Trots en stark arbetsmarknad pekar Arbetsförmedlingens senaste prognos på att det kommer bli allt svårare för lågutbildade på arbetsmarknaden . Redan idag är bristen på enkla jobb stor. I oktober var antalet arbetssökande utan gymnasiekompetens 11 gånger högre än antalet lediga enkla jobb.

I förra veckan släppte Arbetsförmedlingen sin prognos för 2017 och 2018. Den goda nyheten är att arbetsmarknaden väntas förbli stark, men samtidigt framhålls det att tudelningen kommer bli ett allt större problem. Inom många yrken, ofta yrken med krav på minst gymnasieutbildning, är efterfrågan på arbetskraft så pass stor att det har uppstått arbetskraftsbrist. Inom andra yrken är problemet det motsatta. Det finns många arbetslösa, men få jobb som passar deras erfarenhet. Ofta handlar det om enkla jobb. En tredjedel av alla som är inskrivna på Arbetsförmedlingen saknar gymnasieutbildning och både andelen och antalet väntas öka kraftigt under kommande år.

Fler arbetslösa än lediga platser

Trots att rekordmånga lediga platser anmälts till Arbetsförmedlingen de senaste månaderna kräver majoriteten av jobben minst gymnasieutbildning. Bara sex procent av de lediga jobben i oktober tillhörde gruppen Yrken med krav på kortare utbildning eller introduktion och konkurrensen om de enkla jobben är hård. För varje ledigt enkelt jobb finns det 11 arbetslösa med motsvarande kvalifikationer. För jobb där det krävs gymnasieutbildning gick det 1,6 arbetslösa per jobb och för jobb där eftergymnasial utbildning är ett krav fanns det 1,2 öppet arbetslösa per ledigt jobb.

111 000 jobb för lite

Att jobbunderskottet för lågutbildade är ett samhällsproblem blir tydligt när man ser till antalet personer det rör sig om. I oktober var 122 000 personer utan gymnasieutbildning inskrivna hos Arbetsförmedlingen men det fanns bara 11 000 lediga enkla jobb. Skillnaden mellan antalet arbetslösa och antalet tillgängliga jobb låg på 111 000 platser. För gymnasialt och eftergymnasialt utbildade var jobbunderskottet lägre på 53 500 respektive 16 000 jobb.