Borci koji su "držali" karaulu Košare, braneći Srbiju od kopnenog napada iz Albanije 1999. godine, osim bulevara, dobili su i mural u Nišu. Četvoricu poginulih heroja oslikao je Sava Mišić, dok je ideja potekla od dvojice njegovih prijatelja.

Prolaznici će na zidu u Čairu moći da vide likove Dragana Grubića, Dejana Mitića, Ivana Vasojevića i Predraga Leovca, koji su poginuli u svojim dvadesetim godinama. Želeli da se pamti najvažnija bitka u novijoj istoriji Srbije; Foto: M. S.

Da mural bude baš u Čairu, na zidu koji deli zgradu Elektrodistribucije od parkinga ispred Hale, objašnjava jedan od inicijatora njegovog nastanka Mladen Stanković, odlučili su zbog toga što je ovaj deo grada frekventan, te će veliki broj ljudi da se upozna sa junacima iz rata 1999. godine koji su branili karaulu Košare.

Herojima najvažnije bitke u modernoj istoriji Srbije već je odata počast na sličan način u Beogradu, Negotinu i Kosovskoj Mitrovici, a mural u Nišu rađen je dve nedelje. Da se likovi četvorice boraca nađu na zidu, doprineo je i Miloš Rašuo, a kako smatraju kreatori murala, i sama bitka na Košarama se dugo nalazila u "dubokom zapećku".

Da srpska omladina nije stala na put agresorima i teroristima, verovatno bi usledila okupacija države, što je i bio plan kako bi se SRJ naterala na kapitulaciju. Golobradi momci nisu dozvolili da do takvog ishoda dođe, jer su znali šta se nalazi iza njih i šta brane – Svetu srpsku zemlju Kosovo i Metohiju i Srbiju - navodi Stanković.

Prema zvaničnim podacima, dodaje Stanković, na Košarama je palo 108 boraca, najviše na celoj teritoriji zahvaćenoj ratom, te je sinonim otpora našeg naroda tokom agresije.

Na ovaj način hteli smo da im se zahvalimo za njihova besmrtna herojska dela i živote utkane u odbranu otadžbine u nadi da će se u budućnosti, voditi veća briga o obeležavanju bitke, pomoći borcima i novim muralima i spomen-obeležjima ne samo bitke za Košare, već i ostalih herojskih dela pripadnika vojske i policije u poslednjem ratu - kazao je Stanković.

Ratne priče junaka čija su lica oslikana u Nišu

Na zid su, objašnjava Stanković, stavili likove direktnih učesnika borbi na Košarama. Izuzev Dragana Grubića koji je poginuo u saobraćajnoj nesreći 2004, životi ostale trojice završili su se 1999. na Kosovu.

Ostali borci sa murala su Nišlija vodnik Dejan Mitić iz sastava 125. motorizovane brigade, vodnik Ivan Vasojević Jaguar i potporučnik Predrag Leovac koji su sa Grubićem bili u sastavu 53. graničnog bataljona Prištinskog korpusa.

Naš Nišlija vodnik Mitić, hrabar starešina kako ga opisuju njegovi vojnici, nestao je tokom akcije u rejonu Maja Glave. Telo mu je pronađeno iste godine, ali je bilo prepoznato DNK analizom tek 2003. godine - navodi Stanković.

Domišljatošću savladali brojnijeg neprijatelja

Dodaje da je vodnik Vasojević, hrabri starešina, bio omiljen među vojskom.

Zajedno sa Draganom Grubićem zaustavio je prodor oko 300 terostista na njihov položaj tokom napada na karaulu Košare 9. aprila. Domišljatošću, inteligencijom i taktikom iako brojčano nadmašeni, uspeli su da zbune i uplaše brojnijeg neprijatelja i odbiju napad na njihovom položju - dodaje.

Ostavivši uključenu motorolu, objašnjava Stanković, Vasojević je bio u komunikaciji sa Grubićem, gde su stalno izdavali naredbe vojsci koja je bila malobrojna, ali su na ovaj način protivnicima dali sliku da ih je mnogo, što se ispostavilo kao razlog odbijanja napada.

Vasojević je, dodaje, nastradao na Uskrs 11. aprila kod Musine kuće na Opljazu.

Potporučnik Predrag Leovac, mladi starešina tek pristigao u 53. granični bataljon po završetku Akademije, objašnjava, vrlo brzo je pokazao hrabrost i stekao poverenje vojske.

Tokom 1998. godine biva teško ranjen od gelera protivpešadijske mine, koju pas tokom patrole aktivira. Nedovoljno oporavljen samoinicijativno se vraća na karaulu. Leovčev vod je u borbu uveden 11. aprila 1999. Leovac je tražio da ostavi svoje mlade vojnike u pozadini i ode na zadatak sa trideset rezervista, koji su tu pristigli. Tri dana je bez hrane i vode vodio borbu za granični kamen C4. Poginuo je 14. aprila od snajperskog metka, koji ga je pogodio u vrat. Izdahnuo je na putu za Đakovicu - dodaje.

Borac koji je preživeo rat gine u nameri da pomogne na auto-putu

Vojnik iz sastava 53. graničnog bataljona Dragan Grubić, dodaje Stanković, bio je jedan od najhrabrijih graničara. Iako i jedan od najmlađih, uvek je bio prvi na zadatku.

Grubić je jedini na muralu koji je preživeo pakao Košara. Ali, se on nalazi na muralu zbog svog patriotizma, koji je ispoljio tokom i nakon rata. Kako je izvršavao uspešno zadatke tokom rata, nastavio je istim pravcem i u miru - objašnjava Stanković.

Osnovao je Udruženje "Branioci otadžbine" - organizaciju koja je u početku prikupljala pomoć za ranjene i porodice poginulih vojnika, da bi kasnije organizovala mitinge podrške za uhapšene generale. Vraćajući se sa mitinga povodom godišnjice NATO agresije u Kruševcu, na auto-putu ispred njihovog vozila desila se nesreća.

Grubić je rekao drugu za volanom da zaustavi vozilo, kako bi prvi priskočio u pomoć automobilu koji je sleteo sa puta. Ali, dok je prelazio auto-put, na njega naleće drugi automobil i na licu mesta ostaje mrtav - dodaje Stanković.

Inače, borbe na Košarama trajale su od 9. aprila do 10. juna 1999. godine.