Skolen er blevet splittet op i to. I den nye afdeling er 63 ud af de 64 elever tosprogede.

Det er ulovlig forskelsbehandling, når en skole vælger at opdele elever efter, om de er tosprogede eller ej, mener Institut for Menneskerettigheder. Derfor har de indgivet en klage over Herning Kommune til Ligebehandlingsnævnet.

- Her bliver de etniske minoritetsbørn stillet ringere bare på grund af deres etnicitet. De bliver udskilt, og de bliver stemplet og stigmatiseret som anderledes. Det er det, man ikke må gøre i skolesammenhæng, siger ligebehandlingschef for instituttet, Maria Ventegodt.

Sagen tager sit udspring i, at Herning Kommune sidste år besluttede at splitte Herningsholmskolen op i to afdelinger, fordi man frygtede, at de mange tosprogede elever på skolen ville få de etnisk danske børn til at rejse. Derfor åbnede der i august en ny afdeling af skolen på en ny adresse - hvor 63 af de 64 elever er tosprogede.

- Der var en stigende bekymring for, hvordan sammensætningen af elever ville udvikle sig på Herningsholmskolen. Vi har simpelthen valgt at lytte til de forældre, som har henvendt sig til os, siger formand for Børne- og Familieudvalget i kommunen, Dorte West fra Venstre, om beslutningen.

Den oprindelige Herningholm Skole ligger på Sjællandsgade i Herning, mens den nye afdeling ligger i boligområdet Heltbjerg.

Hvis de gik i skole med de danske børn, ville det være bedre, fordi de danske børn kender til den danske kultur Haset Habtu, mor

Mor: - De mangler nogle kulturer

Men det er ikke ideelt, mener Haset Habtu, der er flygtning fra Eritrea. Hendes seksårige datter går i 0.-klasse i den nye afdeling på skolen. Ifølge hende er den nye inddeling problematisk, da eleverne afskæres fra de etnisk danske børn.

- Jeg synes, at det ikke er så godt. Hvis de kun går i skole med flygtningebørn, mangler de kultur og det danske sprog, siger Haset Habto til TV MIDTVEST og fortsætter:

- Hvis de gik i skole med de danske børn, ville det være bedre, fordi de danske børn kender til den danske kultur, og flygtningebørnene kan bedre lære sproget.

Derfor vækker det glæde hos hende, at tiltaget nu skal behandles af Ligebehandlingsnævnet. Hun håber nemlig på, at hendes datter kan komme til at gå i skole med etnisk danske børn også.

- Hvis de kommer til at gå sammen med danske børn i skolen, bliver jeg meget glad, siger Haset Habtu, der har en datter i den nye afdeling Foto: TV 2

Kommunen ikke enig med klage

I Holtbjerg er den nye afdeling af skolen startet op i nogle gamle skolebygninger, som er genåbnet i formålets tjeneste. I Herning Kommune ser de ikke noget problem i, at de gamle bygninger nu skal huse de mange tosprogede elever.

- Det er ikke diskrimination i vores øjne, at vi genåbner en lokalskole, der har eksisteret i mange årtier med ekstra mange ressourcer. Nu genåbner vi den som en afdelingsskole med et tæt samarbejde mellem de to matrikler, siger Dorte West.

Men det var vel fordi, der var kommet for mange tosprogede elever på den anden skole?

- Det var en del af problematikken, og det har vi vedkendt os hele tiden, siger formanden for Børne- og Familieudvalget.

Hun understreger dog, at kommunen ikke er enig i den anklage, Institut for Menneskerettigheder har rejst.

Forkert grebet an

Hos Institut for Menneskerettigheder er de da også klar over, hvad Herning Kommune har forsøgt at opnå med det nye tiltag. Men der er en hage ved metoden, lyder det.

- Hensigten er god. Kommunen ønsker at fastholde både ressourcestærke og ressourcesvage børn på skolen, de ønsker at løfte minoritetsbørnene fagligt og socialt. Problemet er bare, at man ikke må gøre det på den her måde, siger ligestillingschef Maria Ventegodt til TV MIDTVEST.

Hun understreger, at instituttet stadig mener, at der er tale om ulovlig forskelsbehandling.

Kan ende med lukning

Da beslutningen om at lave opdelingen sidste år blev taget, mente borgmester i Herning Kommune, Lars Krarup, at det var en redningskrans til Herningsholmskolen.

- Det er vi nødt til for at redde Herningsholmskolen, så den stadig er attraktiv for etnisk danske forældre, sagde Lars Krarup til Herning Folkeblad dengang.

Nu kan det dog ende helt anderledes for skolen. Hvis Ligebehandlingsnævnet når frem til, at der er tale om ulovlig forskelsbehandling, kan Herning Kommune nemlig blive tvunget til at lukke den omtalte skole.