Ingen andre steder i Norden stilles der så høje krav til gymnasieelevernes evner til at tale, læse, skrive og forstå engelsk, som vi gør i Danmark. Det viser en ny oversigt fra Undervisningsministeriet.

Studenter med engelsk på A-niveau bliver således så dygtige til engelsk, at de kan opnå det næsthøjeste niveau på den fælleseuropæiske skala (CEFR) til vurdering af sprogkundskaber. Dette niveau kan tilsvarende studenter fra Norge, Sverige og Finland ikke hamle op med. Island indgår ikke i undersøgelsen.

FAKTA Højere krav i Danmark Undervisningsministeriet har udarbejdet en oversigt over, hvilke krav der stilles til gymnasieelevers sprogfærdigheder i engelsk på A- og B-niveau i Danmark, Sverige, Norge og Finland. Slutmål for engelsk på B-niveau:

Danmark: B2

Sverige: B1

Norge: B1

Finland: B1 Slutmål for engelsk på A-niveau:

Danmark: C1

Sverige: B2

Norge: B2

Finland: B2 The Common European Framework of Reference for Languages (CEFR) er en europæisk skala, der beskriver, hvilke niveauer sprogbrugeres kundskaber er på. Betegnelserne er i rækkefølge A1, A2, B1, B2, C1, C2, hvor A1 er det laveste niveau, og C2 er det højeste niveau.

Sprogbrugere på basisniveau ligger på niveau A1 og A2, selvstændige sprogbrugere ligger på niveau B1 og B2, mens C1 og C2 betegner avancerede sprogbrugere. FOLD UD FOLD UD

Samtidig med at kravene i Danmark er højere end i de øvrige nordiske lande, har de danske studenters karakterer i engelsk på både A- og B-niveau været stigende siden 2009. Det fremgår af et skriftligt svar fra undervisningsminister Merete Riisager (LA) til uddannelsesordfører Jens Henrik Thulesen Dahl (DF). Men han er i tvivl om, svaret skal tolkes positivt eller negativt.

»Det er rigtig fint, at vi i Danmark stiller store krav. Man kan ikke kritisere høje ambitioner og høje mål, og engelsk er et centralt og vigtigt sprog, som betyder noget for, hvordan vi klarer os,« siger Jens Henrik Thulesen Dahl og fortsætter:

»Men vi kan ikke se, hvad de unge mennesker kan, når de kommer ud på den anden side af eksamen. Deres karakterer bliver bedre og bedre, og det bekymrer mig faktisk, for jeg har svært ved at forestille mig, at man bliver så meget dygtigere på så kort tid.«

Af svaret fremgår det da også, at det ikke kan afvises, at de stigende karakterer skyldes andre forhold end elevernes faglige niveau. Undervisningsministeriet og Uddannelsesministeriet foretager i øjeblikket en evaluering af karakterskalaen, hvor de bl.a. undersøger muligheden for karakterinflation.

»Oplysningerne i svaret bestyrker mig i, at evalueringen af karakterskalaen er tiltrængt,« siger Jens Henrik Thulesen Dahl.

FAKTA Bedre karakterer Udviklingen i karakterer i engelsk til studentereksamen 2009-2017 (skriftlige og mundtlige årskarakterer samt skriftlige og mundtlige eksamenskarakterer): Engelsk A

2009: 6,3

2010: 6,4

2011: 6,5

2012: 6,6

2013: 6,6

2014: 6,7

2015: 6,8

2016: 6,9

2017: 7,0 Engelsk B

2009: 6,0

2010: 6,2

2011: 6,3

2012: 6,3

2013: 6,3

2014: 6,4

2015: 6,5

2016: 6,8

2017: 6,9 FOLD UD FOLD UD

Danske elever lærer sprog, kultur og litteratur

Formanden for Danske Gymnasier, Birgitte Vedersø, forklarer, at de danske krav er højere, fordi vi vægter litteratur og kultur højt i undervisningen.

»Det lønner sig, at vi har en holdning til, at engelsk som fremmedsprog i Danmark ikke kun skal handle om sproglige færdigheder. De højere danske krav handler om indholdet, om det litterære og det kulturelle. Vores unge er rigtigt dygtige til at læse og fortolke tekster, og det er vigtige kompetencer i fremtidens samfund. Det betyder noget, hvis man vil nå til en dybere forståelse af et fremmedsprogligt lands kultur og ikke vil nøjes med det rent kommunikative,« siger Birgitte Vedersø, der er rektor på det københavnske gymnasium Gefion.

Formanden for engelsklærerforeningen, Bodil Hohwü Nielsen, fortæller, at det blandt andet fremgår af læreplanen i engelsk, at elever, der har engelsk på A-niveau, skal læse uddrag af Shakespeares værker.

»Der er ingen tvivl om, at læreplanen i engelsk er ambitiøs og stiller høje krav til de danske elever. De skal læse mange forskellige typer tekster og skal på A-niveau arbejde med centrale litterære og kulturelle strømninger i Storbritannien eller USA. Det kan for eksempel være romantikken, som skal sammenholdes med nutidens syn på bæredygtighed og natur,« forklarer Bodil Hohwü Nielsen.

På nogle områder kan det være vanskeligt at sammenligne på tværs af lande. For eksempel beskriver de danske slutmål de dygtigste elever med den højeste målopfyldelse, mens Sverige anvender beskrivelser af den mindste grad af målopfyldelse. Dette ændrer dog ikke ved, at kravene til danske elever samlet ligger højere, konkluderer Undervisningsministeriet.