'Oldnordisk' priskoncept

Den forklaring køber Jan Damsgaard imidlertid ikke.

- I dag har vi en monopollignende situation, hvor Nets ikke rigtigt bliver udfordret, fordi de nyder nogle særlige privilegier. Det er eksorbitant dyrt at betale gennem Betalingsservice. Det burde kun koste en fraktion af det, de kræver, siger han.

Ifølge it-professoren så koster det helt sikkert noget for Nets at oprette en aftale om Betalingsservice, men når aftalen først er lagt i systemet og kører måned for måned, så burde virksomheden ikke kunne slippe afsted med at kræve flere kroner for hver regning, der betales gennem tjenesten.

- Når først man har udviklet Nets’ Betalingsservice, så har man ikke nogen særlige udgifter forbundet med at køre endnu en transaktion igennem. Man har tværtimod nogle stordriftsfordele, siger Jan Damsgaard.

Det betaler de seks fagforeninger til Nets: • Fagforeningerne 3F, HK, FOA, DJØF, DLF og DSR har tilsammen over 775.000 medlemmer, der betaler via betalingssservice.

• Medlemmerne af de seks fagforeninger betaler hver over 50 kroner om året til Nets.

• I 2018 svarede det til over 45 millioner kroner.

Som eksempel nævner han, at Nets også tager yderligere gebyrer for hver linje ekstra tekst på en regning, der sendes til forbrugeren gennem Betalingsservice. Det er ifølge professoren "oldnordisk" at betale for.

- Hvad koster det at sende en ganske kort e-mail sammenlignet med en lidt længere e-mail? Det koster ikke mere. Så der er ikke nogen teknologisk begrundelse for, at det skulle være dyrere at sende en længere tekststreng end en kortere tekststreng, siger Jan Damsgaard.

Dyrest, men smartest for firmaer

I dag kan forbrugere også bruge betalingskort og i nogle tilfælde Mobilepay til at gennemføre faste, månedlige betalinger.

Men ifølge et notat fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen så er Betalingsservice "umiddelbart den dyreste debiteringsløsning i Danmark".

Mere end halvdelen af omkostningerne ved driften af Betalingsservice sendes videre til landets banker, fastslår Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i notatet.

Og sammenlignet med andre lande har Nets' produkt en "monopollignende karakter", skriver styrelsen.

- Det er et problem, fordi de gebyromkostninger, som firmaer har til Nets, hvor skal de komme fra? I sidste ende kan de kun komme et sted fra, og det er fra os som forbrugere, siger Jan Damsgaard.

Nets er blevet mere værd i de seneste år Nets er grundlagt i 1969 under navnet PBS og styrer blandt andet dankortet og Betalingsservice.

I 2014 bliver Nets solgt af bankerne til kapitalfondene Bain, Advent og ATP for 17 milliarder kroner.

I 2016 børsnoteres Nets til en værdi af 30 milliarder kroner, og det kommer frem, at ledelsen har et aktieprogram, der giver en gevinst på 1,6 milliarder kroner.

I 2018 køber kapitalfonden Hellman & Friedmans Nets for 33,1 milliarder, og virksomheden bliver trukket af børsen.

I maj i år afdækker Børsen, at et incitamentsprogram for 60-70 chefer i Nets kan give dem en gevinst på syv milliarder kroner.

I august melder Nets ud, at man har lavet en aftale om at sælge konto-til-konto-baserede tjenester - herunder Betalingsservice - for godt 21,3 milliarder kroner til amerikanske Mastercard.

Kilder: Nets, Ritzau, Berlingske

De alternative betalingsløsninger kan heller ikke i nærheden af det samme, som den konto-til-konto-løsning Nets leverer med Betalingsservice, forklarer professoren.

Eksempelvis kan automatiske kortbetalinger give administrativt bøvl, hvis man misser en betaling om husleje eller kontingent, fordi en kunde skifter til et andet kort eller til en anden bank.

Firmaer har også den fordel ved at bruge Betalingsservice, at man som kunde selv løbende skal gå ind og tjekke sine betalinger. Andre tjenester sender typisk en besked, hver gang der trækkes et beløb, forklarer Jan Damsgaard.

- Kunden kan på den måde være tilbøjelig til at skifte leverandør. Så sandsynligheden for, at firmaer modtager deres betaling med andre tjenester end Betalingsservice, er meget mindre, siger han.

Det er ifølge professoren endnu en af grundene til, at organisationer og firmaer holder fast i Betalingsservice til trods for prisen.

Hvis fagforeninger og velgørende organisationer er så trætte af de her i deres øjne meget høje gebyrer, hvorfor skifter de så ikke bare?