet af selskabsloven. I modsætning til enkeltmandsvirksomheder, hvor ejeren hæfter ubegrænset for enkeltmandsvirksomhedens forpligtelser, hæfter ejere i iværksætterselskaber kun med deres betaling for anparterne. Det har været populært at stifte den slags selskaber. I 2014 blev der stiftet 5.643 IVS-selskaber – i 2018 blev der stiftet 14.928. En analyse foretaget af Erhvervsstyrelsen viste dog, at der har været omfattende problemer med skatte- og afgiftsrestancer, at iværksætterselskaberne udgør en risiko for svig, og at mange af selskaberne tvangsopløses på statens regning. Disse problemer var ifølge rapporten større end forventet. FOLD UD FOLD UD

Problemer med skatte- og afgiftsrestancer, at iværksætterselskaberne udgør en risiko for svig, og at mange af selskaberne tvangsopløses på statens regning. Disse problemer var ifølge rapporten langt større end forventet.

»Det er vigtigt for iværksætteriet, at det er nemt og billigt at stifte virksomhed i Danmark, og det var også den oprindelige tanke med iværksætterselskaberne. Men IVSerne har blandt andet den ulempe, at man kan stifte gæld i dem og efterfølgende lade dem tvangsopløse uden selv at miste penge. Det medfører en risiko for svig. Derfor vælger vi nu at afskaffe selskabsformen,« udtaler erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) i forbindelse med meldingen om afskaffelsen.

Ministerens og revisorernes holdning deles dog ikke ude i Iværksætterdanmark.

»Jeg synes, at det er en sort dag. Danmark har gjort det vanskeligere at blive iværksætter i en situation, hvor vi har behov for flere iværksættere,« siger Peter Kofler, der er formand for Dansk Iværksætter Forening.

Han anerkender, at der har været udfordringer med iværksætterselskaberne, men mener samtidig, at beslutningen er enorm ærgerlig og ikke gennemtænkt.

»Hvorfor retter man ikke op på de uhensigtsmæssigheder, der har været, frem for at afskaffe hele selskabsformen? Det har man jo været i stand til i andre lande, der har lavere kapitalkrav,« siger Peter Kofler.

Billigere at stifte ApS

Regeringen har dog stadig et fast blik rettet mod, at det hverken skal være for bøvlet eller for dyrt at stifte nye selskaber. Derfor bliver kapitalkravet til anpartsselskaber sænket fra 50.000 kr. til 40.000 kr. i sammen pennestrøg, som IVSerne afskaffes. Kravet kommer ifølge Erhvervsministeriet dermed i højere grad på niveau med de øvrige skandinaviske lande.

Det er dog ikke godt nok, vurderer Peter Kofler fra Dansk Iværksætter Forening.

»Når vi nu på den ene side siger, at unge skal udfordre lønmodtagertilværelsen, så er 40.000 kr. mange penge for et ungt menneske for at komme i gang som iværksætter,« siger han.

Sænkelsen af kapitalkravet falder heller ikke i FSR – danske revisorers smag. Ifølge Tom Vile Jensen var IVSer til én krone en af mange såkaldte lempelsestiltag på virksomheds- og regnskabsområdet, hvor også revisionspligten er blevet fjernet fra de fleste selskaber, samtidig med at informationerne i regnskaberne styk for styk er blevet trukket ud af de regnskaber, som selskaberne skal aflægge.

Det er tredje gang på kun godt ti år, at kapitalkravet for ApSerne bliver sat ned, og det er dermed blevet reduceret fra 125.000 kr. for ti år siden til, at indgangsbilletten til et selskab med begrænset personlig hæftelse nu er 40.000 kr.

»I en tid, hvor vi som land er dårligt forberedt med et skattevæsen i knæ og et politi, der ikke har mange ressourcer til at tage sig af selskabssvindel, så synes vi, at det er risikabelt at sænke kravene igen igen,« siger Tom Vile Jensen.

Ifølge Erhvervsministeriet er der i dag ca. 45.000 iværksætterselskaber. Disse selskaber skal inden for to år omregistrere sig til anpartsselskaber med en selskabskapital på minimum 40.000 kr.