Tieliikennelain kokonaisuudistus (siirryt toiseen palveluun) on parhaillaan lausuntokierroksella. Uudessa tieliikennelaissa esitetään, että vähäisistä liikennerikkomuksista maksettaisiin vastedes hallinnollista liikennevirhemaksua.

Toisin kuin rikesakko, liikennevirhemaksu ei olisi enää rikos, vaan ainoastaan parkkisakon kaltaista moitittavaa toimintaa.

Alla esiteltävät esimerkit virhemaksuista on poimittu yli 450-sivuisesta lakiehdotuksesta, jota saatetaan vielä päivittää tai jopa muuttaa lausuntokierroksen päätyttyä huhtikuun puolivälissä.

Kevyessä liikenteessä kevyitä maksuja

20 euron liikennevirhemaksu määrättäisiin esimerkiksi jalankulkijalle, joka ei tietä ylittäessä käytä suojatietä, kävelee päin punaisia tai ei kävele jalkakäytävällä, jos sellainen on kuitenkin olemassa.

40 euron liikennevirhemaksu taas tulisi esimerkiksi liikennemerkkejä noudattamattomalle polkupyöräilijälle, joka ajaa vaikkapa yksisuuntaista tietä vastakarvaan.

Uutta on, että 40 euroa tulisi maksettavaksi myös, jos pyöräilijä kyyditsee lasta ilman, että tällä on oma lastenistuin tai muu turvalaite. Pyörän tarakalla lapsi ei saa heilua irrallaan.

Erikoinen kuriositeetti on, että jos jalankulkija juoksee raitiovaunun eteen ja häiritsee tämän matkaa, seurauksena olisi 20 euron liikennevirhemaksu. Mutta jos sama häiriö tehtäisiin polkupyörällä, maksu olisi 40 euroa.

Poliisi voi tietysti edelleen käyttää harkintaa jos liikennerikkomus on vähäinen. Silloin voidaan antaa myös huomautus suullisena tai kirjallisena.

Kevyessä liikenteessä kevyitä maksuja. Jyrki Lyytikkä / Yle

Jo pienikin ylinopeus kaupungissa tulisi kalliiksi

Liikennevirhemaksut nopeusrajoitusten rikkomisesta moottoriajoneuvolla riippuisivat siitä, millaisella nopeusrajoitusalueella ylinopeus tapahtuu.

Niillä tieosuuksilla, jossa suurin sallittu nopeus on alle 60 kilometriä tunnissa, olisi nopeuden ylityksestä seuraava liikennevirhemaksu:

70 euroa, jos ylitys on enintään 5 kilometriä tunnissa;

100 euroa, jos ylitys on 6–10 kilometriä tunnissa;

170 euroa, jos ylitys on 11–15 kilometriä tunnissa;

200 euroa, jos ylitys on 15–20 kilometriä tunnissa;

300 euroa, jos ylitys on 21–25 kilometriä tunnissa;

400 euroa, jos ylitys on 26–30 kilometriä tunnissa.

Jos taas suurin sallittu nopeus on yli 60 kilometriä tunnissa, näyttäisivät virhemaksut vastaavasti tältä:

50 euroa, jos ylitys on enintään 5 kilometriä tunnissa;

70 euroa, jos ylitys on 6–10 kilometriä tunnissa;

140 euroa, jos ylitys on 11–15 kilometriä tunnissa;

170 euroa, jos ylitys on 15–20 kilometriä tunnissa;

300 euroa, jos ylitys on 21–25 kilometriä tunnissa;

400 euroa, jos ylitys on 26–30 kilometriä tunnissa.

Yli 30 kilometrin ylinopeuksista ei selviäsi liikennevirhemaksulla, vaan silloin käyttöön tulisivat vanhat ja tutut tulotasoon sidotut päiväsakot.

Ylinopeuksien kannalta kiinnostavaa lakiesityksessä on, että paketti-, matkailu- ja ruumisautolla saisi tulevaisuudessa ajaa samaa vauhtia kuin henkilöautolla ja kevytperävaunua henkilöautolla vetävä saisi ajaa satasta.

Yli 30 kilometrin ylinopeuksista ei selviäsi liikennevirhemaksulla. Risto Koskinen / Yle

Sadalla eurolla punaisista valoista

Yksi kiistellyimpiä kohtia tulevan lakipaketin liikennevirhemaksuissa on virhemaksu punaisia päin ajamisesta. Nykyään punavalorikkomukset johtavat aina päiväsakkomenettelyyn.

Nyt LVM esittää, että liikennevalon osoittaman velvollisuuden noudattamatta jättämisestä seuraisi 100 euron tai mopoilijalle 70 euron maksu. Ainakin poliisihallitus kritisoi virhemaksua liian pieneksi ja uskoo sen sotivan myös kansan oikeustajua vastaan.

100 euroa on esitetty liikennevirhemaksun suuruudeksi myös muun muassa tilanteissa, joissa suuntamerkkiä ei näytetä tai ajo- tai huomiovalot on unohdettu laittaa päälle.

100 euroa maksaa myös töppäily risteyksissä kuten väärä ryhmittyminen, kääntyminen tai kohtaaminen.

