Florin Stoican, președintele Asociației Kogayon, fondatorul celui mai mic parc national al României, denunță o inițiativă legislativă periculoasă, promovată din însuși județul pe raza căruia e amplasat Parcul Național Buila Vânturarița.

Pentru interesele economice enorme ale zonei, chiar și această mica arie protejată reprezintă un obstacol. Inițial s-a încercat prin lobby-ul făcut la Daniel Constantin, când acesta era Ministrul Mediului, să se ciuntească o parte din Parcul Național Buila Vânturarița, pentru a permite unei cariere să muște cu utilajele dintr-un munte, mutilându-l. Despre aceste tentative România Curată a scris aici, aici, aici și aici .

Demersul în cadrul Guvernului a stagnat, însă face pași un demers paralel, cu efecte mult mai dramatice pe viitor nu doar pentru Buila Vânturarița, ci și pentru restul ariilor protejate ale României. Dumitru Lovin, un parlamentar vâlcean de la ALDE, partidul care păstorește Ministerul Mediului, a reintrodus în parlament o inițiativă mai veche, prin care toate exploatările care aveau OK-ul de funcționare în vara anului 2007, să fie permise pe mai departe în ariile protejate, urmând ca respectivele suprafețe să fie extrase din zonele protejate și introduse în circuitul economic.

Florin Stoican, președintele Kogayon, explică care va fi impactul acestei initiative legislative, dacă va fi adoptată de Parlament: ”E o inițiativă din cadrul asaltului investițional asupra naturii. Sunt convins că ar crea un precedent periculos și au de gând să extindă derogările și pentru infrastructura rutieră și alte minunății.

Aparent se corectează o eroare de desemnare, la ora actuală existând unele spețe, cum e și cazul PN Buila-Vânturarița versus cariera de calcar Bistrița, unde HG de înființare a parcului intră în contradicție cu HG de aprobare a licenței de exploatare minieră pe perimetrul suprapus. Însă ca principiu, cred că statul trebuie să-și asume aceste greșeli și să le trateze prin analiză și soluții punctuale, nu prin stabilire de reguli cu valabilitate națională. În cazul nostru repararea greșelii nu ar fi altceva decât facerea alteia și mai mari. Analiza pe care-am facut-o și pe care politicienii o ignoră, dovedește că perspectivele carierei sunt sumbre și chiar prin repararea greșelii nu ar avea șanse de dezvoltare decât foarte limitate în timp și cu mari riscuri. Practic s-ar restrânge parcul, s-ar dărâma muntele, s-ar distruge iremediabil niște valori naturale, inclusiv 14 ha de păduri virgine, pentru a prelungi agonia unei cariere pe moarte. În plus, modificarea nu rezolvă problema, fiindcă oricum pe lângă perimetrul suprapus ar mai fi nevoie de alte 13 ha în afara acestuia, iar limitele parcului coincid cu cele ale siturilor N2000, ceea ce presupune și derogare de la CE pentru schimbare.

Eu am documentat foarte bine tehnic și procedural situația carierei de calcar ce se dorește să fie extinsă în P.N Buila-Vânturarița, unde este evident că decizia de extindere ar fi una 100% politică, fără nici o fundamentare, nici măcar economică și socială.

Dacă se ajunge la adoptarea legii, ceea ce ar însemna un precedent urât, cred că trebuie să ne luptăm ca măcar în documentația de solicitare a extinderii să se ceară obligatoriu și o documentatie tehnico-economică, poate și un studiu de impact social, prin care să se dovedească fezabilitatea extinderii. Altfel, mai ales în cazul carierelor statului, unde nu prea interesează profitabilitatea, să se restrângă degeaba limitele parcurilor în favoarea unor cariere care oricum se vor închide din motive tehnice și/sau economice. Adică de ce am distruge munții ca sa închidem și cariera peste 10 ani? Alineatul cu obligația reintroducerii terenurilor în arii protejate după exploatare e de râsul curcilor! Ce să reintroduce? Găuri? Și mai e un aspect foarte important de analizat, anume solicitările de acces în arii protejate din afara perimetrului de exploatare, în specia pentru drumuri tehnologice.

Cred că la documentația de modificare a limitelor ar trebui depuse cel puțin documentele necesare prelungirii unei licențe de exploatare: SF privind valorificarea resurselor minerale și protecția zăcământului, planul inițial de încetare a activității, planul de dezvoltare al exploatării, studiul de impact asupra mediului și bilanțul de mediu, planul de refacere a mediului, proiectul tehnic (inclusiv analiza fezabilității), studiul de evaluare a impactului social și planul de atenuare a impactului social”.

Cititorii care consideră că acest demers este unul care nu trebuie continuat, pot vizualiza aici lista garniturii de aleși ai neamului care sprijină prin semnătura lor acest controversat proiect legislativ și le pot solicita să-și retragă inițiativa din procedura de avizare și adoptare parlamentară.