Video: Poliisi rynnisti Pirkanmaalla ottamaan kiinni Porvoon epäiltyjä ampujia.

Porvoossa ja Pirkanmaalla tapahtuneet poliiseihin kohdistuneet epäillyt murhan yritykset ovat koskettaneet suomalaisia laajasti ja osoittaneet, miten tärkeä ja luotettu viranomainen Suomen poliisi on kansalaisille.

On helppo jakaa poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen ja sisäministeri Maria Ohisalon (vihr) näkemys siitä, että väkivalta poliisia kohtaan on pyrkimys horjuttaa koko yhteiskunnan turvallisuutta. Törkeistä teoista heräsi jälleen keskustelu siitä, miten poliisin resursseja voitaisiin parhaiten lisätä ja millä tavalla vastaavia hyökkäyksiä voisi ehkäistä.

Sunnuntain tapahtumat olivat osoitus siitä, että poliisin miljoonaluokan investointi panssaroituihin ajoneuvoihin oli tarpeen. Ikaalisten kiinniottokuvista voi suoraan havaita, miten panssariauto ovineen tarjosi poliiseille suojaa kahta vihamielistä kohdehenkilöä vastaan. Ajoneuvojen jatkuvan partioinnin vaikutuksesta kansalaisten turvallisuudentunteeseen voi olla myös eri mieltä, mutta sunnuntai-iltana ne saatiin ajettua nopeasti epäiltyjen perään.

Suomen hallitus nosti poliisin rahavarat poliittisesti tikunnokkaan vielä, kun loukkaantuneet poliisimiehet olivat sairaalassa. Asiaan ottivat kantaa ainakin sisäministeri Ohisalo ja pääministeri Antti Rinne (sd), jolta kysyttiin erikseen asiasta Ylen haastattelutunnilla.

Ministereistä Ohisalon Twitter-ulostulo tuli liian nopeasti ja tökerösti.

– Valitettavasti aiempien hallitusten leikkaukset [poliisin] resursseihin myös näkyvät monessa. Tämä hallitus kääntää suunnan ja lisää poliisien määrää ja resursseja, Ohisalo kirjoitti.

Ministeri sai niskaansa kritiikkiryöpyn, kun laittoi poliisin resurssipulan – ja itse asiassa tulkinnasta riippuen jopa Porvoon haavoittumiset – edellisten hallitusten syyksi.

– Mautonta ja osin valheellistakin politikointia kahden haavoittuneen poliisin kustannuksella, yksi seuraaja arvosteli.

– Ajattelematonta ja noloa käytöstä, sanoi toinen.

Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr) pitää Porvoon poliisiampumisia hyökkäyksenä yhteiskuntaa vastaan. Jenni Gästgivar

Ohisalo julkaisi tviittinsä, kun epäillyt olivat vielä karussa. Näkemys oli paitsi tyylitön, myös osin väärässä. Poliisin budjetti on ollut pitkällä aikavälillä pienessä kasvussa. Poliisiammattikorkeakoulu sai luvan nostaa aloituspaikkojen määrää jo Juha Sipilän (kesk) hallituskaudella, ja tällä hetkellä uusia poliiseja valmistuu arviolta kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 2014.

Hallituksen lupaus poliisimäärän kasvattamisesta 300:lla on varsin sisällötön. Se täyttynee vanhojen toimenpiteiden pysyttämisellä eikä oikeastaan vaadi uudelta hallitukselta minkäänlaisia trendistä poikkeavia satsauksia. Eihän valmistuvia poliiseja voi työttömiksikään ohjata.

Kansallista ja poliisin omaa turvallisuutta parannettaessa on keskeistä se, mihin määrärahat käytetään. Julkisuudessa on ollut keskustelua lähinnä poliisien kokonaisluvusta ja välineistöstä.

Pinnan alla poliisijohtoa kismittävät alati kasvavat toimitilakustannukset.

Poliisi on valtionyhtiö Senaatti-Kiinteistöt Oy:n vuokralainen joka puolella maata. Vaihtoehtoja ei käytännössä ole. Senaatti-Kiinteistöjen tilat vanhenevat ja kärsivät sisäilmaongelmista, ja samaan aikaan vuokrakustannukset nousevat. Poliisin toimitilakustannukset kasvoivat 2016-2018 jopa kahdeksan miljoonaa euroa, yli kymmenesosan.

Senaatti-kiinteistöt on tehnyt viime vuosina yli 150 miljoonan euron tuloksia. Vahvasti yksinkertaistaen: jos hallitus saisi valtiovarainministeriön alaisen banaaniyhtiön vuokrat vuoden 2016 tasolle, poliisilla olisi varaa 1 200 uuteen virkaan ilman, että hallitus ohjaisi lisää määrärahoja.

Sisäministeri Ohisalo oli suurimmaksi osaksi väärässä, kun antoi ymmärtää, että Porvoon poliisihyökkäykset olisi voinut estää poliisin määrärahojen lisäämisellä. Kolmas tai neljäs poliisi ei pysäytä sellaisia henkilöitä, jotka ovat valmiita ampumaan kahta ensimmäistä.

Yleisellä tasolla vakavimman väkivaltarikollisuuden vähentämisessä toimii kaikkein parhaiten ennalta ehkäiseminen ja varhainen puuttuminen – oli uhrina sitten poliisi tai siviili. Väkivaltarikollisten keskuudessa korostuvat erilaiset persoonallisuushäiriöt, päihdeongelmat ja lapsuudessa koettu väkivalta. Pohjat veriteoille luodaan nuorena.

Tällaiset henkilöt pitää saada syöksykierteestään pois ja toimenpiteiden kohteeksi ennen tekoja, ja osin sen vuoksi väkivaltarikollisuus on jo saatu vähenemään Suomessa. Se ei ratkea pelkästään poliisin varoilla. Ennalta ehkäisemistä ja vielä entistäkin laadukkaampaa koulutusta on silti syytä korostaa myös poliisin resursseja miettiessä – poliisin oman turvallisuudenkin näkökulmasta.