Energiselskabet ventes at lave frasalg for mere end 50 mia. kr. Det kan betyde en sjældent set pengeregn over aktionærerne.

Kasper Brøndgaard Andersen, f. 1986, er journalist på Finans. Kasper er uddannet fra Journalisthøjskolen i Aarhus og har siden 2009 været eksiljyde i København, hvor han startede med at dække energi og transport for Ingeniøren og kort arbejdede freelance for Radio24syv i Kairo under Det Arabiske Forår. Siden fik han smag for erhvervsjournalistik på først Energiwatch og siden Ritzau Finans. På Finans dækker Kasper energibranchen, M&A, transport og service, mens han i fritiden ser og spiller fodbold, løber maraton og læser alt af og om Warren Buffett.

Ørsted kommer til at svømme i penge i en sådan grad, at flere iagttagere forventer et ekstraordinært milliardudbytte til aktionærerne, som sjældent er set magen herhjemme.

Energiselskabet solgte forleden halvdelen af havvindmølleparken Hornsea Project One for 37 mia. kr. og arbejder i øjeblikket på at sælge elnettet i Hovedstaden, som ventes at have en salgspris på ca. 15 mia. kr.

Den Hongkong-baserede storbank HSBC skriver i en analyse, at banken forventer et ekstraordinært udbytte i 2019 eller 2020.

»Det er meget, meget sandsynligt, at der kommer en pose penge til aktionærerne, simpelthen fordi man har for mange penge i kassen,« siger Morten Imsgard, analytiker hos Sydbank.

Ørsted er på få år gået fra at mangle penge til at føre sine vækstplaner ud i livet til i dag at have et luksusproblem, hvor investeringer i nye havvindmølleparker på 16-17 mia. kr. årligt ifølge HSBC kan finansieres via de løbende indtægter fra eksisterende vindmølleparker.

Dertil kommer, at Ørsted stort set er gældfri og mere konservativt finansieret end ledelsens egen målsætning, selvom forretningen ifølge iagttagere uden problemer ville kunne håndtere at optage gæld svarende til to gange driftsresultatet.

I år venter HSBC, at driftsresultatet (ebitda) nærmer sig 25 mia. kr., mens niveauet ventes at være omkring 20 mia. kr. i 2019 og 2020.

»Det er nogle vanvittige beløb, og det understreger også den transformation, som Ørsted har været igennem. De er på meget, meget få år gået fra at skulle have en kapitaltilførsel til at svømme i penge,« siger Morten Imsgard.

Blandt investorer og analytikere giver det ofte anledning til bekymring, hvis selskaber er overkapitaliserede, fordi det kan opmuntre ledelsen til at slække på disciplinen. Samtidig sænker det et selskabs forrentning, hvis bankbogen bugner med penge, som ikke er sat i arbejde.

HSBC skriver ligefrem i sin analyse, at der er en »downside risk« - altså en risiko for kursfald - hvis ikke Ørsted får en mere passende kapitalstruktur. Det er simpelthen problematisk for aktionærerne, at Ørsteds pengetank bugner. Det skyldes, at det reducerer forrentningen, hvis pengene blot står parkeret i banken.

Marianne Wiinholt, finansdirektør i Ørsted, medgiver, at selskabet i dag er overkapitaliseret.

»Den kritik forstår vi fuldt ud« siger hun til Finans.

Wiinholt peger på, at selskabet har flere muligheder. Enten skal man investere noget mere, eller også skal pengene retur til ejerne.

Ledelsen har allerede besluttet, at man som udgangspunkt ikke vil sælge de næste vindparker, der bygges i Europa, medmindre man får et rigtig godt tilbud.

»Så der absorberer vi rigtig meget kapital. Og så må vi se, om vores udbyttepolitik er, som den skal være. Det er et samlet regnestykke, vi kommer tilbage til på vores kapitalmarkedsdag,« siger finansdirektøren.

Ørsted udbetalte tidligere i år et udbytte på 9 kr. pr. aktie svarende til et samlet beløb på 3,8 mia. kr. Selskabets politik er i dag at øge udbyttet årligt med en høj encifret procentsats. Ørsted holder kapitalmarkedsdag i november.