Alle nelikymppisten, työssä käyvien suomalaisten humalahakuinen juominen on vähentynyt reilusti muutamassa vuodessa.

Suurin pudotus on 18–29-vuotiaiden ryhmässä: heidän humalajuomisensa on lähes puolittunut vuodesta 2009. Tuolloin noin 30 prosenttia ilmoitti juovansa runsaasti alkoholia kerrallaan useita kertoja kuukaudessa. Nyt luku oli noin 15 prosenttia.

Myös 30–39-vuotiaiden ryhmässä runsaasti useita kertoja kuussa juovien määrä oli laskenut vuoden 2009 viidenneksestä noin joka seitsemänteen vuonna 2015.

Tiedot selviävät työeläkeyhtiö Varman ja työhyvinvointiin perehtyneen Odumin tekemästä laajasta tutkimuksesta. Kyselytutkimus on toistettu joka toinen vuosi vuodesta 2009 lähtien. Runsas juomiskerta tarkoittaa naisilla vähintään viittä alkoholiannosta ja miehillä vähintään seitsemää.

18–39-vuotiaiden runsas juominen lähti selvään laskuun jo 2013. Vastaava trendi näkyy myös vanhemmissa ikäryhmissä, mutta on huomattavasti pienempi.

”Huima lasku”, toteaa alkoholitutkija Christoffer Tigerstedt Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

Tulos on yllättävä erityisesti siksi, että sitä on oikeastaan lakattu odottamasta.

Alle 18-vuotiaiden alkoholinkäyttö alkoi vähentyä jo 15 vuotta sitten, mikä on saanut odottamaan, että myös nuoret aikuiset vähentäisivät juomista. Tähän asti niin ei ole käynyt: täytettyään 18 nuoret ovat ryhtyneet juopottelemaan kuten aiemmatkin ikäluokat.

Tigerstedt huomauttaa, että tuoreen tutkimuksen tuloksiin vaikuttaa varmasti se, että siihen vastanneet ovat ensinnäkin töissä ja toisekseen myös ilmeisen kiinnostuneita terveysasioista, koska ovat vastanneet kyselyyn.

Myös ODUMin asiantuntijalääkäri Riikka Mattila toteaa, että joukko on valikoitunut.

Sekin vaikuttaa tulokseen, että vastaajien työnantajat ovat kiinnostuneita työntekijöiden terveydestä; tästä kertoo se, että työpaikoilla on käytössä työkalu, jolla kysely on toteutettu.

Tulosta ei siis voi yleistää kaikkiin nuoriin aikuisiin, mutta se ei vesitä itse asiaa: pudotus humalakertojen määrässä on merkittävä.

Tigerstedtin mukaan asiasta on ollut pieniä viitteitä muissakin tutkimuksissa, mutta loppujen lopuksi nuoria aikuisia on tutkittu hyvin vähän.

Mistä sitten voisi johtua, että kännääminen ei enää kiinnosta nuoria aikuisia entiseen tapaan?

”Kun työmarkkinoilla on entistä kovempi kilpailu, pitää olla itsekuria”, Tigerstedt sanoo.

Tigerstedtin mukaan nähtävissä on elämäntapamuutos, johon liittyy muun muassa lisääntynyt liikkuminen. Kyse on kuitenkin laajemmasta asiasta kuin vain terveydestä. Omasta kilpailukyvystä huolehtiminen vaatii ylipäätään hyviä elämäntapoja ja kuntoa.

Toinen asia, joka todennäköisesti vaikuttaa alkoholinkäyttöön, on teknologia. Nuorten osalta tämä on nostettu selitykseksi jo aiemmin, mutta Tigerstedtin mukaan se voi hyvin näkyä jo aikuisillakin. Tekniikka on muuttanut sosiaalista vuorovaikutustamme.

”Enää ei tarvitse istua yhdessä kahvin tai oluen äärelle ollakseen yhteydessä muihin.”

Pelaaminen ja netissä chattaaminen ovat asioita, joita ihmiset tekevät yleensä yksin, eikä juominen oikein liity niihin. Humalasta on laitteita näppäillessä lähinnä harmia: sormet eivät osu näppäimille ja sisältökin voi mennä metsään.

Myös vanhemmuus voi vaikuttaa toisin kuin ennen, sillä lasten kokemuksia vanhempien alkoholinkäytöstä on tutkittu 2000-luvulla ja niistä on myös puhuttu paljon.

”Naisilla juominen on ennenkin alkanut vähentyä hiukan aiemmin, miehillä runsas juominen on jatkunut noin 30 ikävuoteen asti”, Tigerstedt kertoo.

Tuoreiden tutkimustulosten mukaan nuorten aikuisten huumekokeilut ja erityisesti kannabiksen käyttö ovat yleistyneet. Helposti tulee mieleen, että nuoret ikäluokat ovat vain vaihtaneet alkoholin huumeisiin.

Tigerstedtin mukaan näin ei ole, sillä yleensä huumeita käyttävät ne, jotka käyttävät myös alkoholia. Huumeet eivät siis pääsääntöisesti tule alkoholin tilalle, ne tulevat sen lisäksi.

Nuorten, alle 18-vuotiaiden pitkään jatkunut raitistuminen on Tigerstedtin mukaan asia, jota kukaan ei ole osannut tyhjentävästi selittää.

Todennäköisesti kehitys on useiden tekijöiden summa.

Sekä vanhempien että nuorten asenteet humalaa kohtaan ovat tiukentuneet, päihtymistä pidetään riskinä. Alkoholi ylipäätään on arkipäiväistynyt, eikä juomiseen liity sellaista gloriaa kuin ennen.

”Itse asiassa myös 1990-luku oli kummallinen”, Tigerstedt sanoo.

Vuosikymmenen alussa, taloudellisen laman aikaan alaikäisten alkoholinkäyttö lisääntyi lisääntymistään, vaikka nuorisolla tuskin oli enemmän rahaa käytettävissään. Taite alkoi vuosina 1997–1999, ja 2000-luvun alussa alaikäisten alkoholinkulutus kääntyi laskuun.

”Silloin levisivät kännykät”, Tigerstedt sanoo.

”Olen myös leikkinyt sellaisella ajatuksella, että noihin aikoihin lisääntyi kiinnostus muita juomia, kuten erikoiskahveja ja energiajuomia kohtaan.”

Isoimman yllätyksen nuoret tarjosivat 2004, kun alkoholivero laski ja tuontirajoitukset EU-maista poistuivat. Oletus oli, että kun alkoholin hinta laskee, myös alaikäiset nuoret alkavat juoda enemmän.

Toisin kävi.

Hinnanlasku ja vapautunut tuonti Virosta kyllä nostivat koko kansan alkoholinkulutusta yli kymmenen prosenttia. Nuorten alkoholinkäyttö väheni ja humalajuominen harvinaistui.