קבוצת "ידיעות אחרונות" קיבלה מאות אלפי שקלים כדי לפרסם כתבות וראיונות שנועדו לגרום לקוראים להתגייס לקמפיין ממשלתי נגד מבקרי ישראל. את הכסף העביר ל"ידיעות אחרונות" המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה בראשות גלעד ארדן, שהוציא לאחרונה מיליוני שקלים עבור רכישת סיקור חיובי והפצת תוכן מטעמו באינטרנט.

על-פי מידע שמסר המשרד במענה לבקשת חופש מידע של "העין השביעית" ועמותת "הצלחה", קבוצת התקשורת של משפחת מוזס קיבלה 350 אלף שקל (לא כולל מע"מ) עבור פרסום הכתבות העיתונאיות, שקידמו שורה של ארגונים החברים ב"רשת פרו-ישראלית" בארץ ומחוצה לה. לפי המשרד, הכתבות נועדו "להניע" ישראלים למאבק.

הכתבות הקנויות החלו להתפרסם בחודש יוני השנה בעמודי החדשות של "ידיעות אחרונות", במוסף "24 שעות" ובאתר ynet. בדומה לקמפיינים אחרים שכללו רכישת כתבות מהמערכת, גם במקרה זה הקמפיין הושק בגליון סוף השבוע רב-התפוצה של העיתון.

לצד הידיעות היחצניות על הארגונים השונים, הידיעות שפורסמו ב-ynet כוללות גם סרטוני פרסומת שהפיק המשרד לנושאים אסטרטגיים ושלושה ראיונות עם צחי גבריאלי, מבכירי המשרד, שנושא בתואר "מנהל המערכה". שניים מהראיונות הממומנים בוצעו על-ידי הכתב הפוליטי הבכיר של ynet, אטילה שומפלבי, שהקפיד לשאול את גבריאלי שאלות נוחות שהקלו עליו להציג את האג'נדה של משרדו.

מלבד הראיונות עם "מנהל המערכה", ב"ידיעות אחרונות" ריאיינו גם שורה של בעלי תפקידים בארגונים יהודיים, שאינם מזוהים עם המדינה במישרין. תפקידם של הארגונים בתוך המאבק הממשלתי ביוזמות הדה-לגיטימציה של מדינת ישראל, והקשר שלהם למשרד הממשלתי, נותר עמום.

שניים מהגופים החברים ברשת זו, הקונגרס היהודי העולמי (WJC) וארגון Stand With Us, העניקו חסות לוועידה למאבק בחרם שקיים "ידיעות אחרונות" בשנה שעברה בירושלים בהשתתפות פוליטיקאים ונציגים של המשרד לנושאים אסטרטגיים. "בשנה שחלפה מאז", כתב העיתונאי ראובן וייס בידיעה הקנויה שבישרה על "שיתוף הפעולה", "ניכר כי עיקר המאבק בתנועת החרם ובמסע הדה-לגיטימציה לישראל שהיא מובילה עבר לרשתות החברתיות – ולכך נדרשים כלים חדשים".

"נמאס לכם לשמוע את השקרים שמופצים נגד ישראל בתקשורת העולמית וברשתות החברתיות?" ("ידיעות אחרונות")

הידיעות שרכש המשרד של ארדן מ"ידיעות אחרונות" רוכזו ב-ynet בערוץ מקוון שזכה לשם "שומרי מסך". באמצעות פרסומן קיוו במשרד לגייס את הציבור כדי שיסייע לארגונים האזרחיים להפיץ מסרים ממשלתיים ברשת ולהילחם בפרסומים משמיצים, ולמעשה להוציא לפועל את האסטרטגיה המשרדית.

"נמאס לכם לשמוע את השקרים שמופצים נגד ישראל בתקשורת העולמית וברשתות החברתיות?", נכתב בתיבה קטנה ששובצה בכתבות הקנויות ובישרה על הפרויקט המשותף של קבוצת התקשורת והמשרד הממשלתי. ב"ידיעות אחרונות" דחקו בקוראים להיכנס למנוע החיפוש גוגל, להקיש "4il" (שמו של הקמפיין הממשלתי), להיכנס לאתר – ולהתחיל לשתף "סרטונים, קריקטורות וכתבות שחושפות את שקרי ה-BDS". במקביל הוצע להם להתקין אפליקציה בשם Act.il שתאפשר להם לקחת חלק ב"שורה של משימות יומיות למען ישראל ברשתות החברתיות".

כנהוג ב"ידיעות אחרונות" בשנים האחרונות, לקוראים נמסר כי הכתבות מתפרסמות "בשיתוף" המשרד הממשלתי, בלי לציין כי "בשיתוף" פירושו "במימון". מלבד הכתבות שנשאו גילוי מסוג זה, בחודשים האחרונים התפרסמו בעיתון ובאתר שורה של ידיעות יחצניות על המשרד של ארדן ופעולותיו, לעתים קרובות בחתימתו של הכתב המדיני איתמר אייכנר. גם בשנה שעברה, סביב הוועידה המפוארת שקיים העיתון, התגייסה המערכת לעיסוק אינטנסיבי בסוגיית החרם. במשרד לנושאים אסטרטגיים נטלו כמה מהידיעות הללו, שאינן נושאות גילוי נאות, שיבצו הפניות אליהן באתר שהקימו וביקשו מהגולשים להפיצן ברשת.

