Socialdemokraternas ledning vill att religiösa friskolor ska få finnas kvar, men att de ska kontrolleras hårdare än i dag. Men den linjen får, enligt vad SR Ekot erfar, underkänt av en rad partidistrikt. Det finns dock goda skäl att bringa någon form av klarhet i vad som är vad i denna debatt. Såväl anhängare som motståndare till Al Azharskolorna har långt ifrån alla begrepp klara för sig.

Den omskrivna Al Azharskolan på Järvafältet utanför Stockholm är en profilskola, inte en religiös friskola. Den allmänna läroplanen följs men i denna skolas fall med en fördjupning om Islam inom ramen för samhällsorienterande ämnen. Efter kritiken mot skolan, som den om obligatorisk bön, har denna avskaffats men rasterna har anpassats efter bönetiderna.

Ett annat exempel är Laboraskolan som drivs av Plymouthbröderna. Plymouthbröderna grundades som en frikyrka i Irland på 1800-talet, men har i dag sitt huvudsäte i Australien, där dess högste ledare bor. Rörelsen är präglad av en engelskspråkig kultur, och har en mycket konservativ världsbild. I Sverige finns uppskattningsvis 400 medlemmar. Trots att skolan på papperet är öppen för alla är det endast Plymothbröder i styrelsen och endast barn till Plymothbröder som utgör elevunderlaget.

Ett förbud mot religiösa skolor är i praktiken verkningslöst om det inte följs upp av ett förbud mot profilskolor med konfessionell fördjupning. En fördjupning som idag kan läggas inom de samhällsorienterande ämnena. Denna reglering är ett väsentligt svårare steg att ta då även valet av andra fördjupningsämnen kan börja ifrågasättas.

Ett av de större problemen, oavsett om det är en profilskola eller religiös skola, är den låga kompetensen hos inspektörerna samt inspektionernas utformning. Inspektörerna vet inte alltid vad de ska titta efter. Symbolspråket är en sådan detalj i vissa skolor, skoldagens utformning en annan. Ett annat är att inspektionerna oftast är föranmälda. En rimlig ordning är att samtliga inspektioner, oavsett skola, aldrig aviseras före. Alla skolor skall, oavsett driftform och huvudman, vara i inspektionsdugligt skick alla veckans dagar. Rektor, eller rektors ställföreträdare, skall alltid vara beredd att svara på frågor från inspektörer samt kunna redovisa det skriftliga underlag som lagen och tillstånden reglerar. Att inspektörerna ges rätt att intervjua lärare och elever i enrum, utan rektors eller annan skolauktoritets närvaro, är även det nödvändigt. Inte sällan kan oegentligheter uppdagas om återgivna historier inte går ihop.

Ett annat problem som uppstår och som är uppenbart i Plymouthbrödernas skola är att den bedrivs i aktiebolagsform. Lagen om affärshemligheter kan då åberopas vid olika granskningar. Detta är inte en lösning endast reserverad för denna skola, även runt Kista Folkhögskola finns den lösningen om vi ser på skolor och utbildning som bedrivs med skattemedel och har konfessionella inslag.

Zidni AB, som genom sin bifirma Shiraf Academy, bedriver bland annat utbildning i arabiska. Vare sig Zidni AB eller Shiraf Academy har egentligen inte denna verksamhet i sin bolagsordning. På Facebook presenteras bolaget som ett utbildningsföretag som strävar efter att skapa och utveckla material, kurser och utbildningar för skolor och förskolor. I Bolagsverkets register är dock verksamheten en annan, där skall bolaget, genom moderbolaget

”Bedriva import försäljning av rengörings- produkter, hälsofrämjande produkter, kroppsvårdsprodukter, kläder, juveler och smycken, leksaker, mediaprodukter och datortillbehör direkt till slutkund, återförsäljare samt grossister. Aktiebolaget kommer även att tillhandahålla föreläsningar, utbildning, konsultuppdrag, marknadsförings- och supporttjänster, workshops och studieresor i samband med försäljning samt distribution och marknadsföring”.

Även detta reser en del frågor.

Hur försäljning av regöringsprodukter och juveler är kopplade till den folkhögskola som för inte så länge sedan aspirerade på att starta Sveriges första Imam-utbildning skulle behöva en närmare granskning från flera myndigheter.

Och det är sannolikt inte bara förskolor och grundskolor som skall regleras hårdare. Det finns, med Plymouthbröderna och Kista Folkhögskola som exempel, goda skäl att fundera i vidare termer om aktiebolag skall tillåtas inom utbildningssektorerna för att en tillsyn och insyn skall vara effektiv och nå sitt syfte. Det kan inte uteslutas att staten måste göra ingrepp i lagen om företagshemligheter för att en offentlig insyn i dessa verksamheter skall bli möjlig på samma sätt som även stiftelseformen behöver reformeras. Stiftelsen som juridisk person är mycket populär hos många utbildningshuvudmän men även inom folkbildningen. IFIS, Islamiska förbundet i Sverige, har sedan några år gått över i denna form och bedriver även de utbildning i någon form finansierad helt eller delvis med skattemedel.

De som tror att ett förbud är den enkla vägen framåt gör saker och ting lite för lätt för sig. Samtliga aktörer som bedriver någon form av konfessionell inriktning har visat en viss uppfinnartalang för att dels kringgå lagstiftningen, dels gömma undan den från egentlig tillsyn och insyn.