Enligt lag är du skyldig att betala tv-avgift om du äger en tv-mottagare.

Men i fjol minskade antalet betalande hushåll med cirka 21 000.

– Tv-innehavet sjunker bland hushållen. I de yngre grupperna är tv-innehavet betydligt lägre i dag, säger Johan Gernandt, kommunikationschef på Radiotjänst, som ansvarar för tv-avgiften.

Kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

"Det finns ett underskott"

Regeringen föreslog i budgetpropositionen att radio- och tv-avgiften höjs med 60 kronor, 2,6 procent, till 2 400 kronor per år från första januari. På onsdagen klubbade riksdagen igenom beslutet.

Höjningen motiveras med att kontot för public service, det så kallade rundradiokontot, går med underskott.

– Därför behöver avgiften höjas om vi vill ha ett fortsatt starkt public service, något som det finns ett brett stöd för, säger Kristoffer Talltorp, pressekreterare hos kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke.

Avgiften höjdes senast i år med 124 kronor och med 140 kronor från den 1 juli 2015. Dessförinnan hade den varit oförändrad sedan 2009.

Aron Emilsson, SD:s kulturpolitiska talesperson. Foto: SVEN LINDWALL

Public service-skatt ska ersätta

Ungefär 90 procent av de avgiftsskyldiga hushållen betalar sin radio- och tv-avgift. En utredning arbetar nu med att avgiften ska ersättas med en public service-skatt från 2019.

SD var som enda parti emot en avgiftshöjning och hänvisar till att public service-bolagen även får två procent extra varje år för att täcka löne- och kostnadsökningar.

– Det är inte en långsiktig lösning att fortsätta höja avgiften för att det finns en underfinansiering, eller ett svar på att stärka allmänhetens tillit till medierna. I stället måste man se över kostnader. Dessutom är vi positiva till förslaget om en public service-skatt och förstärka saklighet och opartiskhet, säger kulturpolitiska talespersonen Aron Emilsson.