Den italienska antiterrorpolisen Raggruppamento Operativo Speciale (ROS) har lämnat underrättelser till svenska myndigheter att en 38-åring man med iranskt ursprung och dubbelt medborgarskap, svenskt och afghanskt, försökt att köpa varor på internet som används för att framställa bomber.

Vid flera tillfällen uppges mannen ha försökt köpa 400 kilo konstgödsel som kan användas som komponent för att framställa kraftfulla sprängmedel, uppger bland annat italienska Ansa.

Förra fredagen gick både åklagarmyndighetens riksenhet för säkerhetsmål, som har hand om terrormål i Sverige, och Säkerhetspolisen ut med pressmeddelanden om att en man häktats misstänkt för förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse.

Åklagaren om möjligt terroristbrott: "Utredningar kan ändras över tid"

Gripandet av 38-åringen gjordes den 18 juli i Nässjö och gick enligt Säpo lugnt till väga.

Förundersökningen leds av chefsåklagare Agneta Hilding Qvarnström.

– Det finns inga detaljer jag kan lämna, men utredningen och arbetet pågår, säger hon.

Expressen har, innan de italienska uppgifterna blev kända, ställt frågan om det kan röra sig om ett möjligt terroristbrott.

– Terroristbrottet i sig är speciellt på det viset för att det kräver en särskild kontext. Det är i regel ett vanligt brottsbalksbrott som sker under vissa speciella omständigheter. Det kan vara en allmänfarlig ödeläggelse som sker i en särskild kontext som gör att det är terroristbrott, svarade Agneta Qvarnström då, och tillade:

– Utredningar kan ändras över tid. De kan ändras åt flera håll.

Mannen nekade till brott vid häktningsförhandlingen. Den inställningen gäller fortfarande enligt hans advokat Mikael Svegfors, som inte vill kommentera de italienska uppgifterna.

– Vi avvaktar vad svensk polis kommer att prata om, så jag har inga kommentarer alls.

Samma metod vid flera stora fall

Ett exempel på detta är ett fall från förra året då 22-årige Aydin Sevigin inledningsvis satt frihetsberövad misstänkt för just förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse. Utredningen visade att han sympatiserade med Islamiska staten, hade digitala bombmanualer på sin mobiltelefon samt att han hade köpt större delen av komponenterna han behövde för att framställa en tryckkoksbomb. Han dömdes senare för förberedelse för terroristbrott till fem års fängelse.

Vid flera tidigare tillfällen har konstgödsel använts som nyckelkomponent för att framställa kraftiga bomber. Ett av de kändaste exemplen är Anders Behring Breiviks dåd i Norge 2011 då han detonerade en bomb framställd med konstgödsel i det regeringskvarteret i Oslo.

I ett pressmeddelande i samband med häktning uppgav Åsa Nilsson, chef för utredningsenheten vid Säkerhetspolisen:

– Insatsen har gjorts utifrån vårt uppdrag att förhindra att allvarliga brott begås och den har skett i nära samverkan med lokal polis.