Am făcut probe de laborator: dezinfectantul folosit în 2.000 de săli de operație din România are o substanță activă diluată de 10 ori! Rezultatele testului independent pe care l-am ridicat ieri de la laboratorul Institutului de stat ICECHIM depășesc cele mai negre așteptări

joi, 28 aprilie 2016, 7:02

Felul în care autoritățile își ignoră propriile laboratoare (rezultate tot din inițiative pan-europene) e un ”modus operandi”. În cazul tragic al bebelușilor din Argeș, Marius Geantă a arătat în ”Adevărul” cum șefii sănătății au negat pînă în ultimul moment, exact ca în situația dezinfectanților. Și, urmăriți cu atenție!, cum aceleași figuri de autocrați medicali devin avocații acestor cauze pierdute.

Investigație de Mirela Neag, Răzvan Luțac și Cătălin Tolontan

Suprasept e un biocid folosit de firma care dezinfectează 2.000 de săli de operație din România, din peste 350 de spitale.

Produsul a fost găsit „etichetat necorespunzător” în Raportul DSP pe 2014, dar statul n-a făcut nimic!

În urma articolelor despre Colectiv, ziarul a primit două rețete din interiorul fabricii Hexi Pharma care arată că mai multe produse, printre care și Suprasept, sînt diluate.

Gazeta a cumpărat în decembrie 2015 un bidon sigilat de un litru de Suprasept din lotul cu nr: 172 din 08.2015 – Expiră în AUG 2018.

Am plătit un test la laboratorul institutului de stat ICECHIM, al cărui rezultat ne-a sosit ieri, confirmînd documentele sursei din fabrică!

Ambele substanțe active din Suprasept sînt diluate față de etichetă: prima de 10 ori !!! și a doua cu 30%.

Testul a costat 800 de lei, iar spitalele i-au dat lui Hexi Pharma, în ultimii 9 ani, contracte 30 de milioane de euro fără ca autoritățile să-i controleze vreodată în laborator substanțele.

Nici patronul firmei, nici directorul general și nici ministrul sănătății n-au dorit să comenteze situația.

„…nu ai fost salvat ca să trăiești

ai puțin timp, trebuie să depui mărturie.

fii curajos. când mintea te înșală, fii curajos

în cele din urmă doar asta contează”

Mereu am avut puțin timp ca oameni.

Pe 1 ianuarie 2007, România adera la Uniunea Europeană într-o grabă istorică. Și femeia flutura o hârtie pe holurile ICECHIM: „Am obținut acreditarea!”.

Femeia era șefa laboratorului de analize pentru biocide, un pilot româno – european construit pe prestigiul răscumpărat al unei întregi școli de chimie în care nu „coana Leana” conta, ci miile de specialiști, profesori și studenți.

Sfat UE: „Construiți un sistem de verificare a ceea ce e pe etichetă”

„În perioada de preaderare, am muncit enorm ca să ne cuplăm la valorile și standardele științifice europene”, povestește unul dintre martorii petrecerii de acreditare. Nu mai ține minte dacă a fost șampanie.

Dar știe că a fost efort și că au fost bani publici.

Din 2005 și până în 2007 statul român a construit, din impozitele cetățenilor săi, o serie de laboratoare într-un program care se adresa Infrastructurii de Evaluare a Conformităților.

Da, da, sună aiurea, dar gândiți-vă puțin la ce înseamnă ”evaluarea conformităților”!

Înseamnă să faci laboratoare care să ateste dacă un produs e conform cu ce scrie pe etichetă. Sau dacă în bidon regăsești ce e pozat pe el.

„Am construit laboratorul, suntem aici!”



Documentul UE vorbea despre nevoia unui laborator la București care să poată face teste fizico-chimice pentru „controlul biocizilor care au un rol important în combaterea infecțiilor nosocomiale„.

Și l-am făcut. Nu e vorba de ziduri, ci de metode în primul rând.

L-am acreditat și la Bruxelles, unde figurează și azi ca „Laborator pentru fertilizanți și biocide”.

Mai apoi, cei de la ICECHIM au trimis adrese către:

1. Ministerul Sănătății.

2. Inspecția Sanitară de Stat.

3. Comisia Națională de Biocide, cea care avizează și dezinfectanții din spitale.

4. Producătorii de antiseptice de pe teritoriul României.

Mesajul era: „Suntem aici!”.

