Lande omkring os har betydelig mere offentlighed om deres efterretningstjenester. Eksperter er bekymrede.

Mens andre lande systematisk offentliggør detaljerede informationer om kontrollen med deres efterretningstjenester, får danskerne intet at vide om kontrollen med Politiets Efterretningstjeneste (PET).

Hverken det såkaldte Wamberg-udvalg, som kontrollerer PET, eller Folketingets særlige kontroludvalg lægger deres resultater frem for offentligheden.

Dermed aner borgerne ikke, hvor omfattende PET's aflytninger er, hvor mange danskere der registreres, eller om tjenesten begår ulovligheder. Det skriver Morgenavisen Jyllands-Posten søndag.

- Det er ikke tilfredsstillende for et demokratisk samfund. Konsekvensen er, at borgerne ikke ved, om de bliver overvåget, eller om PET ligefrem bøjer loven på andre områder, fordi tjenesten mener, at deres efterforskning er så væsentlig.

- Der er ingen tvivl om, at der bør være mere offentlighed om kontrollen af PET, siger Eva Smith, professor i straffeproces ved Københavns Universitet.

Norge, Sverige, Tyskland, Storbritannien, Holland og Belgien oplyser detaljeret, hvad kontrollen med deres efterretningstjenester afdækker.

Disse lande fremlægger blandt andet antal registreringer og antal klager og fortæller ikke mindst, når tjenesterne bryder loven. Landene offentliggør konkrete eksempler på ulovlige registreringer, ulovlige aflytninger og ulovlig brug af agenter.

Af samme grund mener chefjurist i den borgerlig liberale tænketank Cepos, Jacob Mchangama, at de danske kontrolorganer bør lægge deres resultater frem. Også advokatstanden er bekymret over mørklægningen af PET.

- Jeg synes, at vi skal være meget opmærksomme på, at vi ikke er ved at udvikle en stat i staten, siger Sysette Vinding Kruse, som er formand for strafferetsudvalget i Advokatrådet

/ritzau/