Hrvatska spada u skupinu zemalja s najnižim izdvajanjima za obrazovanje u Europi. Ona su više nego dvostruko manja nego u susjednoj Sloveniji te šest puta manja nego u Finskoj, pokazalo je novo europsko istraživanje

U nastavku ćemo našu zemlju usporediti sa Slovenijom i Finskom jer su to za naš kontekst relevantni primjeri. Slovenija je zemlja s kojom smo živjeli zajedno u istoj državi u sličnim uvjetima, a jedan je od uspješnijih primjera tranzicije. Finska pak ima tek malo veći broj stanovnika od Hrvatske, imala je i slično tešku povijest – bila je pod stranom vlasti (Švedska, Rusija) sve do 1917., a nakon Drugog svjetskog rata je imala velike dugove i visoke razine nezaposlenosti. Unatoč tome danas ima jedan od najboljih obrazovnih sustava, fascinantan postotak visoko obrazovanih i vrlo uspješnu ekonomiju (što često ide zajedno). Nepismenih nema, a Finkinje su prve u svijetu dobile pravo glasa.

Tako je primjerice kod nas studiranje besplatno samo za sve polaznike prve godine dok je nakon toga besplatno samo za one koji imaju više od 55 ECTS bodova. Oni koji nemaju, moraju plaćati barem dio školarina, a one se kreću između 5.000 kuna i 10.000 kuna. U akademskoj godini 2013./2014. održava je plaćala pune školarine za 38 posto studenata dok su svi ostali plaćali barem neki dio. U Hrvatskoj je do 2014. samo četiri posto studenata dobivalo neku stipendiju, a ne postoje ni studentski zajmovi niti porezne olakšice za roditelje. U 2014. Ministar Željko Jovanović nešto je povećao iznose i broj stipendija i prihode nastavnika, no time se nismo značajnije približili ni Sloveniji, a kamoli Finskoj.