Știți câte răspunsuri au primit?

Vreme de 9 ani, nu au primit nicio cerere de analiză.

Zero!

Nimeni dintre autoritățile sanitare ale statului nu le-a folosit expertiza.

Adresele expediate în orb de către laborator sunt încă aici, în clădirea enormă de pe cheiul Dâmboviței, pe dreapta cum treci de Podul Cotroceni. Acolo sunt și oamenii, mai puțini însă. Și laboratorul.

În acest timp…

Sunt exact aceiași 9 ani în care Ministerul Sănătății a semnat 796 de contracte cu firma Hexi Pharma care livrează biocizi în peste 350 de spitale din 40 de județe fără ca nicio autoritate să controleze vreodată concentrația produselor! Pentru nici o firmă.

Din cauza lipsei de cereri de analize, unele laboratoare au dispărut. Nu ICECHIM, care doar s-a restrâns.

„În timp, am renunțat la o bună parte din acreditarea RENAR că plăteam inutil. Pentru biocizi, am păstrat-o doar pe pH”, povestește cineva în soarele de dinainte de Paști. De fapt, ca să fie clar. Nici un laborator, nici Icechim și nici Unilab, prietenii Hexi Pharma, nu are acreditare internațională pentru analiza fizico – chimică la biocide.

Am dus Suprasept la analiză

După Colectiv, ceva s-a întâmplat.

Presa a împins subiectul infecțiilor și câțiva oameni și-au amintit de ICECHIM. În ultimele luni, laboratorul a primit trei cereri de analize. De trei ori mai mult ca în ultimul deceniu!

Una dintre cereri este cea înaintată de Gazeta Sporturilor.

Am testat Suprasept, dezinfectantul Hexi Pharma folosit, conform etichetei, pentru ”instrumentarul și echipamentele medicale prin imersie” și pentru deliminarea bacteriilor din „blocurile operatorii, secții de arși, ATI, săli de tratament”. Dar și pentru mesele de operație, podele și pentru „dezinfecția prin nebulizare”.

”Suprasept se folosește pentru dezinfecția înaltă și curățarea instrumentarului și echipamentelor medicale” Etichetă produs

Practic, Suprasept e folosit peste tot.

Rețetele din fabrică arătau că produsele se diluează

În decembrie 2015, am intrat în posesia unor documente din fabrica Hexi Pharma din care reieșea că Suprasept și Thor se produc diluat. Le scosese un specialist din fabrică, după ce a încercat inutil să-l convingă pe patron să renunțe la banii cîștigați astfel!

Nu doar aceste două substanțe sînt în situația falsului, susține sursa, dar pentru Thor și Suprasept a decis să ne ofere rețetele ca să le prezentăm publicului.

”2.000 de săli de operație” susține Medi Pharma că sînt curățate cu produsele sale

”140.000 de mîini” susține Hexi Pharma că se dezinfectează cu produsele sale

Rețetele au vechime de câțiva ani, iar sursa afirmă că „în prezent, lucrurile doar s-au periat puțin. Ca să fie clar: diluarea se practică în continuare, chiar dacă în 2016 s-au schimbat numele produselor!”.

Pentru Suprasept, pe rețetele de producție de acum câțiva ani diluarea era de 9 ori pentru substanța activă glutaraldehidă și de 5 ori pentru substanța activă clorură de didecildimetil amoniu.

Bidonul cu 1 litru de Suprasept



În decembrie 2015 am cumpărat un bidon de un litru de Suprasept produs în august 2015 și cu data de expirare 2018. A costat 45 de lei.

Și apoi am început să scrutăm după confirmări, pentru că părea necredibil ca statul român să nu verifice fizico-chimic substanțele utilizate în spitale. În timp, în mult timp, povestea s-a confirmat. E adevărat. Statul nu face niciun control asupra concentrației!

Apoi am început să căutăm laborator.

Nu e simplu. Că nu mai sunt laboratoare.

Ne-a luat câteva luni, ceva mai puțin decît Ministerului Sănătății, care l-a uitat pe ICECHIM vreme de 10 ani. După cum a uitat și alte laboratoare publice, unele ale unor institute medicale.

