Yli puolet suomalaisista uskoo tutkijoiden ajavan omia poliittisia ja arvolatautuneita päämääriään. Tämä selviää ajatuspaja e2:n tekemästä ja Suomen Kulttuurirahaston kyselytutkimuksesta, joka selvittää suomalaisten asenteita ja identiteettejä.

Tutkimuksen perusteella 57 prosenttia suomalaisista pitää tutkijoiden julkisia kannanottoja politisoituneina.

Yhteiskuntatieteilijöiden ahkera osallistuminen julkiseen keskusteluun on yksi keskeisistä syistä kansalaisten kriittiseen suhtautumiseen, kyselytutkimuksen tehneet tutkijat arvelevat. Julkisissa esiintymisissä yhteiskuntatieteilijöiden kommentit eivät useinkaan kytkeydy suoraan tehtyihin tutkimuksiin vaan yleiseen asiantuntijuuteen.

Tutkijoiden poliittisiin vaikuttimiin uskovat useimpien puolueiden kannattajat.

Eduskuntapuolueiden kannattajista jopa kaksi kolmasosaa epäilee tutkijoiden kannanottoja henkilökohtaisten näkemysten värittämiksi. Ainoastaan vihreiden ja vasemmistoliiton äänestäjien keskuudessa alle puolet arvelee tutkijoita puolueellisiksi.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Myös lähes puolet korkeasti koulutetuista arvioi tutkijoilla olevan julkisissa kannanotoissaan poliittisia vaikuttumia, e2:n tutkija, valtiotieteiden tohtori Ville Pitkänen sanoo.

"Eliittiin" liittyvät epäilyt näkyvät myös kriittisenä suhtautumisena poliitikkoihin, toimittajiin ja kulttuurin tukemiseen.

Suomalaisista 57 prosenttia uskoo, että perinteinen media kärjistää yhteiskunnallista keskustelua ja ylikorostaa mielipide-eroja. Hieman alle puolet (47 prosenttia) arvioi medioiden kirjoittavan yksipuolisesti maailman tapahtumista.

Kriittisyys eliitteihin jakautuu selkeimmin koulutuksen ja ammatin mukaan.

Korkeakoulutetut luottavat tutkijoihin, poliitikkoihin ja toimittajiin muita enemmän. Sama koskee ylempiä toimihenkilöitä ja asiantuntijoita.

Ajatuspaja e2:n tutkijat Ville Pitkänen ja Jussi Westinen pitävät kyselytutkimuksen tärkeimpinä löydöksinä lisäksi suhtautumista kansalaistunteeseen, pätkätyöntekijöihin, kaupungistumiseen.

Maanpuolustustahto ja positiivinen suhtautuminen kansalaistunteeseen yhdistävät suomalaisia.

Kansalaistunnetta pitää myönteisenä yli neljä viidestä vastaajasta. Sama koskee myös itsensä eurooppalaisiksi mieltäviä.

– Kiihkeä maahanmuutto- ja pakolaiskeskustelu ei ole saanut suomalaisia vieroksumaan perinteistä kansallistunnetta, Jussi Westinen sanoo.

Pätkätyöntekijöiden asema huolettaa kansalaisia jopa enemmän kuin työttömät. Pätkätyöntekijöiden asemaa pitää heikkona 84 prosenttia suomalaisista.

Perussuomalaisten kannattajat ovat demariäänestäjiä huolestuneempia työntekijöiden asemasta ja kokoomuksen äänestäjiä huolestuneempia yrittäjistä.

Suomalaisten suurenemmistön mielestä julkisen vallan ei tulisi edistää kaupungistumista. Vain 16 prosenttia toivoo, että kaupungistumista vauhditetaan.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Tutkimukseen vastasi 6 398 henkilöä, ja otos on edustava. Ihmisiä haastateltiin nettikyselyllä tai vierailemalla vastaajien kodeissa. Aineisto kerättiin lokakuun 2017 ja tammikuun 2018 välillä.