- Ja tak - og så farvel og tak.

Arbejdsløse, der er endt med et nyttejob, skrotter i stor stil forløbet og finder et rigtigt job eller tager til takke med kødgryderne hos mor og far.

Siden ordningen trådte i kraft den 1. januar og frem til april, har kommuner i hele landet taget ordningen til sig. 2.056 gange er en arbejdsløs sendt i arbejde på en offentlig arbejdsplads til en løn, der i gennemsnit ligger på omkring 10.000 kroner om måneden - før skat vel at mærke.

Men de arbejdsløse dropper ofte nyttejobbet. Hele 1.096 gange er forløbet sluttet, med at den arbejdsløse har forladt ordningen. Det svarer til, at over halvdelen bliver afbrudt inden de har forløbet i de samlede 13 uger. Herfra melder historien ikke noget om, hvorvidt den arbejdsløse finder et job, en uddannelse eller ikke var i stand til at passe jobbet.

Det fremgår af tal, som Kommunernes Landsforening har trukket for DR Nyheder.

Kort om nyttejob







Kilde - nyttejob.com

Kommuner: Ordningen virkerSpørger man de kommunale jobcenterchefer, så er de dog ikke i tvivl: Ordningen virker og får folk i job.

- Årsagen til de hopper fra, som vi ser det, er typisk, fordi de får en så lav ydelse, at de ikke skal arbejde ret mange timer, for at få den samme ydelse, som hvis de skulle aktiveres 37 timer om ugen, siger Mette Plougmann Sørensen, leder af job- og kompetencecenter vest i Holstebro til DR Nyheder.

Den samme melding lyder fra Hjørring og Frederikshavn kommuner. På Center for Arbejdsmarked i Frederikshavn Kommune, ser Hans Henrik Borup Jørgensen klart, at ordningen har en effekt.

- Flere kommer i beskæftigelse, og nogen kommer i uddannelse, siger han.

Ingen forskning og stort mørketal

Selvom nyttejobbene officielt er skabt, for "at den enkelte udfører en samfundsnyttig opgave for sin ydelse", som det officielt hedder, så er ordningen også i praksis med til at reducere kommunernes udgifter til overførselsindkomster. Og er det et kriterium, så er ordningen en succes, siger arbejdsmarkedsforsker Thomas Bredgaard fra Aalborg Universitet.

- Det har aldrig været det officielle formål med nyttejobordningen, at den skulle have den her skræmmeeffekt, men der er vist ingen tvivl om, at det har været et uofficielt formål. Altså at man skulle undgå, at der er alt for mange unge mennesker, der kommer til at søge kontanthjælp og uddannelseshjælp. I den forståelse har ordningen virket efter hensigten.

Han slår samtidig fast, at man ikke kan konkludere, hvorvidt ordningen øger beskæftigelsen. Der er indtil videre ikke lavet noget forskning på området.

- Det kan være, fordi de personer kommer i uddannelse eller arbejde, men det kan også være fordi, de bliver fuldstændig afskrækkede fra at søge kommunen om hjælp.