L-a uitat de tot de vreme ce marți, 26 aprilie 2016, ministrul sănătății Achimaș-Cadariu anunță că va înființa un laborator nou în altă parte, la Institutul de Sănătate Publică.

Am dus bidonul de 1 litru sigilat la ICECHIM pe 12 aprilie. „Nici nu-l primeam decât sigilat, că avem regulile noastre clare, care asigură trasabilitatea analizelor”, spun cei de acolo.

Intuiția unei jurnaliste

Cînd le-am dus, ne-au comunicat că rezultatele testului durează.

Nu știm cât.

Luni, 25 aprilie, decidem să publicăm. De ce înainte de rezultate? Pentru că nu ne-am dus după o firmă, așa cum a simțit jurnalista Mona Dîrțu într-un comentariu de marți pe fb, ci după sistem.

Iar sistemul nu controlase pe nimeni, niciodată, concentrația substanței active. Nu doar pe liderul Hexi Pharma, ci pe nimeni.

Aceasta era informația cea mai importantă pentru pacientul român. Că nu e protejat. Și merită publicată.

Între timp, aparent în România rămăsese un singur laborator valid, Unilab, laborator cu același administrator precum o altă firmă a patronului Hexi Pharma, Dan Alexandru Condrea.

„Rețetele sunt falsificate”

După publicare, Hexi Pharma a ripostat. A spus că rețetele oferite de sursă „sunt falsificate”. Și că de ce nu dăm sursa. Serios?

Ne amenință cu tribunalul. Dreptul lor.

Marți, firma apare cu un alt comunicat, în care nu mai vorbește despre faptul că rețetele ar fi false, ci doar că nu contează atât de mult concentrația, ci efectul substanțelor.

Pentru noi, familiarizați cu cazul, e un semn. Cei din producție de la Hexi Pharma sunt speriați.

Medicul Sorin Paveliu avertizează, într-un text pe Adevărul, că statul ar trebui să se asigure că nu dispar loturile, că nu se șterg urmele. Pare o frenetizare a temei. Sau poate nu.

Rănitul de la „Colectiv”

Ieri, primim un telefon. Sunt gata analizele!

Urcăm scările decăzute, nesfârșite, ale laboratorului ICECHIM. Astăzi, el aparține de Ministerul Educației.

Jos ne așteaptă unul dintre răniții de la „Colectiv”. El a vrut să vină și să fie primul care să vadă testul cu ochii lui.

„…și lasă-ți Mânia neajutorată să fie ca marea

oricând auzi vocea celor jigniți și bătuți”

Intrăm în clădire. „N-am văzut niciodată așa ceva. Am făcut testele de trei ori ca să fim siguri”, spune, calm, femeia din laborator. A operat mii de analize în viața ei de chimistă. Hîrtiile pe care le primim poartă semnăturile a trei doctori, doi ingineri și un chimist, a unui chimist și a unui tehnician.

Ieșim. Afară, pe scări, îi dăm tânărului hârtia. O ia.

Rezultatele testului sunt aici, în degetele lui prinse cu mănușile compresive care apasă cicatrice, ca să nu lase bucățile de piele care cresc să se dezvolte haotic.

Privește cifrele. „Glutaraldehidă 1,17%”. Compară cu ce scrie pe etichetă. „Glutaraldehidă 12%”. Tot pe etichetă scrie că „Suprasept se folosește în secții de arși”.

Am vrea să scriem că i-au dat lacrimile. Dar nu i-au dat. Doar a început să transpire. „Deci chiar am avut noroc!” spune el, sec.

Diluat de 10 ori

Rezultatul.

În Suprasept, substanța activă glutaraldehidă este diluată de 10 ori.

Iar substanța activă clorură de didecildimetil amoniu este diluată cu 30%.

Ce e acesta? Dezinfectantul placebo?

Testul a costat 800 de lei.

Numai în 2015, contractele Hexi Pharma semnate cu spitalele din toată România cumulează 10 milioane de euro.

Tânărul ars se îndepărtează. Nu vrea să mai audă, nu vrea să vadă pe nimeni și, în primul rând, nu vrea să ne vadă pe noi.

„fie ca sora ta Dispreț să nu te părăsească

pentru informatorii, călăi, lași – ei vor câștiga

vor merge la înmormântarea ta și ușurați vor arunca

o mână de pământ

dalta îți va ciopli biografia înfrumusețată”.

