Reprezentanţii Curţii de Apel Alba Iulia au anunţat, joi, că instanţa a decis condamnarea a 14 persoane acuzate că au constituit o reţea de prostituţie, ai cărei clienţi erau persoane importante din mediul de afaceri sau politică.

Pedepsele Curţii de Apel Alba Iulia sunt, la unii dintre condamnaţi, mai blânde decât cele primite în primă instanţă, la Tribunalul Alba, în 2015.

Majoritatea inculpaţilor au fost condamnaţi la închisoare cu executare, decizia Curţii de Apel Alba Iulia fiind definitivă.

Liderul grupării, Şchiop Teodor Victor, a fost condamnat la şapte ani de închisoare cu executare, după ce, în primă instanţă a primit opt ani.

Curtea de Apel Alba Iulia a menţinut pedeapsa în cazul lui Vasile Claudiu Vulpe, fost ofiţer al Serviciului Român de Informaţii, respectiv al Serviciului de Informaţii Externe, care a fost condamnat la trei ani de închisoare cu suspendare sub supraveghere pe o perioadă de opt ani.

Pe numele unuia dintre condamnaţi, Hancheş Raul Nicolae zis „Pricu”, care nu a fost prins, instanţa a emis mandat european de arestare preventivă şi mandat de urmărire internaţională; acesta a primit 5 ani şi 6 luni închisoare.

La Tribunalul Alba au fost condamnaţi 15 inculpaţi, însă împotriva lui Muntean Nicolae Viorel procesul penal a încetat, în 2016, după ce acesta a decedat.

Însumând pedepsele, inculpaţii au fost condamnaţi la aproape 60 de ani de închisoare.

Membrii grupării au fost acuzaţi de constituire, sprijinire a unui grup infracţional organizat, proxenetism, trafic de persoane, trafic de minori şi şantaj.

Gruparea de proxeneţi, traficanţi de persoane şi şantajişti care îşi intimidau victimele aruncând cocktail-uri Molotov asupra locuinţelor acestora a fost destructurată, în 19 octombrie 2010, de poliţiştii din Alba Iulia, 14 membri ai reţelei fiind duşi atunci la audieri la sediul DIICOT Alba.

Suspecţii au fost prinşi în urma a 17 percheziţii la locuinţele acestora, în timpul cărora poliţiştii au confiscat săbii, cuţite, pumnale, bâte de baseball, un pistol cu glonţ de calibrul nouă milimetri deţinut legal, hard-diskuri, CD-uri, DVD-uri şi acte.

Autorităţile au stabilit că gruparea se ocupa cu trafic de persoane, proxenetism şi recuperări (şantaje la comandă pentru recuperarea unor datorii prin violenţă şi ameninţare), până la acea dată fiind identificate peste 20 de fete care practicau prostituţia în folosul grupării, printre care şi zece minore.

În ceea ce priveşte traficul de persoane, de minori şi proxenetismul, poliţiştii au stabilit că fetele erau plasate pentru a întreţine relaţii sexuale fie în localuri din Alba Iulia şi din apropierea municipiului, fie direct acasă la clienţi. Clienţii se întâlneau cu fetele doar după ce discutau cu membrii grupării şi conveneau preţul, cea mai mare parte a banilor ajungând la suspecţi fie direct de la client, fie erau predaţi de fete.

Surse din cadrul anchetei au declarat pentru MEDIAFAX la momentul instrumentării dosarului, că gruparea dezvoltase o mare reţea de prostituţie în care erau incluse şi fete minore, obligate să se prostitueze atât în ţară, cât şi în Italia sau Germania. Anchetatorii aveau informaţii că printre clienţii prostituatelor se regăseau persoane importante din Alba, respectiv oameni de afaceri, politicieni, medici sau profesori universitari.

Dosarul acestui caz are 15 volume, numai rechizitoriul realizat de procurori având peste 200 de pagini.