Muutos on jo aistittavissa Kouvolan Kimolassa. Kylän nimeä kantavan kanavan ympäristöstä on kaadettu metsää, ja vanhan nippunosturin läheisyyteen on ilmestynyt konteista kyhätty työmaatoimisto. Siellä täällä seisoo työkoneita.

Näkymä vesireitin varrella alkaa pian muuttua vauhdilla, kun entinen puunuittokanava kunnostetaan veneliikenteelle. Rakennustöiden on määrä käynnistyä parin viikon sisällä avolouhinnoilla ja kanavan erikoisuuden, 70 metriä pitkän tunnelin avartamisella. Elokuun lopussa aloitetaan kanavan ruoppaus ja verhoilu. Kanavan ylittävät Kimolan silta ja Taipaleen yksityissilta uusitaan osana hanketta.

Nippunosturin tilalle rakennetaan 12 metriä korkea venesulku. Pyry Sarkiola / Yle

Kimolan kanavan kaivuutyön yhteydessä sattui 1960-luvulla mittavia sortumia. Ne ovat hankkeen suurin riski nytkin.

– Kukaan ei halua, että 60-luvun tapahtumat toistuvat. Suurin haaste on yläkanavan jyrkkien luiskien hallitseminen niin, ettei siellä tapahdu mitään sortumia. Joudumme tekemään kevennysleikkauksia ja vastapenkereitä. Luotan siihen, ettei tässä käy mitään, kun suunnitelmien mukaan tehdään, sulku- ja väyläurakoista vastaavan Kreaten työpäällikkö Mika Seppälä toteaa.

Hankkeen yhteydessä kanavan vanha nippunosturi puretaan, ja sen tilalle rakennetaan 12 metriä korkea venesulku. Pudotuskorkeus tulee olemaan hyvin samaa luokkaa Saimaan kanavassa sijaitsevan Mälkiän sulun kanssa. Myös Mälkiän sulun pudotuskorkeus on noin 12 metriä, ja se on tällä hetkellä Suomen korkein.

– En ole aivan varma, kumpi on korkeampi. On siinä ja siinä, tuleeko Kimolan pudotuskorkeus olemaan Suomen korkein vai toiseksi korkein, Liikenneviraston sisävesiväyläyksikön päällikkö Tero Sikiö sanoo.

– Mälkiässä vesisyvyys on suurempi, joten porttina se on korkeampi.

Kimolan kanava sijoittuu Iitin ja Kouvolan alueille. Yle

Kanavan kunnostus avaa vesireitin Pyhäjärven ja Päijänteen välille. Se mahdollistaa veneilyn Kouvolasta Pohjois-Savoon Keiteleelle saakka. Valmista on määrä olla vuoden 2019 loppuun mennessä.

Alkuperäinen kanavatunneli säilytetään

Kimolan kanavan erityispiirre on venesulun tunneli, joka on ainoa lajiaan Suomessa. Tero Sikiön mukaan se on harvinaisuus myös maailman mittakaavassa.

– Englannissa on vastaavia jokilaivoja varten rakennettuja tunneleita, mutta muualla maailmassa niitä ei tietämykseni mukaan juurikaan ole. Tunneli on mielenkiintoinen erikoisuus, Sikiö toteaa.

Tunneliosuus levennetään ja korotetaan louhimalla veneille sopivaksi. Tunneli sijaitsee nippunosturin alapuolella Pyhäjärven puolella. Sen kautta puut uivat Kymijoen tehtaille vuoteen 2002 saakka.

Nykytilanne Kimolan kanavalla. Kouvolan kaupunki

Alun perin kustannussyistä rakennettu tunneli päätettiin säilyttää paikallisten asukkaiden ja matkailuyrittäjien toiveesta. Tunnelin säilyttäminen tulee myös halvemmaksi kuin sillan rakentaminen sen tilalle. Sillasta olisi tullut pitkä, sillä Jaalan ja Vierumäen välinen 363-tie kulkee kanavan yli viistosti.

– Tämä on erittäin mielenkiintoinen hanke. Näitä kanavia ei joka päivä Suomessa rakenneta. Kun tällainen uittoon tarkoitettu väylä muutetaan toimimaan venereittinä, niin onhan se näissä maastoissa hyvännäköinen. Mökkeilen Pyhäjärven puolella, ja tulen varmasti itsekin pyyhkäisemään tästä kahville, Mika Seppälä suunnittelee.

Hanke jakaa kuntalaisten mielipiteet

Kimolan kanavan kunnostamisesta on keskusteltu 90-luvulta saakka. Kunnolla kanavaa on yritetty saada vesiliikennekäyttöön muutaman vuoden ajan, mutta hanke on takunnut esimerkiksi byrokratian, lainsäädännön ja rahoitusongelmien vuoksi.

Alun perin kunnostuksen arvioitiin maksavan 9–10 miljoonaa euroa, mutta kustannukset nousivat 20,8 miljoonaan euroonmuun muassa hankalan maaperän vuoksi.

Vielä keväällä kanavan kunnostus oli uhattuna, kun valtiovarainministeriö ei hyväksynyt kanavan lisärahoitusesitystä. Lopulta rahoitus kuitenkin heltisi. Valtio kustantaa hankkeesta kaksi kolmasosaa, eli noin 14 miljoonaa.Kouvolan maksettavaksi jää 4,8 miljoonaa, Heinolalle 1,3 miljoonaa ja Iitille 830 000 euroa.

Kimolan kanava nippunosturilta Konniveden suuntaan kuvattuna. Juulia Tillaeus / Yle

Julkisessa keskustelussa on kritisoitu sekä hankkeen kannattavuutta että hintaa. Hankkeen rakennusluvista on myös valitettu korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Oikeus kuitenkin hylkäsi valitukset.

Vaikka kanavahanke on hyväksytty ja rakenteilla, se jakaa yhä ihmisten mielipiteet.

KouvolalainenAnja Virtanen on haastattelun alussa hankkeen kannalla, mutta muuttaa mielensä hinnasta kuultuaan.

– Kustannusarvio on erittäin kallis. Kouvolan talous on muutenkin kuralla. En ole sen kannalla, että rakennetaan tuollaisia hömpötyksiä. Ei kiitos, Virtanen lataa.

Moni uskoo kanavan tuovan uutta elinvoimaa sen lähikunnille.Kanavan toivotaan luovan uusia työpaikkoja esimerkiksi sen varrelle perustettavien majoitus- ja ravintolapalveluiden myötä.

– Varmaan huonompiinkin asioihin satsataan kuin kanavaan. Itse näen hankkeen positiivisena asiana. Ainahan siihen menee rahaa, kun tehdään investointeja tulevaisuuteen, kouvolalainen Veikko Huttunen toteaa.

Myös kuusankoskelainen Erja Siekkinen on hankkeen kannalla.

– Kalliiksihan se tulee, mutta jos kanavasta on hyötyä ihmisille, niin se kannattaa laittaa kuntoon. Uskon, että se tuo tälle paikkakunnalle tulevaisuudessa hyvää.

Niin ikään kuusankoskelainen Marja Aaltonen lähtisi mielellään veneilemään Kimolan kanavalle.

– Joka asiassa on puolustajat ja ne, jotka haluavat torpata. Olen sitä mieltä, että jokaiselle jotakin. Voisin kuvitella, että vesistöjämme on kiva käyttää kaikkeen kivaan, Aaltonen toteaa.