Jaan tietojani harkitun avoimesti verkossa ja siihen on hyvä syy

Yleisen mielipiteen mukaan internetissä henkilötiedoistaan tai haluistaan ei missään koskaan ikinä saa kertoa, koska se on vaarallista. Tämä mielipide ei pidä paikkaansa. Se ei ole fakta. Minä jaan tietojani harkitun avoimesti verkossa. Se takaa minulle parempaa palvelua, uutta tietoa kiinnostukseni kohteista ja esimerkiksi parempia tarjouksia juuri niistä kohteista, joista haluan – mikä tärkeintä, säästän hankinnoissani selvää rahaa. Aikaa ei kulu diilien etsimiseen, kun ne ”kävelevät” luokseni. Sama pätee erilaisissa sisältöpalveluissa. Kerron mieltymykseni uutissovelluksille, videopalveluille, podcastalustoille ja vedonlyöntisovelluksille – sekä sijaintini ainakin sääsovellukselle. Seurauksena luen, kuulen ja näen itselleni merkitsevää tietoa ja elämänlaatuni paranee. Entäpä sitten kuulevat ja jopa katselevat älylaitteet? Mitä väliä sillä on, jos jokin laite kyttää meitä – jos tarkoitus on hyvä ja seurauksena säästän vielä lisää rahaa. Kuluttajien jutut eivät sisällä kovinkaan arkaluontoisia asioita, eivätkä ainakaan minun juttuni ole niin hauskoja, että joku haluaisi kopioida. Eivätkä keskimäärin sinunkaan. Ongelman henkilökohtaisten tietojen keruusta tekee se, että tietojamme käytetään tällä hetkellä kauppatavarana. Yksityisten tietojen leviämistä pitäisi voida säännellä itse, esimerkiksi helppokäyttöisen hallintaohjelman avulla. Yksi GDPR ei kevättä tee. Monenkirjavat uutislähteet ovatkin sitten eri asia. Meihin suurimpiin uutistoimijoihin voi luottaa. Seuraa ohje: Jos uutisen lähde on epäuskottava tai uutinen kuulostaa liian uskomattomalta, kannattaa tutkia uutisen taustaa esimerkiksi hakukoneen avulla. Ovatko useat suuret mediat uutisoineet asiasta? Pahimmillaan valeuutisten tuottajat haluavat vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen esimerkiksi poliittisin motiivein. Väärän tiedon levittämistä käytetään myös sotastrategiana. Vaalivaikuttamista tehdään sosiaalisen median kautta ja kokonainen uutistoimija voi olla aatteen asialla. Mutta, maailma on riittävästi pelkoja täynnä. Jospa katsoisimme asioita välillä realististen lasien läpi: Netti ei ole täynnä rikollisia. Sinne tekevät sisältöä pääsääntöisesti hyväntahtoiset koodarit, toimittajat, kuvaajat ja esiintyjät. He haluavat auttaa ja valistaa meitä. Tässä vielä viisi teesiä fiksuun nettikäytökseen: Tiedä, minkä julkaisun uutisia tai asiaa luet. Tiedä, mikä taho kuluttamaasi julkaisua tekee – onko taustalla ääriliikkeen agenda tai vaikutustapa? Anna itsestäsi tietoa silloin, kun tiedät mihin käyttöön se menee. Anna itsestäsi tietoa silloin, kun tiedät mitä saatat tietojesi antamisesta hyötyä. Muista, että tietosi ovat yrityksille kauppatavaraa. Suomessakin toimii useita yrityksiä, jotka tekevät liiketoimintaa henkilötietoja hankkimalla ja/tai myymällä. Kirjoittaja on Aamulehden uutispäällikkö.