Myös ohittamisesta sulkuviivan alueella sekä väärällä kaistalla ohittamisesta moottori- ja moottoriliikennetiellä on esityksessä virhemaksuksi esitetty sataa euroa.

Ohittaminen sulkuviivan alueella on esitetty virhemaksuksi. Tommi Pylkkö / Yle

Taksikuski ilman turvavyötä olisi 70 euroa köyhempi

Turvavyön unohtaminen maksaisi uuden lakiesityksen mukaan 70 euroa sekä kuskilta että matkustajilta. Myös taksinkuljettajat velvoitettaisiin jatkossa turvavyön käyttöön.

Esityksen mukaan jakeluajossa ei olisi pakko käyttää turvavyötä, mikäli kuljettaja ajaa ainoastaan hiljaisella nopeudella. Traktorikuskinkaan ei tarvitse laittaa vyötä peltoa kyntäessään tai ojaa kaivaessaan.

70 euroa virhemaksua seuraisi myös, mikäli alle 135 senttimetrin pituinen lapsi on henkilö- tai pakettiauton kyydissä ilman turvaistuinta.

70 euroa olisi seuraamuksena myös kypärättä ajosta niillä ajoneuvoilla, joilla kypäräpakko on voimassa myös nykyään.

Kiinnostava yksityiskohta on, että myös perävaunussa matkustavan olisi käytettävä kunnon suojakypärää. Käytännössä perävaunussa matkustaja on sellainen, jota vedetään moottorikelkalla.

Turvavyön unohtaminen maksaisi uuden lakiesityksen mukaan 70 euroa sekä kuskilta että matkustajilta. Susanna Wacklin / Yle

Kännykän pitäminen kädessä maksaa satasen – paitsi liikennevaloissa

Matkapuhelimella tai muualla laitteella saa ajon aikana navigoida tai hallita ajoneuvon laitteistoja, kunhan se ei häiritse ajamista. Heti, jos kännykän ottaa ajossa käteen puhumista tai viestittelyä varten, seuraisi toiminnasta 100 euron virhemaksu.

Lakiesityksen mukaan kännykkää saisi kuitenkin pitää kädessä ajoneuvon seistessä esimerkiksi liikennevaloissa.

Lakiesityksessä esitetään myös, että häiritsevä tai päämäärätön ajo katsotaan 100 euron virhemaksun suuruiseksi rikkeeksi. Taajamissa kortteliralli tai muu tarpeeton ajo olisi kiellettyä sekä melun että ilmansaasteiden vuoksi. Mopoilijalle korttelirallista seuraisi 40 euron maksu.

Myös yli kahden minuutin tarpeeton joutokäynti on sadan euron arvoista. Kovemmassa kuin -15 asteen pakkasessa saa moottoria käyttää enintään neljä minuuttia.

Väärät renkaat väärissä olosuhteissa satasen juttu

Lakiesityksessä talvirenkaita olisi käytettävä marras- ja maaliskuun välisenä aikana, mutta vain jos keli sitä vaatii. Kesärenkailla voisi siis ajaa, jos talvikeliä ei ole eikä ihan heti tule.

Toisaalta myös marraskuussa ja maaliskuussa olisi käytettävä talvirenkaita, jos sää tai keli sitä edellyttäisi. Nykyäänhän talvirenkaat on oltava alla joulukuusta helmikuun loppuun.

Vääristä tai huonokuntoisista renkaista virhemaksu olisi 100 euroa.

Kuormien huonosta sitomisesta tai liian suurista kuormista olisi seurauksena 140 euron virhemaksu. Maksu tulisi myös, jos pöllyäviä tai varisevia kuormia ei ole suojattu peitteellä.

Vääristä tai huonokuntoisista renkaista virhemaksu olisi 100 euroa. Esa Huuhko / Yle

Liikennevirhemaksut eivät ole oikeudenmukaisempia

Tieliikennelain kokonaisuudistuksen valmistelleessa Liikenne- ja viestintäministeriössä tiedetään, että nykyistä liikennerikkomusjärjestelmää pidetään oikeudenmukaisempana kuin nyt esittävää hallinnollista maksujärjestelmää.

Nykyisellään liikennerikokset muodostavat kuitenkin yli puolet kaikista poliisin tietoon tulevista rikoksista. Vähäisten rikkomusten ei haluttaisi enää kuormittavan rikosoikeudellista järjestelmää.

Hallinnollisessa liikennevirhemaksussa maksu ei perustuisi tekijän syyllisyyteen, vaan teon objektiivisten arviointiin.

Monet nykyään päiväsakkona käsiteltävät rikkomukset tulisivat esityksen mukaan kiinteämääräisen liikennevirhemaksun piiriin. Virhemaksu olisi sama tuloista riippumatta.

Esimerkiksi kiinteämääräisen liikennevirhemaksun ulottamisella myös nykyistä kovempiin, 21–30 kilometrillä tunnissa ajettuihin ylinopeuksiin, olisi aivan erilainen vaikutus suuri- ja pienituloisen kukkaroon.

400 euroa 26–30 kilometrin ylinopeudesta tarkoittaisi sitä, että alle 2 000 euron nettotuloilla sakkomäärät jopa nousisivat nykyisestä.