Poveştile inspiraţionale ale unor tineri care au învins sistemul

Alex Manda şi Cristian Ghingheş au înfruntat sistemul şi autorităţile de când erau doar nişte copii. Ei au vorbit la Vâlcea despre experienţele lor şi despre cum au reuşit să ajungă pe radarul mişcărilor de tineret din România, contestând cuvântul autorităţilor publice şi câştigând în instanţă şi/sau în afara ei.







Poveştile tinerilor care „şi-au luat lumea în cap şi au câştigat“. au explorat prin întâlnirea cu tinerii vâlceni ce lucruri aparent imposibile pot fi făcute şi au fost făcute de o mână de tineri hotărâţi să aibă o viaţă mai faină fără să mai aştepte să o facă alţii pentru ei.







„Când eşti copil, indiferent de opinia pe care o ai, ţi se spune că nu ai vârsta, nu ai căderea, nu ai experinţa să ceri ceva, să-ţi dai cu părerea... În fapt, fiecare avem drepturi şi prin urmare ar trebui să fim sprijiniţi. Dar când eşti singur este foarte greu să-ţi ceri drepturile, însă când te asociezi cu alţii situaţia se schimbă radical. Mi-ar plăcea ca voi şi generaţiile următoare să porniţi în viaţă cu gândul că nu există nici un fel de lucru care nu poate fi făcut. Trebuie să găsiţi o cale de a face ce vă doriţi, să vă cunoaşteţi drepturile şi să obţineţi ceea ce este corect”, a motivat ideea organizării evenimentului Vlad Ciobanu, fondatorului Asociaţiei „Mişcăm Vâlcea”.









„Pe termen lung ar trebui să ne gândim la o mişcare independentă a elevilor, la nivel naţional”







Unul dintre invitaţi, Cristian Ghingheş (25 de ani), din Bacău, este cel mai tânăr consilier local ales al unei administraţii locale din România. La 23 de ani, pragul minim pentru a fi ales într-o administraţie, obţinea, ca independent, mai multe voturi decât un partid politic, cu toată susţinerea logistică şi financiară pe care o are o formaţiune în spate. Cristian s-a bazat doar pe sprijinul unor voluntari, iar lupta în care a intrat n-a fost deloc onestă pentru el.





La 14 ani avea propriul blog pe care posta de la probleme personale la alte chestiuni despre comunitate, şcoală, tineret, inclusiv critici la adresa administraţiei publice. Aşa s-a făcut cunoscut şi a reuşit în clasa a XI-a să devină preşedintele Consiliului Elevilor din şcoala sa şi vicepreşedinte pe judeţ.





Din această calitate s-a implicat în problema etnobotanicelor. Cu sprijinul Inspectoratului Şcolar, prin marşurile şi acţiunile organizate, elevii băcăuani au reuşit să forţeze administraţia locală să interzică magazinele care vindeau etnobotanice la o distanţă mai mică de 500 de metri de şcoli.





Apoi când a ajuns în structura naţională a Consiliului Elevilor a conştientizat că organismul era de fapt o unealtă de manipulare în folosul unor factori decidenţi ai Ministerului Educaţiei de la acea vreme, iar ulterior, avea să pună umărul alături de „generaţia Horia Oniţă” la crearea unui comando naţional care să ducă la „ruperea lanţurilor şi decuplarea reţelei de profesori formatori care nu făceau altceva decât să ascundă neregulile din sistem şi să nu le rezolve”. În 2015, s-a reuşit ca „elevii să fie liberi şi să militeze pentru drepturile lor, atât la nivel naţional cât şi local”, spune Ghingheş.





Folosirea terenurilor de sport în afara orelor de curs a fost o altă acţiune în care a fost implicat băcăuanul care a militat pe plan local şi pentru piste de biciclete, idee care a strâns în jurul ei o comunitate de peste 3.000 de oameni. „De trei ani, milităm pentru Planul de Mobilitate Urbană ca să forţăm administraţia locală să acceseze fonduri pe această latură”.





Iar lupta sa cu sistemul nu se opreşte aici: „Am observat că nu era respectată Legea Tineretului, prin care administraţiile locale sunt obligate să aloce fonduri pentru tineri şi să creeze consiliile consultative”, proiect realizat la Bacău încă din 2015. A reuşit să adune la un loc 20 de organizaţii de tineret şi să obţină peste 700.000 de lei fonduri pentru proiectele acestora.





