Najstariji hrvatski ovisnik ima 84 godine, najviše droge u Istri

Čak sedam županija ima višu stopu ovisnika od hrvatskog prosjeka, u čemu prednjači Istarska županija, zatim Zadarska, Šibensko-kninska, Grad Zagreb. Primorsko-goranska, Splitsko-dalmatinska i Dubrovačko-neretvanska

<p>U Hrvatskoj se nastavlja trend <strong>smanjivanja ovisnika o heroinu</strong>, no u porastu je upotreba psihostimulansa, pokazuju podaci Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo (HZJZ) po kojima je <strong>najviše liječenih ovisnika prošle godine bilo u Istarskoj županiji</strong>, najmlađa osoba koja je eksperimentirala s psihoaktivnim drogama imala je 13, a najstariji evidentirani ovisnik čak 84 godine.</p><p>Među heroinskim ovisnicima gotovo je pet puta više muškaraca nego žena, a populacija ovisna o opijatima sve više stari, pokazuje Izvješće o osobama liječenim zbog zlouporabe psihoaktivnih droga u Hrvatskoj u 2016., koje se temelji na raspoloživim podacima pristiglima iz zdravstvenog sustava. </p><p>Za cijelu je Hrvatsku stopa liječenih ovisnika o drogama iznosi 246,5 (246,6 osoba na 100.000 stanovnika u dobi od 15. do 64. godine). Čak sedam županija ima višu stopu ovisnika od hrvatskog prosjeka, u čemu prednjači Istarska županija (512), zatim Zadarska (478,3), Šibensko-kninska (439,7), Grad Zagreb (381,4), Primorsko-goranska (328,7), Splitsko-dalmatinska (282,7) te Dubrovačko-neretvanska (250). Ostale županije imaju stope niže od hrvatskog prosjeka.</p><p>Situacija je slična i s brojem ovisnika liječenih o opijatima kojih je najviše u Zadarskoj županiji (466,6), slijedi Istarska (458,1), Šibensko-kninska (408,3), Primorsko-goranska (314,4), Grad Zagreb (295,4), Splitsko-dalmatinska (260,1) te Dubrovačko-neretvanska županija (226,5).</p><p>No, sustav za liječenje problema s drogama većinom se bavi "starim" heroinskim ovisnicima, a nešto manje ostalim vrstama droga iako se u cijeloj Europi, pa tako i u našoj zemlji, nastavlja trend smanjivanja ovisnika o heroinu, a najzastupljenija ilegalna droga postaje kanabis, iza kojega slijede amfetamini. </p><p>Europsko izvješće o drogama pokazuje da je <strong>ecstasy sve popularniji</strong>, da se kokain više konzumira u državama zapadne i južne Europe, amfetamini se više koriste u sjevernoj i istočnoj Europi.</p><p>U Hrvatskoj se od <strong>ovisnosti o kokainu </strong>prošle godine liječilo 984 osobe, od ovisnosti o sedativima 124, od stimulativnih sredstava 778 osoba, a a od ovisnosti o kanabinoidima 1402 osobe. </p><p>U HZJZ-u ističu da kanabis u današnje vrijeme nije onaj kanabis kakav je nekada bio te da sadašnje uzgojene vrste sadrže nekoliko puta više aktivnih tvari. </p><p>Naime, među novim psihoaktivnim drogama koje su se pojavile na međunarodnom tržištu vrlo su prisutni sintetski kanabinoidi (oko 60 posto), znatno toksičniji, a zlouporaba je povezana s brojnim trovanjima pa čak i smrtnim slučajevima.</p><p>Korisnici uglavnom niti ne znaju što su uzeli, niti kako će djelovati. Snažni psihostimulans, sintetski katinon alfa-PVP se povezuje sa gotovo 200 akutnih intoksikacija i više od 100 smrtnih slučajeva u Europi. Nove psihoaktivne tvari su pronađene u proizvodima koji se na tržištu prodaju kao zamjene za lijekove kao što su to na primjer benzodiazepini.</p><p>Velika prijetnja u novije vrijeme je i opskrba drogama preko interneta, nabava novih droga putem interneta postaje sve veća, a kontrola je vrlo teška, navodi se u Europskom izvješću o drogama. </p><p><strong>Eksperimentiranje s psihoaktivnim sredstvima</strong> već dugi niz godina počinje u dobi od oko 16 godina, a kao glavni povod liječeni ovisnici najčešće navode utjecaj vršnjaka ili partnera, znatiželju, psihološke probleme, zabavu, želju za samopotvrđivanjem, dosadu te probleme u obitelji.</p><p>Izvješće pokazuje i da su ovisnostima sklonije osobe s poremećajem ličnosti, poremećajem ponašanja, afektivnim i neurotskim poremećajem. Depresivne osobe u pokušaju "samoliječenja" češće posežu za psihoaktivnim drogama. </p>