Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Alba Iulia, 11 aug /Agerpres/ - Coroane cu panglici tricolore, atât cu culorile drapelului României, cât şi cu cele al Ungariei, au acoperit, marţi, sarcofagul lui Iancu de Hunedoara, aflat în interiorul Catedralei Romano-Catolice din Alba Iulia, omagiat astfel la 559 de ani de la moartea sa, produsă în 11 august 1456, lângă Belgrad.



Dacă în prima parte a zilei pe sarcofagul fostului voievod al Transilvaniei, între 1441 şi 1456, şi fostului regent al Regatului Ungariei, între 1446 şi 1452, erau depuse doar coroane cu panglici în culorile roşu, alb şi verde, din partea unor organizaţii din Ungaria, în cursul după-amiezii de marţi pe monumentul funerar au apărut şi mai multe coroniţe cu tricolorul românesc.



La căpătâiul sarcofagului s-au oprit şi foarte mulţi dintre sutele de turişti care au vizitat marţi Cetatea Alba Carolina, chiar dacă unii dintre ei, din păcate, nu au realizat că se află în faţa monumentului funerar al lui Iancu de Hunedoara, 'derutaţi' de inscripţia că acolo este înmormântat Ioan de Hunedoara.



Sarcofagul se află în colaterala sudică, în apropierea scării renascentiste, la intrarea în catedrală pe partea dreaptă. Există voci care susţin că locul în care se află înmormântat în catedrală voievodul nu ar coincide cu cel unde este amplasat în prezent sarcofagul, care a fost mutat de mai multe ori de-a lungul secolelor, de teamă ca rămăşiţele acestuia să nu fie profanate în timpul invaziilor.



Cert este că Iancu de Hunedoara, tatăl lui Matei Corvin, ajuns rege al Ungariei, este omagiat atât de către români, cât şi de către unguri, Catedrala Romano-Catolică fiind principalul obiectiv turistic din Alba Iulia al vizitatorilor din ţara vecină.



De altfel şi luna trecută, când s-au împlinit 559 de ani de la marea victorie obţinută de Iancu de Hunedoara împotriva otomanilor la 22 iulie 1456, la Belgrad, un grup din Ungaria a plecat dimineaţa din Budapesta pentru a ajunge în cursul serii la Alba Iulia şi a depune un buchet de 40 de garoafe, 20 roşii şi 20 albe, la sarcofagul acestuia.



Prin victoria din iulie 1456 a fost oprită invazia turcilor spre Europa Centrală pentru 70 de ani. În amintirea acestei victorii, în toate bisericile de rit catolic din lume bat clopotele zilnic, la ora 12,00. Printr-o bulă papală, emisă pe 6 august 1456, în ziua în care papa a aflat de izbânda lui Iancu de Hunedoara, s-a decretat ca în fiecare zi "până la sfârşitul veacurilor", la ora 12,00, în bisericile catolice să se tragă clopotele pentru a marca astfel marea victorie antiotomană.



Voievodul transilvan a murit însă la câteva zile după victorie, pe 11 august 1456, în tabăra de la Zemun, din cauza ciumei. Se spune că însuşi sultanul Mehmed al II-lea s-ar fi întristat când a aflat de dispariţia lui Iancu de Hunedoara, afirmând că 'lumea nu a mai cunoscut niciodată un asemenea om'.



Pe sarcofagul de piatră al voievodului sunt ilustrate scene de luptă şi inscripţia 'S-a stins lumina lumii '.



Alături de monumentul funerar al lui Iancu de Hunedoara se află şi cel al fratelui său, mort la 1442, şi al fiului său, Laszlo, decedat la 1458, pe al cărui sarcofag este inscripţionată stema Huniazilor.



În incinta Catedralei Romano-Catolice "Sfântul Mihail", cel mai bine păstrat vestigiu sacral medieval din Europa Centrală, se află şi locul de veci al altor principi din familiile Sigismund, Rakoczy şi Bethlen.



Singura dintre catedralele episcopiilor ctitorite de către regele Sfântul Ştefan al Ungariei rămasă pentru posteritate în forma sa originală, medievală, aceasta este vizitată anual de zeci de mii de turişti, de diverse religii, din zeci de ţări.



Începuturile catedralei se regăsesc înainte de anul 1000. Catedrala a fost construită în secolele XII-XIII, pe locul unei biserici mai vechi. Arhitectura acesteia îmbină elemente aparţinând stilurilor romanic târziu şi gotic timpuriu, fiind creaţia mai multor ateliere de meşteri din Europa Central-Vestică, în special de origine franceză. În epoca Renaşterii, catedrala a primit câteva adaosuri, dar, în esenţă, aceasta păstrează forma originară.



Catedrala a servit şi ca loc de filmare pentru mai multe producţii, inclusiv străine. AGERPRES / (AS - autor: Marinela Brumar, editor: Marius Frăţilă) /Foto pe flux/