Apoi, anul trecut, a depus candidatura pentru ca Bacăul să fie recunoscut drept Capitala Tineretului, ocazie cu care s-au alocat 2 milioane de lei fonduri pentru proiecte de tineret, s-au pus bazele construirii unui centru de tineret, precum şi ale unei strategii care să oblige autorităţile locale să facă lucruri pentru tineri, chiar dacă, ca şi consilier local, face parte din Opoziţie.





Cristian Ghingheş a pus umărul şi la crearea Asociaţiei Elevilor, o structură separată de Consiliul Elevilor, fiindcă a realizat că cele două se completează, pot colabora şi se pot ajuta mult mai mult în acest mod.





„Pe termen lung ar trebui să ne gândim la o mişcare independentă a elevilor, la nivel naţional”, a mai spus Cristian Ghingheş la Vâlcea, explicând că numai în acest mod se poate evita pe viitor orice imixtiune a politicului.

„Legea îţi pune la dispoziţie o serie de instrumente juridice, indiferent de vârsta pe care o ai”







Alex Manda (19 ani) din Constanţa, proaspăt absolvent de liceu şi aspirant către o facultate de Drept, are o experienţă de viaţă demnă de studii de caz pentru facultăţi de profil. La nici 14 ani avea tăria de caracter şi curajul nebun, de care nu dau dovadă mare parte dintre adulţi, pentru a se opune controversatului primar Radu Mazăre. Alături de alţi elevi a reuşit să obţină un drept stipulat prin lege, dar pe care administraţia locală refuza să-l ofere şi anume reducerea tarifului pentru elevi la transportul în comun.





A trecut peste intimidări, repercusiuni, persecuţii, şicane, peste ameninţări că nu i se încheie media la o materie şi nici nu va fi lăsat să intre la examenul de evaluare, a depus plângeri la DNA pentru abuz în serviciu, la ANI pentru conflict de interese, împotriva primarului şi a inspectorului general şcolar de la acea vreme, la doar 14 ani, până când s-a dat o hotărâre de Consiliu Local care le permitea elevilor să circule în mijloacele de transport având tratament preferenţial.





N-a ezitat să implice mass-media în cauza în care credea, iniţiativa a apărut chiar şi într-un ziar din Olanda, mişcarea elevilor din Constanţa fiind catalogată drept o reuşiţă a tinerilor care „s-au luat de playboy-ul primar”: „Nişte elevi au reuşit să facă ceea ce Opoziţia n-a reuşit în 15 ani” şi anume să-l învingă pe Mazăre.





„Este demersul care a avut cel mai mare impact social şi emoţional. A dovedit că se poate”, a concluzionat Alex Manda, la Vâlcea. Aşa s-a ajuns ca asociaţia care la acea vreme număra 7 elevi să aibă acum structuri în întregul judeţ şi peste 250 de elevi membri în Constanţa.





Apoi, a urmat o altă acţiune împotriva administraţiei locale, pentru obţinerea burselor şcolare, pe care legea deşi le stipula că trebuie să le acorde, acest lucru nu se concretiza. „Atunci am aflat că există un instrument mai bun decât plângerea penală - contenciosul administrativ. Am făcut mai întâi plângere prealabilă către Primărie, ni s-a spus că legea nu obligă, că nu sunt bani şi am ajuns în instanţă, fără să avem vreun avocat”.





Când procesul a intrat pe fond, în Consiliul Local din Constanţa s-a aprobat o hotărâre prin care se consimţeau numărul şi cuantumul burselor şcolare pentru toţi elevii. Iar Primăria Constanţa a recunoscut că era în ilegalitate şi procesul a rămas fără obiect.





„Am pierdut procesul, dar am câştigat ce am dorit. S-a creat astfel şi un precedent juridic pentru celelalte instanţe. Legea îţi pune la dispoziţie o serie de instrumente juridice, indiferent de vârsta pe care o ai, de asociere, pentru a apăra drepturile tale şi ale celorlalţi pe care îi reprezinţi”, a concluzionat Alex.





Tânărul constănţean este cel care a contribuit la acordarea manualelor şcolare pentru clasele a XI-a şi a XII-a - care deşi erau garantate prin lege încă din 2011, s-au acordat gratuit abia din 2016, după ce Ministerul Educaţiei a fost acţionat în instanţă





La Vâlcea s-a vorbit despre cazuistică, dar şi despre problemele pe care le întâmpină elevii astăzi şi despre soluţiile pe care le au la îndemână pentru rezolvarea lor, un subiect asupra căruia vom reveni.