Niciun răspuns, niciun comentariu

Un cuplu de pescăruși zboară bezmetic deasupra Dâmboviței. Încercăm să dăm de ministrul sănătății, Patriciu Achimaș-Cadariu.

Îi explicăm prin sms că e important și urgent.

La fel procedăm cu Dan Alexandru Condrea și cu directorul general al Hexi Pharma, Flori Dinu, semnatară a rețetelor diluate „și care este independentă”, după cum ne spunea Condrea, la primul pas de delimitare față de omul său de încredere de pînă mai ieri.

Le explicăm concret în sms despre ce e vorba. Niciun răspuns.

Cu doar trei zile în urmă stăteam față în față cu Dan Alexandru Condrea, patronul Hexi Pharma.

„E foarte important să ai soluții de calitate în spitale. Și noi asta livrăm”, spune el.

„Dacă statul investește în dezinfectante bune, atunci oamenii vor ajunge mai repede acasă din spital, iar statul va face economie cu acest consum de antibiotice care a depășit măsura”, adaugă.

„Cum credeți că pot fi diluate?”





Îl privim îndelungat pe bărbatul de 41 de ani, cum vorbește îngrijit despre cruciada sa cu infecțiile din spitale, și nu știm dacă să-l credem pe el sau să credem sursele. Treaba noastră e să prezentăm ambele variante.

ÎNTREBARE GSP: Dumneavoastră personal v-ați opera în România?

RĂSPUNS CONDREA: Doar dacă îl știu personal și am încredere în doctor. Gîndiți-vă că sîntem în țară cu o sumedenie de greșeli medicale și în care medicii scapă nepedepsiți.

Patronul se uită la rețetare. „Nu se poate să fie diluate, serios, cum credeți că o substanță activă poate fi diluată de 9 ori?!”, zice Condrea.

Când patronul celei mai mari firme de dezinfectanți din România pleacă de la mall, un oarecare din parcare face o observație simplă: „Uită-te la tipul acesta! Are un Porsche Cayenne și l-a înmatriculat în Bulgaria. Cât de lacom trebuie să fii?”.

„Nu poate fi diluată de 9 ori, gândiți-vă!”. Nu de 9, de 10 ori, conform analizei de acum.

„și nu ierta. cu adevărat nu e în puterea ta

să ierți în numele celor trădați în zori

păzește-te însă de mândria inutilă

privește-ți mereu chipul de clovn în oglindă

repetă: am fost chemat – oare nu erau alții

mai buni ca mine…”

Zbigniew Herbert

Aici se încheie un capitol al acestei investigații.

50.000 de români, dintre care 10.000 de copii, vor sta internați în spitale de azi, joi, și pînă luni, după Paști, conform statisticilor de la Școala de Sănătate Publică

Dar nu ne oprim. Venim după sistem!

Erau alții mult mai buni decât noi, niște ziariști.

Erau Parchetele, SRI, informatorii, poliția, inspecția sanitară, Ministerul Sănătății, Direcția de Sănătate Publică, era Guvernul, dar așa s-a întâmplat să fie.

Semnează clovnii.

Sursa Gazetei care a oferit reţeta de fabricaţie a Suprasept și a Thor nu e absolut deloc surprinsă de rezultatul de laborator privind compoziţia dezinfectantului

– Bună ziua, avem rezultatele de laborator pentru prima substanță, Suprasept!

– Şi cum au ieşit?

– Confirmă reţeta de fabricaţie pe care ne-aţi dat-o. În cazul Supraseptului, faţă de eticheta produsului, concentraţia primei substanţe active este de zece ori mai mică, iar în cazul celei de-a doua, în loc de 7 la sută avem 4,9 la sută.

– Eram convins că aşa vor ieşi analizele! Că această politică de diluare a produselor continuă de ani de zile până în prezent. Şi nu sunt singurul care ştie acest lucru.

– Aţi păstrat legătura cu foştii colegi?

– Da. Mai vorbim… Mi-au spus că în ultima vreme au mai crescut un pic concentraţiile la unele substanţe active, dar tot diluate sunt….

– Şi ce zic acum?

– Oamenii din producție sunt speriaţi pentru că le e frică să nu fie ei găsiţi vinovaţi. Cei care decid reţetele sunt directorul general Dinu Flori şi patronul, Dan Condrea. Nimeni altcineva.