ההתקשרות של המשרד לנושאים אסטרטגיים עם "ידיעות אחרונות" היא רק חלק מקמפיין רחב היקף ועתיר משאבים: במהלך החודשים יוני ויולי 2017 הוציא המשרד קרוב ל-7 מיליון שקל עבור הפצת המסרים מטעמו לציבור בישראל ובחו"ל. בהשוואה לקמפיינים אחרים שפרטיהם נחשפו ב"העין השביעית" בשנים האחרונות, וביחס לפרק הזמן הקצר שבו התקיים הקמפיין, מדובר בסכום שיא. הקמפיין היקר ביותר שנחשף עד כה, של משרד התפוצות, תוקצב בכ-11 מיליון שקל אך נמשך למעלה משנה.

מלבד "ידיעות אחרונות" ו-ynet, במשרד רכשו סיקור עיתונאי גם מחברת קשת, ששילבה את התוכן הקנוי בשידורי ערוץ 2 ובאתר mako תמורת סכום של כ-575 אלף שקל. לצד הכתבות בשפה העברית רכש המשרד גם פרסומים שכוונו לציבור העולמי ונועדו "להניע" גם אותו להיאבק ביוזמות הדה-לגיטימציה הגלובליות.

הכתבות הקנויות שכוונו לקהל בינלאומי פורסמו ב"ג'רוזלם פוסט" של אלי עזור, שקיבל על כך כ-120 אלף שקל; באתר "Times of Israel" של איש העסקים האמריקאי סת קלרמן, שקיבל עבור הפרסומים כ-95 אלף שקל; ובפלטפורמת פרסום מקוונת שמנהל גוף תקשורת אמריקאי בשם J Media Group, שקיבל מהמשרד כ-115 אלף שקל (כל הסכומים אינם כוללים מע"מ). לצד עיסוקה בתחום הפרסום, קבוצת J Media מפעילה גם ערוץ טלוויזיה בשם ILTV, שמשדר חדשות ותוכניות מגזין על ישראל. הסכום שהוקצה ל"מקור ראשון" אינו ידוע בשלב זה: במשרד סירבו למסור נתונים על ההתקשרות עם עיתונו של שלדון אדלסון.

על-פי המידע שנמסר מהמשרד לנושאים אסטרטגיים, הנתח הגדול ביותר מתקציב הקמפיין – לא פחות מ-2.6 מיליון שקל – הוקצה כדי לקדם תכנים במדיה חברתית ובמנועי חיפוש: בשירותים שמציעה חברת גוגל, ביוטיוב, וברשתות החברתיות פייסבוק ואינסטגרם. סכום גבוה נוסף, כ-2 מיליון שקל, הוקצה לבניית האתר ולהפקת התכנים שהוצגו בו – ובכלל זה סרטון פרסומת ל-Act.il ועשר "ערכות הסברה" הכוללות סרטונים, קריקטורות וטקסטים. כ-490 אלף שקל הוקצו למה שהוגדר כ"אסטרטגיה", "קריאייטיב" ו"מיתוג".

התקציבים שמקצה הממשלה לרכישת כתבות עיתונאיות הם כסף ציבורי, ולפיכך רוב המשרדים נעתרים למסור מידע על התקשרויות מהסוג הזה. עם זאת, בקרוב יהיה קשה יותר להשיג מידע על רכישת כתבות בידי המשרד לנושאים אסטרטגיים. בחודשים האחרונים מקדם משרדו של ארדן הצעת חוק שנועדה להחריג אותו מחוק חופש המידע באופן שימנע פרסום של עסקאות מסוג זה. על-פי הצעת החוק, "ניהולה של המערכה בהצלחה מחייב את שמירתה תחת עמימות מרבית".

במשרד לנושאים אסטרטגיים טענו כי החוק לא יחול על התקשרויות מהסוג שבוצע עם קבוצת "ידיעות אחרונות", אך הצעת החוק, שעברה בקריאה ראשונה בחודש יולי וכעת ממתינה להעלאתה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית, מנוסחת באופן שאם יאושר יאפשר להטיל איפול על כלל עשיית המשרד. בעבר, במענה לבקשת חופש מידע אחרת של עמותת "הצלחה" ו"העין השביעית", מסרו במשרד כי כמה מהמסמכים שהתבקשו הוגדרו כ"מסווגים", ואחרים צונזרו בטענה שהם כוללים מידע שעלול לפגוע ביחסי החוץ של מדינת ישראל, ואף בבטחון המדינה.

"ידיעות אחרונות": גאים בסיקור נגד תנועת החרם

אטילה שומפלבי בחר שלא להשיב לפניית "העין השביעית". רון ירון, עורך "ידיעות אחרונות", מסר בתגובה: "אנו גאים בסיקור המקיף והנרחב ש'ידיעות אחרונות' מוביל נגד תנועת החרם על ישראל. אם במסגרת זאת גם היה שיתוף פעולה עם גורם כזה או אחר בחלק מן הכתבות שפורסמו, הרי שניתן תמיד גילוי נאות בולט לכך, בדומה למה שנעשה בכלי תקשורת אחרים כאשר הם מקיימים שיתופי פעולה עם גופים שונים".