Abdullah Al-Essa ja Ahmed Al-Nuaim kokkaavat arabialaista ja intialaista ruokaa kemijärveläisille.

Abdullah Al-Essa ja Ahmed Al-Nuaim kokkaavat arabialaista ja intialaista ruokaa kemijärveläisille. Antti Mikkola / Yle

Pieni lounasravintola Al-Noor Kemijärven lumisessa keskustassa tarjoilee falafeleja, linssikeittoa, hummusta ja sallalaista lammasta irakilaisittain valmistettuna. Ovi käy lounasaikaan taajaan. Lähi-idän reseptien noudattaminen vaatii näillä leveysasteilla kekseliäisyyttä.

– Haemme mausteita Rovaniemen kaupoista, jonne niitä tuodaan Tukholmasta tai Irakista. Joskus soitamme Irakiin ja pyydämme lähettämään mausteita postissa, kertoo Ahmed al-Nuaim. Hän on Etelä-Irakin Basrasta paennut insinööri, joka opetteli ruoanlaiton pakon edessä Suomessa ja oppi sen kaikesta päätellen hyvin.

Kolmen irakilaisen turvapaikanhakijan ja kemijärveläisen Mirva Säkkisen ravintolaidea syntyi, kun menekki ravintolapäivän pop up -kojussa osoitti Lähi-idän makujen miellyttävän itälappilaisia.

– Käytän samoja mausteita kuin Basrassa, mutta selvästi vähemmän. Joskus myös käytämme vaikkapa keitoissa pakastejuureksia, kun Basrassa kaikki raaka-aineet löytyivät tuoreena, vertaa kolmikon ainoa ammattikokki Abdullah Al-Essa. Basrassa hän ehti kokata omassa ravintolassaan viiden vuoden ajan.

Kerrostaloja uhkaa jyrääminen maan tasalle

Pienen muuttotappiokaupungin totuttelu kardemumman tuoksuun ja arabian kieleen alkoi vuosi sitten, kun Kemijärvelle perustettiin SPR:n ylläpitämä vastaanottokeskus. Nyt Maahanmuuttovirasto on päättänyt sulkea vastaanottokeskuksen, jonka kaupunkilaisten suuri enemmistö haluaisi yhä pitää.

– Vastaanottokeskus on parhaimmillaan työllistänyt 25 työntekijää, nyt työntekijöitä on noin 20. Se on meille täällä iso asia, kun on kärsitty työttömyydestä ja rakennemuutoksesta, sanoo Kemijärven kaupunginhallituksen puheenjohtaja (kesk.) Lea Soppela.

Jos vastaanottokeskus huhtikuussa suljetaan, kaupungin vuokra-asunnot jäänevät tyhjilleen sillä niihin ei Kemijärvellä hevin löydä uusia asukkaita. Yhdellä talolla on jo purkulupa.

Taloudellisten menetysten lisäksi kaupungin johto suree kansalaisjärjestöjen kotouttamisprojektien häämöttävää alasajoa. Soppela kiittää vuolaasti esimerkiksi Punaisen Ristin, Mannerheimin Lastensuojeluliiton sekä myös kansalaisopiston työtä.

– Kun on nopealla aikataululla saatu paljon aikaiseksi niin ei haluttaisi hukata tehtyä työtä, taloudellisia ja inhimillisiä voimavaroja.

Perjantaina Soppela on yhdessä kaupunginjohtaja Atte Rantasen ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajan kanssa Maahanmuuttovirastossa Helsingissä puhumassa vastaanottokeskuksen säilyttämisen puolesta.

– Maahanmuuttovirasto on ilmoittanut, että kouluikäisiä lapsia perheineen ei siirretäkään uusille paikkakunnille joululoman aikana, kuten virasto aiemmin päätti. Se antaa toivoa, että ehkä tässä sittenkin on neuvottelunvaraa, Soppela miettii.

Irakilaiset ihastuivat roskakalaan

Vuoden aikana 7500 asukkaan ja 250 turvapaikanhakijan Kemijärvellä on ehditty tottua puolin ja toisin. Ahmed Al-Nuaim on oppinut kalastamaan särkiä.

- Paikalliset kertoivat, että punasilmäinen kala syötetään kissoille. Nauroimme ja teimme särjistä ruokaa, josta tuli todella herkullista, nauraa talvella pilkillä viihtyvä mies. Kemijärven särjistä on tehty muiden muassa särkipullia.

Kuinka vastaanottokeskuksen ja sinisessä hämärässä pipoa syvemmälle päähän kiskovien irakilaismiesten käy, sitä ei ehditä ravintolakeittiön kiireessä miettiä. Höyryäviä Lähi-idän herkkuja keittiöstä kantava kolmikko ei tiedä omasta tulevaisuudestaan muuta kuin sen, että jos ensimmäinen turvapaikkapäätös on kielteinen, siitä valitetaan.

– Jatkamme työtä ravintolassa kunnes saamme turvapaikkapäätöksen. Jos se on myönteinen, sitten mietimme jäämmekö Kemijärvelle vai siirrämmekö ravintolan muualle, sanoo Abdullah Al-Essa.

Kemijärven turvapaikanhakijoista kolmisenkymmentä on tähän mennessä saanut turvapaikan. Heistä 13 haluaa jäädä Itä-Lapin pikkukaupunkiin.