– Există şi alte dezinfectante contrafăcute în afară de cele două ale căror reţete ni le-aţi oferit?

– Da. Mai sunt.

– Care?

– Dacă văd că nu schimbă nimic, o să vi le indic.

– Ştiţi cumva cât câştigă firma la o sticlă de dezinfectant diluat? Luăm de exemplu un flacon de un litru de Suprasept concentrat?

– Nu ştiu pentru că nu am avut acces la documentele privind achiziţiile de substanţe, la preţuri…

Au schimbat numele dezinfectanţilor!

La începutul anului 2016, firma Hexi Pharma a decis să schimbe denumirea produselor sale.

Astfel, cei doi dezinfectanţi, Thor şi Suprasept, se numesc acum Hexio-Sept AF şi Hexio-Sept. Caracteristicile produselor sunt însă aceleaşi ca înainte de modificarea denumirilor și de aceea nici n-au luat noi avize.

La majoritatea produselor, Hexi Pharma a apelat la ”schimbarea numelui în aviz”, conform informațiilor obținute ieri de Gazetă de la Gabriel Cilinca, președinta Comisiei Naționale pentru Produse Biocide.

53 de lei costă acum, pe un site de vânzări de pe internet (cleanstore.ro), o sticlă de Hexio-Sept, fostul Suprasept

„Numerele contează. Contaţi pe noi!”



În noiembrie 2013, firma lui Dan Condrea şi-a prezentat produsele la Conferinţa Naţională de Microbiologie şi Epidemiologie.

Hexi a fost unul dintre sponsorii evenimentului. ”Legătura dintre medicii epidemiologi din spitale și Hexi e mult mai adîncă și ar putea să fie cunoscută dacă autoritățile ar face ceva”, susțin surse din companie.

După cum relația lui Hexi cu directorii de spital e întreținută de agenții de vînzări și de Flori Dinu, potrivit acelorași surse. Că tot susține Hexi Pharma că, în 20 de ani, n-a avut plîngeri din partea nici unui spital.

Sub sloganul „Numerele contează. Contaţi pe noi!”, Hexi şi-a prezentat cifrele și la Warsaw International Healthcare Exhibition 2013:

– peste 350 de spitale

– 1.000 de clienţi

– 2.000 de săli de operaţie

– 140.000 de mâini

– 200.000 de instrumente

– 5 kilometri pătraţi de suprafeţe

Suprasept a apărut cu probleme de etichetă în raportul DSP pe 2014

La întâlnirea de duminică, Gazeta l-a rugat pe Dan Alexandru Condrea să vadă cîteva pagini din raportul DSP pe 2014. În acestea erau conformități la mai multe produse, printre care şi dezinfectantul Suprasept.

„Produsul Suprasept, fabricat de SC Hexi Pharma Co SRL, etichetat necorespunzător. S-au făcut următoarele prescripţii: retragerea de pe piaţă şi interzicerea comercializării până la reetichetare”, se arată în raportul Direcției de Sănătate Publică.

Retragere care, însă, nu s-a întîmplat, după cum declară Condrea, care bagatelizează rapoartele publice ale DSP: „Sînt prost făcute! E un raport plin de greşeli. De pildă, scrie acolo că au retras de pe piaţă Suprasept. Nu l-au retras niciodată!”.

Vag întocmite, rapoartele DSP semnalau, totuși, problemele. Dar, de la DSP-urile locale și pînă la Inspecția Sanitară de la Ministerul Sănătății, observațiile se înmuiau.

Faptele conturează un tipar. Aproape toate substanțele despre care sursele din firmă susțin că erau diluate apăreau și în rapoartele oficiale cu ”probleme de neconformitate”.

Statul are niște sonde, dar, pe măsură ce rapoartele urcă ierarhic, informația piere și autoritățile se joacă de-a ambiguitatea pe riscul celor 3,8 milioane de români internați anual în spitale.

La întrebările noastre extenuante din ultimele luni ni s-a răspuns că erau numai neconformități formale, scriptice, de etichetare, de aviz, și nu de calitate a substanței.

Rezultatele analizelor depun mărturie despre altceva.

De 10 ori depun mărturie.

Primele două părți ale investigației: