Jukka Pasonen

Belgiaan levinnyt afrikkalainen sikarutto voi estää lihan viennin Kiinaan. Taudin leviämisellä Saksaan olisi valtava vaikutus Euroopan sianlihamarkkinoilla.

Euroopan sikamarkkinoille on odotettavissa ongelmia, MTK:n kotieläinasiamies Jukka Rantala totesi perjantaina, kun tieto afrikkalaisen sikaruton (ASF) leviämisestä belgialaisiin villisikoihin oli tullut julki.

"Lähipäivät näyttävät, miten tilanne etenee, mutta joka tapauksessa tällä on vaikutusta", Rantala arvioi.

Belgia on melko suuri sianlihantuottaja – ei Saksan, Tanskan tai Espanjan kokoluokkaa, mutta merkittävästi Suomea suurempi, Rantala toteaa.

Belgian sianlihan vienti Kiinaan saattaa pysähtyä, vaikka ASF:ää löydettiin vain villisioista, ei sikaloista.

"Euroopasta sianlihaa tuovat Kaukoidän maat reagoivat ainakin Puolan tapauksessa niin, että ASF:n löytyminen villisioista lopetti tuonnin. Ne katsoivat, että bioturvallisuustoimet eivät Puolassa ole tarpeeksi tehokkaita ja riski taudin leviämisestä sikaloihin on korkea."

Jos ovet Kiinaan sulkeutuvat, aiemmin sinne viety lihamäärä jää kuormittamaan Euroopan markkinoita.

"Ja vaikka Belgia ei ole viejistä suurimpia, kokemus on osoittanut, että pienemmilläkin määrillä on vaikutusta."

Belgian löydöksen jälkeen on pohdittu, miten tauti voi puhjeta lähes tuhannen kilometrin päässä lähimmästä tautitapauksesta.

Neuvotteleva virkamies Katri Levonen maa- ja metsätalousministeriöstä pitää todennäköisenä, että taudinpurkaus on elintarvikevälitteinen.

Näin todettiin taannoin Tšekissäkin, missä villisiat olivat päässeet tonkimaan sairaalan roskasäiliöitä ennen sairastumistaan.

"Siksi jo yksi tautialueelta tuotu makkara voi olla iso riski", Levonen muistuttaa.

Ruokavälitteiset tartunnat leviävät hyppäyksittäin, villisikojen mukana tauti liikkuu hitaammin.

Levosen mukaan alue, jolla tauti Belgiassa havaittiin, on ongelmallinen. Siellä on paljon sekä villisikoja että todennäköisesti myös sikaloita ja se on hyvin lähellä Ranskan rajaa

MMM:ssä pohdittiin perjantaina, mitä toimia Belgian ASF-tapaus Suomessa edellyttää.

Levosen mukaan aiempia toimia päätettiin jatkaa ja tehostaa.

Niihin kuuluu muun muassa ruokatuonnin valvonta satamissa ja itärajalla.

"Pari vuotta sitten Länsisatamassa pidettiin ruokaratsia. Sellaisia on suunnitteilla lisää, sekä vakituisesti että iskunomaisesti", Levonen kertoo.

Itärajalla työskentelee ruokakoira Aino. Sille on tavoitteena saada virkaveljiä tai -siskoja.

ASF-tiedotusta lisätään edelleen. Syksyn aikana järjestetään kaksi isoa koulutus- ja tiedotustilaisuutta, yksi sikayrittäjille ja toinen metsästäjille.

Lahtivajojen hygieniasta on Levosen mukaan jo koulutusmateriaalia tulossa. Myös villisikojen ruokintapaikkojen rekisteröintiä selvitetään.

Suomesta on lähdössä väkeä seuraamaan Venäjän valmiusharjoituksia. Leningradin alueella saatiin ASF jo kertaalleen kuriin 2012 jälkeen, ja kuusi vuotta elettiin ilman tautitapauksia. Nyt tauti on levinnyt alueelle taas.

Luonnonvarakeskus selvittää parhaillaan, miten villisika-aidan rakentaminen itärajalle pystyttäisiin toteuttamaan, Levonen kertoo.

"Se vaikuttaa niin paljon eri eläimiin, ettei aitaa voi noin vaan ryhtyä rakentamaan."