Rahandusministeerium sai valmis eelnõu, mille eesmärk on luua õigusraamistik tulundusühistu vormis tegutseva kindlustusandja asutamiseks ja ühistuna tegutsemiseks.

Kehtiva seadus lubab kindlustusandja asutada vaid aktsiaseltsi või Euroopa äriühinguna.

Ühistulised kindlustusandjad on võrreldes aktsiaseltsidega tihti väiksemad, piiritletud tegevusraadiusega ning fokuseeritud teatavatele kindlustusliikidele. Samas ei ole see alati reegel.

Kindlustusühistu puhul on rahandusministeeriumi hinnangul eeliseks see, et puudub huvide konflikt omanike ja kindlustusvõtjate vahel, kuna üldjuhul on nad ühes isikus. Samas aktsiaseltside puhul on paremad võimalused juhtkonna kontrollimiseks ning soovitud suunas juhatamiseks.

Peamiseks erisuseks ühistuliste kindlustusandjate ja aktsiaseltsina tegutsevate kindlustusandjate vahel on kapitali kaasamise viis.

Aktsiaseltsid üldiselt kaasavad kapitali oma investoritelt ning seejärel alustavad kindlustuslepingute müüki. Ühistud aga kaasavad kapitali liikmete ja kindlustusvõtjate kaudu. Samal ajal kui aktsiaseltsid sõltuvad suuresti välisest kapitalist.

Rahandusministeerium märgib eelnõu seletuskirjas, et see võib saada probleemiks kriisiaegadel, kui investorid vähendavad oma investeeringuid või kui investeeringute väärtus langeb. Sellisel juhul võivad tegelikud kindlustusmaksed, mis klientidelt saadakse, olla ebapiisavad riskide katmiseks.

Samas vastastikuste kindlustusandjate puhul seda probleemi ei esine tänu sidemetele kapitali ja kindlustuslepingute vahel, mis muudab vastastikused kindlustusandjad potentsiaalselt turvalisemaks ja jätkusuutlikumaks just kriisiaegadel.

Eelnõu väljatöötamiskavatsusega korjatud tagasisidest selgus, et kuigi Eesti kindlustussektor on ka täna hästi toimiv ning enamlevinud kindlustusteenused on Eesti klientidele kättesaadavad, võib siiski esineda ka praktiline vajadus sellise ühinguvormi jaoks.

Võimalikest tegevusliikidest mainiti tagasisides ära näiteks põllumajanduskindlustus, ravikindlustus ja liikluskindlustus. Samuti väljendati võimalikku praktilist huvi kindlustusühistu kaudu elukindlustusteenuse pakkumiseks.

Positiivse asjaoluna toodi välja ka seda, et kindlustusühistu teenitav kasum jääks Eestisse, kuivõrd suur osa liikmetest oleksid ilmselt Eesti kodanikud.

Negatiivsena tõid huvigrupid esile riske, mis tulenevad olukorrast, kus kahjusus läheb suureks. Kui aktsiaseltsist kindlustusandja puhul on võimalik kapitali kaasata omanikult või investorilt, siis eelduslikult korjab ühistuline kindlustusandja lisakapitali kas oma liikmetelt või tehes muudatusi olemasolevas tootes.

Eelnõu näeb ette, et kindlustusühistu osakapitali miinimumsuurus tuleks viia vastavusse aktsiaseltsist kindlustusandja aktsiakapitali suurusega.

Kindlustusandjana tegutsemise loa taotlemisel peab ühistul olema igal juhul kinnitus omavahendite ja põhiomavahendite olemasolu kohta, et täita kapitalinõudeid, mille miinimum on suurem, kui kaks või kolm miljonit eurot.

Omakapitali nõue võib huvi pärssida

Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna peaspetsialisti Kristiina Kubja sõnul erinevad ühistud tavalistest kindlustusfirmadest selle poolest, et kõik ühistu liikmed osalevad hääleõigusega ka ühistu juhtimises.

"Ühistud saavad ise otsustada, kas kindlustavad ainult oma liikmete kindlustusriske või ka teiste inimeste ja ettevõtete omi. Teoreetiliselt on võimalik, et kindlustusühistud toovad turule sellised teenused, mida täna turul üldse ei pakuta," ütles Kubja ERR-i raadiouudistele.

Muuhulgas mainis Kubja, et uuest tulundusühistu liigist saavad kasu põllumehed, kelle saaki praegu Eestis tegutsevad ettevõtted ei kindlusta.

Peamine takistus sellele, et põllumehed tuleks kokku ja looks kindlustusühistu, võib olla nõue ühistu omakapitalile. See on sarnaselt aktsiaseltsina tegutsevale kindlustusfirmale kaks kuni kolm miljonit eurot. Maaelu edendamise sihtasutuse juhatuse esimees Raul Rosenberg tõdeb, et selle summa kokkusaamisega võivad meie põllumehed hätta jääda.

"Tugevamad mõtlevad nii, et neil on piisavalt endal oskusi ja neil on ka reservid välja kujunenud ja nad maandavad oma riskid ise," märkis Rosenberg.

Ühtlasi tõdes Rosenberg, et mõnemiljonilisest reservist ei pruugi kindlustuühistul suure ikalduse korral piisata. Näiteks tänavuse põua kahjud võivad küündida kuni kümne miljoni euroni. Küll aga võib Eesti põllumehel abi olla, kui siia tulevad välismaised kindlustusühistud. Nii nagu Saksamaa ühistu on laienenud Lätti.