Leikkauksilta vältytään, jos Suomeen syntyy muun muassa satojatuhansia uusia työpaikkoja.

Ilman sote-uudistuksen miljardisäästöjä edessä on etuuksien ja palveluiden leikkaukset, sanoo valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Martti Hetemäki arviossaan sosiaali- ja terveysuudistuksen välttämättömyydestä. Etenkin yli 75-vuotiaiden palveluiden raju lähivuosien kasvu romuttaa palveluiden rahoitusta.

Kansliapäällikkö kertoo soten tilanteesta ministeriön sivuilla tänään maanantaina julkaistussa kolumnissaan (siirryt toiseen palveluun).

Soten epävarmojen säästöjen lisäksi Suomeen pitää syntyä nykyisestä lähes 300 000 uutta työpaikkaa seuraavan reilun kymmenen vuoden aikana. Hallituksen tavoitteena on luoda tästä noin kolmannes 2019 aikana. Hallituksen tavoitteesta uupuu vielä arviolta 80 000 uutta (siirryt toiseen palveluun) työpaikkaa.

Hetemäen laskelmissa työpaikkojen lisäksi pitää syntyä sote-uudistus ja sen kolmen miljardin säästöt. Valtiontalouden tarkastusvirasto arvioi reilu viikko sitten, että hallituksen sote-uudistuksen säästötavoitteet ovat epärealistisia.

Palvelut voidaan turvata lähinnä eläkkeistä ja muista etuuksista säästämällä Martti Hetemäki

Kansliapäälikkö Martti Hetemäen mukaan hallituksen keinot ovat vähissä, jos tavoitteisiin ei päästä. Veroja ei Hetemäen mukaan voi sen työllisyyttä heikentävän vaikutuksen takia käyttää, joten jäljelle jää nykyisten palveluiden leikkaukset.

– Palvelut voidaan turvata lähinnä eläkkeistä ja muista etuuksista säästämällä.

Jo maksussa olevia eläkkeitä on leikattu niin sanotulla taitetulla indeksillä ja isojen eläkkeiden osalta ylimääräisellä verolla. Sen sijaan tulevia eläkkeitä varten muun muassa eläkeikää on rukattu tämän vuoden alusta.

Kansliapäälikkö Hetemäki ei puhu vielä leikkausten välttämättömyydestä. Hän uskoo edelleen sote-säästöihin. Säästöihin vaikuttaa pitkälti vanhusten laitoshoidon vähentäminen. Hetemäki nojaa muun muassa Aalto-yliopistossa tehtyihin arvioihin (siirryt toiseen palveluun) säästömahdollisuuksista. Niiden mukaan esimerkiksi lähes joka kolmas vanhusten laitosmaisesta hoitopaikasta on turha.

Vanhuspalveluiden säästöt

Hallituksen arvioissa sote-menojen tulevasta kehityksestä ei ole huomioitu sitä, kuinka tulotason kasvaessa myös palveluiden käyttö lisääntyy. Menot saattavat siis lisääntyä arviolta kahdella miljardilla viiteen miljardiin euroon, mutta hallitus on suunnitellut säästävänsä kolme miljardia.

Kansliapäälikkö Martti Hetemäki ei pidä jo tapahtunutta kehitystä automaattina.

– Vaikka tulotason nousu on aiemmin lisännyt terveysmenoja, ei ole kuitenkaan selvää, että näin kävisi myös tulevaisuudessa.

Köyhyyden suurin syy on heikko työllisyys, jonka suurin syy on heikko koulutus Martti Hetemäki

Hetemäellä on vankka usko myös siihen, että kansalaiset voidaan hoitaa jatkossa nykyistä tehokkaammin. Tämä siitä huolimatta, että Suomen terveydenhuollon asukaskohtaiset menot ovat jo alemmat kuin länsinaapureilla.

Juoksua voidaan silti parantaa, ja Hetemäen mukaan näin tapahtuu, jos tehokkaimmista alueista ja kunnista tulee uusia normaalikuntia. Tehokkuutta voitaisiin Hetemäen mukaan parantaa hyödyntämällä alan ihmisten lähivuosina odottavaa suurta eläköitymistä eli vähentämällä tekijöitä.

Eläköityminen sosiaali- ja terveyspalveluissa

Suurin mahdollisuus on kuitenkin vähentää palveluita. Tämä tapahtuisi parantamalla etenkin nuorten miesten työllisyyttä, jolloin palveluita ei tarvittaisi niin paljon.

Pienituloisten osuus väestöstä

– Köyhyyden suurin syy on heikko työllisyys, jonka suurin syy on heikko koulutus, Hetemäki kirjoittaa.

Korjattu klo 18.55: Toisin kuin jutussa luki, etenkin yli 75-vuotiaiden palveluiden raju lähivuosien kasvu romuttaa palveluiden rahoitusta.