Ranska ja Saksa aikovat esitellä kompromissinsa euroon kuuluvien maiden yhteisestä budjetista lähipäivinä, kertovat (siirryt toiseen palveluun) eurooppalaiset mediat (siirryt toiseen palveluun). Ranskan valtiovarainministeri Bruno Le Maire ja Saksan Olaf Scholz tapasivat suunnitelman tiimoilta Berliinissä tiistai-iltana.

Saksan ja Ranskan ideoilla on suuri painoarvo siksi, että johtokaksikko on totutusti EU:n uudistusten veturi.

Muut jäsenmaat eivät kuitenkaan purematta niele ehdotusta. Luvassa voi olla vielä iso vääntö pohjoisen ja etelän maiden välillä.

Mikä EU:n rahoituksessa on siis muuttumassa? Tätä nykyä 28 EU-maalla on yhteinen noin 140 miljardin euron vuotuinen budjetti. Nyt 19 euromaalle aiotaan rakentaa oma talousarvio.

Eurobudjetti on noussut EU-agendalle lähinnä Ranskan vaatimuksesta (siirryt toiseen palveluun).

– Olemme erittäin lähellä sopua. Esittelemme suunnitelman muille eurooppalaisille ystävillemme lähipäivinä, Saksan Scholz sanoi keskiviikkona. Hänen mukaansa kyse on enää sanamuodoista.

Mitä Ranska ja Saksa haluavat?

Suurin yksimielisyys EU:n johtokaksikon välillä on vallinnut siitä, mihin rahoja käytetään. Uusi budjetti perustettaisiin edistämään investointeja ja rakenneuudistuksia euromaissa.

Eri mieltä ne ovat siitä, mistä ja miten talousarvio rahoitetaan tai miten siitä päätetään. Ranska tahtoo euroalueelle omaa tiivistä taloushallintoa, Saksa taas haluaa pitää yhteisvaluutta-asiat nykyisten EU-instituutioiden piirissä.

Saksa sitoisi uudesta budjetista jaettavat tuet siihen, että rahaa saava maa tekee samalla merkittäviä talousuudistuksia. Sen mielestä eurobudjetin pitää tulla osaksi koko EU:n nykyistä rahoituskehystä, vaikka rahaa jaettaisiin vain euromaille.

Ranska sitä vastoin haluaa, että euromaiden budjetti olisi erillään muusta EU-talousarviosta. Erillinen eurobudjetti olisi siis erillinen rahoituskanava, jonka varainhankinnasta ei tarvitsisi sopia osana muita EU-budjettineuvotteluita.

Ranskalaisille tärkeintä onkin luoda pohja, jonka päälle voidaan jatkossa rakentaa suurempaa euroalueen budjettia.

Lisäksi Ranska haluaisi käyttää budjettia suhdannetasaajana tukemaan heikoimpia euromaita. Tätä Saksa sen paremmin kuin Suomi tai muutkaan pohjoiset maat eivät ole hyväksyneet.

Presidentti Emmanuel Macron on jo pitkään esittänyt euromaille paitsi yhteistä budjettia myös yhteistä valtiovarainministeriä. Hän saa tukea muilta etelän mailta kuten Espanjalta ja Portugalilta.

Oma budjetti euroalueelle on ennen kaikkea Ranskan presidentti Emmanuel Macronin hanke, mutta Saksan liittokansleri Angela Merkel tukee sitä myös. Yoan Valat / EPA

19 jäsenmaan oma budjetti?

EU:n budjettineuvottelut ovat vanhastaan raskassoutuiset, koska päättämässä on sekä 27 EU-maata että EU:n parlamentti. Lisäksi talousarvioneuvotteluissa laskeskellaan tarkkaan nettosaajia ja nettomaksajia.

Ranska uskoo, että erillinen euromaiden budjetti olisi näppärämpi tehdä. Siinä 19 euroministeriä voisi päättää asioista joustavammin keskenään, ilman parlamenttia.

Pienten maiden valtaa erillinen talousarvio voisi kaventaa; kun jäsenmaat päättävät asioista keskenään, isot maat ovat tavallistakin vahvempia. Parlamentin ja komission mukanaolo yleensä tasapainottaa päätöksentekoa.

Handelsblatt-talouslehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) kaksikon tuoreimmissa kompromississa eurobudjetti olisi Saksan kannan mukaisesti osana nykyistä EU:n budjettia.

Euromaat sitoutuisivat erityisellä sopimuksella maksamaan uuteen budjettiin lisää rahaa nykyisten jäsenmaksujensa lisäksi vuoden 2021 alusta alkaen.

Kuinka isosta budjetista on kyse?

Eurobudjetin kokoa on jo hahmoteltu, vaikka mistään summista ei ole sovittu. Ranskan Macron on laskenut, että talousarvioon voitaisiin käyttää 0,2 prosenttia euromaiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta eli noin 25 miljardia euroa (siirryt toiseen palveluun) vuodessa.

Ranskan ja Saksan ohella myös EU-komissio on viritellyt ideaa eurobudjetista. Sen laskelmissa budjetin loppusumma olisi ranskalaista versiota pienempi, runsaat 50 miljardia euroa (siirryt toiseen palveluun) seitsemän vuoden aikana. Summasta puolet otettaisiin nykyisestä EU:n budjetista ja puolet tulisi lainoista, joita taattasiiin EU-budjetista. Lainoja saisivat maat, joissa on tilapäisiä talouskriisejä.

EU:n viime joulukuun huippukokouksessa virallisesta puheesta häivytettiin eurobudjetti-sana. Nyt siitä käytetään termiä "euroalueen talousarvioväline".

Mitä mieltä muut ovat?

Uusi eurobudjetti ei ole mikään läpihuutojuttu. Esimerkiksi Suomi ei hyväksy nykyisen EU-budjetin ulkopuolista talousarviota. Lopullinen kanta voidaan muodostaa vasta, kun Ranskan ja Saksan esitykset tarkentuvat.

– Suomi hyväksyi joulukuun huippukokouksessa sen, että euroalueen budjetti-instrumentti luodaan. Mutta Suomi ei halua siitä nopeasti kasvavaa uutta elementtiä, uutta julkisten menojen kanavaa. Haluamme pitää sen pienikokoisena ja osana unionin budjettikokonaisuutta, valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Tuomas Saarenheimo sanoo.

Myöskään muiden niin kutsutun Hansa-ryhmän jäsenmaiden mielestä erillistä eurobudjettia ei tarvita, vaan se pitäisi liittää olemassaolevaan EU-budjettiin.

Euroalueen talousministerien on määrä keskustella aiheesta jälleen maaliskuun kokouksessaan.

Suomi joutuu ratkomaan

Suomi aloittaa EU:n puheenjohtajamaana Romanian jälkeen heinäkuun alussa. 19 euromaan budjetista on tarkoitus sopia loppuvuonna samalla kuin kaikkien 27 EU-maan uudesta seitsemän vuoden rahoituskehyksestäkin.

Jos eurobudjetista syntyy iso kärhämä, neuvotteluja ei välttämättä saada Suomen kaudella valmiiksi.

Lisää aiheesta:

Suomi ja 7 muuta EU-maata laittavat kapuloita komission ja Ranskan rattaisiin: Ei tulonsiirtoja EU-maiden välille, enemmän vastuuta jäsenmaille

Analyysi: Macron esitti eurooppalaisen utopian vastalääkkeeksi rajojen sulkijoille

EKP haluaa euromaille yhteisen valtiovarainministeriön