Vyplňování bylo samozřejmě velice složité, protože to byla v podstatě kompletní žádost o bankovní úvěr, která se dokládá do nejmenšího detailu, včetně byznys plánu na tři roky dopředu. Papírů to bylo opravdu hodně. Dali jsme si tedy práci, všechno jsme vyplnili a žádost jsme se všemi náležitostmi podali hned druhý den po vyhlášení výzvy.

HN: Jak se v této situaci sestavuje plán podnikání na tři roky dopředu?

Vzhledem k tomu, že se žádost sestavovala 16. března, což byl asi třetí den po vyhlášení těch opatření, tak tehdy nikdo netušil, že to bude trvat měsíc a půl. Takže jsme tomu poctivě přizpůsobili naši žádost a proto jsme chtěli jen devět milionů, což odpovídalo tehdy avizovanému uzavření obchodů na deset dní. Reálná potřeba je vzhledem k aktuálnímu výpadku hotovosti samozřejmě daleko vyšší. Sestavit tedy v polovině března plán na další tři roky je samozřejmě hezké, ale je to jen představa toho, jak by to mohlo vypadat.

My plánujeme standardně a využíváme našich zkušeností, nejsme na trhu první den a nějaké krize už jsme zažili. Odhad tedy dovedeme postavit na něčem konkrétním, není to nic, co bych si vycucal z prstu. Nikdo ale nemohl vědět, jestli ta opatření budou trvat deset dní, měsíc nebo dva.

HN: Byla žádost o státní půjčku ve srovnání s komerčními úvěry v něčem jednodušší?

Řekl bych, že to naopak bylo o něco složitější, protože se muselo vše vyplňovat do formulářů banky, což je vždy náročnější. Zejména, když se nemáte s kým poradit, jakým způsobem se to má vyplnit nebo co přesně je tím míněno. U komerčních bank, kde se jedná osobně, je to daleko jednodušší, protože řadu materiálů lze dodat ve vlastním formátu a banka si s tím poradí. Tady to bylo naopak a my se museli dostat do nějakých kolonek, což není vždy srozumitelné. V kombinaci s tím, že tady není možné se někoho zeptat a někam se dovolat, tak ani nevíme, jestli jsme to vyplnili správně nebo ne.

HN: Kdy vám přišlo vyrozumění o tom, že ČMZRB vaši žádost zamítla?

Odpověď nám přišla 9. dubna. Jde ale o automatizovanou odpověď, která nám neříká vůbec nic. Navíc nám přišlo jen jedno vyrozumění, takže na odpověď u dalších dvou žádostí stále čekáme. Z té odpovědi ani nejsme schopni zjistit, která z těch žádostí nevyhověla. Už vůbec pak z toho nevyplývá, z jakého to bylo důvodu, kde je možné se dotázat či odvolat. Prostě nic.

HN: Zkoušeli jste zjistit podrobnější vysvětlení?

Je tam stanovená linka, kam jsme volali po vyrozumění, a paní nám zdvořile odpověděla, že žádostí je příliš mnoho a musíme mít pochopení a ať svůj dotaz pošleme na e-mailovou adresu, ze které samozřejmě do dnešního dne nepřišla žádná odpověď.

HN: Budete se snažit získat podporu znovu?

Využili jsme i program Covid II. Máme sice sídlo v Praze, ale máme asi 50 provozoven mimo hlavní město, takže jsme se ho mohli také účastnit. Nicméně výsledek je stejný. Žádost jsme podali, ale nemáme žádnou reakci. Souběžně jednáme s naší vlastní bankou, v tom je tedy celý proces jednodušší, protože tam nás znají a spoustu údajů o nás mají. Žádost jsme podali 2. dubna a reakce zatím není žádná.

V bance už máme podmínky domluveny a nyní čekáme, jestli se za nás ČMZRB zaručí. V tomto případě už žádáme o vyšší částku, celkem jde o 17 milionů korun. Počítali jsme s tím, že nám první úvěr schválí a tohle měl být k tomu doplněk.

Související 17. 4. Pomoc podnikatelům vázne. Při žádostech o půjčky, za které ručí stát, čekají na odpověď týdny 17. 4. Na složitou a zdlouhavou komunikaci s úřady si stěžují podnikatelé, kteří se kvůli přísným opatřením proti epidemii koronaviru rozhodli využít...

HN: Jak po těchto zkušenostech hodnotíte státní podporu?

Nějaká automatická pomoc, že si požádáte a dostanete peníze, to vůbec v tomto směru nefunguje. Ač se ta iluze vytváří. Pobavilo mě, když jsem dnes četl vyjádření pana Havlíčka (ministr průmyslu a obchodu a dopravy – pozn. red.), že bude posílat další peníze podnikatelům. Jako kdyby už jich poslal miliardy. Neznám zatím nikoho, kdo v těch programech uspěl, tak nevím, kam ty peníze přišly.

HN: Další avizovaná pomoc je program Antivirus. Zkoušel jste žádat také o příspěvek na mzdy zaměstnanců?

Ano. Tam se to jeví, že pomoc bude asi rychlejší. Nicméně i zde je administrativní zátěž enormní. Přičemž ve finále odvody na sociální a zdravotní pojistné státu stejně musíme poslat, abychom podmínky splnili. Stát nám pak peníze v téměř stejné výši zase vrátí zpět. Kdybychom jen dostali odpustku na placení sociálního a zdravotního pojištění, tak by to bylo okamžitě proveditelné a zpětně kontrolovatelné.

HN: V žádostech o příspěvek na mzdy je chybovost až 70 procent. U vašich firem se proces vyplnění žádosti obešel bez komplikací?

Jednu z žádostí nám úřad práce vrátil s technickým problémem, že jsme odeslali nějakou nedokončenou verzi. Upřímně řečeno, jsme ale nenašli rozdíl mezi ní a tou finální verzí. Z našeho pohledu jsme jim tedy poslali stejnou verzi a ta už prošla.

HN: Takže teď už máte od úřadu práce potvrzeno, že vaše žádosti jsou v pořádku?

U jedné firmy dolaďují nějaký technický problém, tam ještě potvrzení nepřišlo, ale jinak už čekáme na výplatu příspěvku. Na úřadech práce alespoň nějak reagují.

HN: Jak krize spojená s koronavirem dopadla na vaše podnikání? Museli jste už třeba propouštět některé zaměstnance?

Zatím si zaměstnance držíme. Až se situace vrátí do normálu, tak je budeme potřebovat. Propustili jsme tedy jen některé pracovníky "na dohodu" a brigádníky, které v době, kdy máme zavřené prodejny, nepotřebujeme.

Samozřejmě výpadek financí a škody způsobené na nájemném a energiích, které musíme platit, jsou značné. Jde o miliony korun měsíčně. Hlavní problém je ale výpadek hotovosti, u kterého jsme doufali, že ho stát pomůže nějakým způsobem nahradit. To se ale neděje, takže si v tomto musíme poradit sami. To ale bez otevření prodejen není možné.