BERLÍN Pravicoví extremisté nemají vliv na vedení drážďanského hnutí Vlastenečtí Evropané proti islamizaci Západu (Pegida). ČTK to ve čtvrtek řekl prezident německého Spolkového úřadu na ochranu ústavy (BfV) Hans-Georg Maassen. Úřad, který v Německu plní roli kontrarozvědky, proto podle Maassena zatím nemá důvod detailně se Pegidou zabývat.

„Není úkolem BfV sledovat občanské iniciativy, které sice nezastávají pozice politického mainstreamu, ale nijak nenarušují společenský řád. Naším úkolem je sledovat extremisty,“ řekl Maassen.

Kontrarozvědka si podle něj v souvislosti s Pegidou všímá zejména pravicových radikálů, kteří se demonstrací hnutí účastní. „Co se Pegidy v Drážďanech týká, zjistili jsme, že pravicoví extremisté se na jejích demonstracích objevují jen v malém počtu. Nemají ale žádný vliv na průběh těchto akcí ani nevystupují jako řečníci,“ řekl Maassen.

Jiné to je podle něj u regionálních hnutí, která se po vzoru Pegidy vytvořila v dalších městech. U některých z nich podle něj je vidět, že se na jejich shromážděních snaží zviditelnit krajně pravicová Národnědemokratická strana Německa (NPD), která se tak snaží obnovit svůj vliv po úbytku členské základny a volebních neúspěších z posledních let.

Hnutí Pegida vzniklo v Drážďanech, kde od října pořádá pravidelné pondělní demonstrace proti údajnému posilování islámu v Německu. Minulý týden dosáhla účast na shromáždění Pegidy rekordních 25 000. Tento týden hnutí demonstraci odvolalo poté, co policie zakázala všechna veřejná shromáždění. Policisté tak reagovali na hrozbu, že se mezi demonstranty budou chtít vmísit teroristé plánující útok na předáka Pegidy Lutze Bachmanna.

Saláfisté v Německu

Šéf kontrarozvědky Maasen se rovněž vyjádřil k tématu samotného islámského radikalismu. V Německu podle něj rychle přibývá ultrakonzervativních islámských salafistů, z jejichž řad pocházejí i němečtí radikálové bojující po boku hnutí Islámský stát (IS) v Sýrii. Jen za poslední rok se počet německých radikálních muslimů zvýšil o 1500 na zhruba 7000. „Úřad na ochranu ústavy v současnosti sleduje přes sto salafistických skupin, které sdružují na 7000 lidí. Jsou to lidé, kteří chtějí žít stejně, jako žil muslimský prorok Mohamed, a odmítají jakoukoli modernizaci islámu,“ řekl Maassen.

„Salafismus přitom vnímáme jako živnou půdu pro lidi, kteří jsou připraveni páchat ve jménu islámu násilí, odjet do Sýrie nebo do Iráku a tam se zapojit do teroristické činnosti,“ uvedl. Podle informací BfV odjelo na Blízký východ bojovat kolem 600 německých občanů, z nich asi desetina zahynula a kolem 200 se jich vrátilo do vlasti. Přinejmenším u 35 těchto navrátilců existují podle Maassena důkazy, že se přímo účastnili bojových akcí.

„K salafismu tíhnou hlavně mladí muži do 30 let, oslovuje ale už třináctileté chlapce. Jsou to především lidé, kteří byli neúspěšní ve škole nebo v zaměstnání a hledají skupinu, ve které by je někdo uznával,“ řekl Maassen. Podle něj mnohé tyto radikály přitahuje IS, protože mají dojem, že v jeho řadách nebudou považováni za zkrachovance, ale naopak za úspěšné lidi, kteří nalezli své místo ve společnosti.

Většina německých salafistů pochází z muslimského prostředí, konvertovaní křesťané tvoří jen asi deset procent z nich. „Obecně ale pro konvertity platí, že jsou radikálnější než ostatní členové takové společnosti a v případě násilností bývají mimořádně brutální,“ upozornil Maassen.

Germany's recent upsurge in anti-Islam sentiment appears to have taken a dark new turn: http://t.co/wDPWim1fhX pic.twitter.com/waM9k7QVs3 — VICE News (@vicenews) 16. Leden 2015

Spíše Arabové než Turci

Šéf německé kontrarozvědky také podotkl, že se k salafistům přidávají hlavně lidé arabského původu, ve výrazně menší míře to jsou němečtí Turci. „Jedním z důvodů pro to může být, že Turci jsou v Německu mimořádně dobře organizovaní. Mají hodně spolků, ať už náboženských nebo kulturních. Nestane se mezi nimi tak často, že by se někdo cítil zcela vyloučen ze společnosti a hledal východisko v radikalizaci,“ řekl Maassen.

Zdůraznil také, že není možné všechny muslimy hodnotit podle radikálů, kteří chtějí v Německu zavést islámské právo šaría nebo odjíždějí bojovat na Blízký východ. „Nesmíme to dělat, už jenom proto, že to je věc, kterou chtějí islamisté. Ti mají zájem na tom, aby se muslimové v západním světě cítili vyloučení ze společnosti, protože se pak spíš přikloní k radikálnímu islámu,“ řekl Maassen.