Când inspectorii trimiși de Ministerul Justiției au intrat pe ușa instituției care decide cine devine cetățean român, în vara lui 2019, știau că vor găsi nereguli. Controalele din anii anteriori la Autoritatea Națională pentru Cetățenie (ANC) se încheiau mereu cu sesizări disciplinare și cu liste lungi de nereguli: întârzieri în soluționarea dosarelor, nerespectarea programului de lucru, lipsă de transparență.

Un punct din raport recomandă sesizarea Comisiei de disciplină în cazul unui angajat al Autorității, din Comisia pentru Cetățenie, sub suspiciunea că ar fi intervenit pentru soluționarea unor cereri „altfel decât în limita cadrului legal reglementat pentru toți cetățenii”.

După două luni, la finalul lui octombrie, raportul era gata. Iar neregulile erau atât de alarmante, încât ministerul a cerut Curții de Conturi să meargă în control și a sesizat organele de urmărire penală, pentru „sustragere sau distrugere de înscrisuri” și pentru „suspiciuni de săvârșire a unor infracțiuni prevăzute de Legea privind finanțele publice”. Printre altele, raportul le recomandă oficialilor ANC să folosească sistemele de înregistrare la ședințele de interviu, pentru a exista „mijloace de probă cu privire la modalitatea în care se desfășoară interviul”. Documentul atrage atenția și asupra modului necorespunzător în care sunt gestionate informațiile clasificate.

Controlul a pornit de la o sesizare din iulie 2019, depusă la Ministerul Justiției, în care doi cetățeni din Republica Moldova semnalau tergiversarea unor dosare în detrimentul altora. O lună mai târziu, inspectorii ministerului s-au deplasat la sediul autorității, au verificat documente și dosare de cetățenie, au analizat rapoartele financiare, au discutat cu funcționarii și cu șefii instituției.

Dar, de data asta, ce a găsit Corpul de Control al ministrului Justiției a fost mult mai grav.

„Poate fi un risc și la securitatea UE, având în vedere că pașaportul romanesc încă e căutat în zonele conflictelor înghețate, cum ar fi Transnistria. Acolo e o adevarată zonă gri financiară și militară, unde se mai practică recrutarea de mercenari”, a spus cercetătorul Nicolae Țîbrigan, de la Laboratorul pentru Analiza Războiului Informațional și Comunicare Strategică, din subordinea Academiei Române.

De altfel, documentul recomandă „consultări urgente” între ANC și Ministerul Justiției, Ministerul Afacerilor Externe, Ministerul Afacerilor Interne, Serviciul Român de Informații (SRI) și Serviciul de Informații Externe (SIE), pentru „identificarea cu celeritate a unor formule eficiente de natură a înlătura vulnerabilitățile la adresa securității naționale”.

„Este o adevărată rețea care soluționează nu tocmai legal solicitările de cetățenie română. E o problemă care poate reprezenta un pericol la securitatea statului român. Vorbim de decidenți de înalt nivel din Autoritatea pentru Cetățenie”, au declarat pentru VICE surse apropiate Ministerului Justiției.

Pe pagina de Facebook ANC curg acuzațiile de tergiversare a dosarelor. Mulți fac mai mult de atât și cheamă instituția în judecată , inclusiv pentru refuz nejustificat de soluționare a cererilor de cetățenie. În 2018, Autoritatea a avut calitatea de parte în peste șapte sute de termene de judecată.

Portița din lege

Această vulnerabilitate la securitatea națională menționată de raportul Corpului de Control se referă la un anumit articol din legea care reglementează acordarea cetățeniei române, care se poate dobândi sau redobândi.

În cazul dobândirii, condițiile pe care trebuie să le îndeplinească un străin care vrea să devină cetățean al României sunt drastice, după cum o arată articolul 8 din lege: să locuiască pe teritoriul statului român de cel puțin opt ani sau, în cazul în care este căsătorit, să trăiască cu un cetățean român de cel puțin cinci ani de la data căsătoriei. Primește pașaport românesc după un examen prin care dovedește cunoașterea limbii și a unor noțiuni elementare de cultură și civilizație. Întrebările sunt grele chiar și pentru mulți români.

Legislația permite însă o scurtătură, prin articolul 11 al „redobândirii cetățeniei” pentru „persoanele care au fost cetățeni români, dar au pierdut cetățenia română din motive neimputabile lor sau cărora această cetățenie le-a fost ridicată fără voia lor, precum și descendenții acestora până la gradul III”.

Astfel, de acest articol beneficiază persoane care dovedesc că părinții, bunicii sau străbunicii lor au locuit în teritorii precum Basarabia (azi Republica Moldova), Bucovina de Nord (azi zona Cernăuți) sau sudul Basarabiei (azi regiunea de la Odessa până la Nistru). În cazul lor, obținerea cetățeniei române este o formalitate. Nu dau examen și e de ajuns să spună în limba română doar jurământul: „Jur să fiu devotat patriei şi poporului român, să apăr drepturile şi interesele naţionale, să respect Constituţia şi legile României”.

Dintre cele în jur de o sută de mii de cereri de cetățenie depuse anual la ANC, majoritatea covârșitoare de aproape 97 de mii sunt în baza acestui articol.

De exemplu, în 2018, doar 412 persoane au devenit cetățeni români în baza articolului 8. În schimb, 45 de mii de persoane au devenit cetățeni români în baza articolului 11, al redobândirii cetățeniei, potrivit unui răspuns transmis VICE de ANC. Oficialii instituției nu au răspuns la întrebările referitoare la țara de origine a solicitanților, pentru că „excede competențele statistice ale ANC”. Însă date furnizate în trecut presei arată că numărul cetățenilor din țări precum Rusia s-a dublat, iar din Ucraina a crescut semnificativ în ultimii ani.

„N-ai rădăcini românești? Lasă că-ți găsim noi”

Același lucru l-a observat și cercetătorul Nicolae Țîbrigan.

„În ultimii ani au apărut foarte multe site-uri care intermediază obținerea cetățeniei române. Sunt în limba rusă și se adresează celor din țări ca Rusia, Ucraina, Belarus, Azerbaidjan și așa mai departe. Cer redobândirea cetățeniei, adică articolul 11, la care nu dau niciun interviu, pentru că se presupune din start că ar fi descendenți ai cetățenilor români și știu limba. Mare prostie”, mi-a explicat Țîbrigan.

Într-adevăr, există nenumărate astfel de site-uri, care promit cetățenie facil și rapid.