Hallitus aikoo edistää nopeiden junayhteyksien suunnittelua hankeyhtiöillä, joihin myös kuntien odotetaan osallistuvan. Yhtiöt ovat hankkeiden suunnittelua varten.

Liikenneministeri Sanna Marinin (sd.) mukaan tämä hallitus tuskin ehtii päättää minkään nopean junayhteyden rakentamisesta, sillä niiden suunnittelu on hidasta. Hankkeet ovat hyvin eri vaiheissa.

(sd.) mukaan tämä hallitus tuskin ehtii päättää minkään nopean junayhteyden rakentamisesta, sillä niiden suunnittelu on hidasta. Hankkeet ovat hyvin eri vaiheissa. Turun suunnan nopean yhteyden suunnittelu on pisimmällä, ja Espoon kaupunkiradan rakentaminen olisi mahdollista aloittaa. Rahoituspäätöksesta ei nyt kerrottu, vaan neuvotteluja jatketaan.

Liikenneministeriö kertoi tänään aloittavansa kuntien ja muiden mahdollisten toimijoiden kanssa neuvottelut, joiden tavoitteena on perustaa Turun tunnin juna -hankeyhtiö ja Suomi-radan eli Tampereen suunnan radan hankeyhtiö.

Yhtiöt olisivat ratahankkeiden suunnitteluyhtiöitä. Asiasta kertoi liikenneministeri Sanna Marin tiedotustilaisuudessa.

Hankeyhtiöiden toimialana ja tehtävänä on hankkeisiin liittyvä suunnittelu ja sen rahoittaminen rakentamisvalmiuteen asti. Suunnitteluvaiheeseen ja suunnittelun rahoitukseen osallistuminen ei sido osapuolia hankkeiden rakentamisvaiheeseen tai rakentamisen rahoitukseen.

Valtio odottaa, että myös kunnat laittavat pääomaa hankeyhtiöihin. Aihetta on käsitelty tänään talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa. Hankeyhtiöihin laitetaan rahaa, jonka jo edellinen hallitus siirsi Pohjolan rautatiet -nimiseen hankeyhtiöön. Lisäksi puuttuva noin 15 miljoonan euron summa otetaan budjetista.

Valtio omistaisi hankeyhtiöistä perustamisvaiheessa vähintään 51 prosenttia ja muut osakkaat noin 49 prosenttia.

Seppo Suvela / Yle

Marin: Tämä hallitus tuskin ehtii päättää nopeiden yhteyksien rakentamisesta

Marin korosti tilaisuudessa, että investoinnit ovat isoja, ja uusien nopeiden junayhteyksien suunnittelu vie kuudesta kahdeksaan vuotta. Liikennöinti voisi alkaa aikaisintaan 2030-luvulla.

Pääradan suunnan osalta osakassopimusneuvotteluissa tarkastellaan, olisiko uusi yhteys suora, nopea ratalinja lentoasemalta Tampereelle vai enemmän päärataan perustuva ratkaisu.

Turun tunnin junan ja pääradan nopean yhteyden suunnitteluun on Marinin arvion mukaan saatavilla EU-rahoitusta nyt käynnissä olevasta hausta.

Itäisen suunnan nopeasta yhteydestä liikenne- ja viestintäministeriö on käynnistänyt selvityksen ja vertailun.

Seppo Suvela / Yle

Marin totesi, että todennäköisesti tämä hallitus ei ehdi tehdä rakentamispäätöksiä uusista nopeista yhteyksistä, sillä niiden suunnittelu on vielä kesken.

Hallitus voisi päättää joistakin osista, kuten Espoon kaupunkiradan rakentamisesta. Kaupunkiradan suunnittelua ei kytketä hankeyhtiöön, sillä sen suunnitelmat ovat jo pitkälti valmiit.

Liikenneministeriö aikoo esittää budjettiriiheen pienempiä hankkeita rautatieliikenteen nopeuttamiseksi. Näitä ovat ratayhteyksien Seinäjoki–Vaasa, Tampere–Jyväskylä ja Tampere–Pori nopeuttaminen ja parantaminen.

Junayhtiö VR on aiemmin kertonut pitävänsä tärkeänä Seinäjoki–Vaasa ja Tampere–Jyväskylä -välien nopeuttamista. Välit ovat osa junayhtiön kärkihankkeiksi listaamia kohteita.

Esillä olleet yhteydet Turkuun, Tampereelle ja Itä-Suomeen

Uusista nopeista junayhteyksistä on keskusteltu paljon kuluneen vuoden aikana. Uusia yhteyksiä olisivat nykyistä suoremmat ja nopeammat radat Helsingistä Turkuun, Helsingistä Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta Tampereelle ja Helsingistä itäiseen Suomeen.

Hankkeet ovat eri suunnitteluvaiheissa. Turun suunnan radan suunnitelmat ovat jo pitkällä, ja joitakin hankkeeseen liittyviä osia, kuten Espoon kaupunkirata, olisi mahdollista ryhtyä rakentamaan pian.

Mahdollinen suora, kokonaan uudessa linjauksessa kulkeva yhteys Helsinki-Vantaalta Tampereelle on suunnittelussa alkutekijöissään. Nykyisen ratalinjan nopeuden nostoa osalta matkaa on selvitetty perusteellisemmin.

Nykyisen pääradan parantamiseksi on myös olemassa pitkälle valmiita suunnitelmia. Tällainen nopeasti rakennettavissa oleva parannus olisi Helsinki–Riihimäki-välin toinen vaihe, jossa tehdään lisäraiteita Keravan ja Jokelan välille.

Lisäraiteiden myötä koko ratalinja Keravalta Jokelaan olisi neliraiteinen, jolloin lähiliikenteen junat käyttäisivät omia raiteitaan ja myös kaukoliikenteelle tulisi enemmän tilaa ruuhkaiselle osuudelle.

Idän suunnan ratahankkeista vahvimmin on ollut esillä rataoikaisu Porvoon kautta Kouvolaan, mutta alueen kaupungeissa on myös muiden linjausten kannattajia. Itä-Suomen yhteyksiä nopeutettiin merkittävästi vuonna 2006 käyttöön otetulla Kerava–Lahti-oikoradalla.

Jokaisen kokonaan uuden, nopean ratayhteyden hintalappu on miljardiluokassa ja rahojen löytäminen megahankkeille vaikeaa.

Varsinais-Suomessa kaivataan yhä pikaista päätöstä Espoon kaupunkiradasta

Varsinais-Suomen maakuntajohtaja Kari Häkämies on hankeyhtiöiden perustamisesta tyytyväinen, mutta toivomisen varaakin jäi vielä.

– Siihen olen tyytymätön, että näiden tietojen valossa Tunnin junaan kytkeytyvästä Espoon kaupunkiradasta ei olla budjettiriihessä tekemässä päätöstä, kuten toivoimme.

Maakuntajohtaja Häkämies muistuttaa, että Turun ja Helsingin välisen nopean yhteyden suunnitelmat ovat suurista ratahankkeista ehdottomasti pisimmällä.

– Espoon kaupunkirata on siinä tilassa, että sen kun lyö kuokan maahan. Jos hallitus tekee siitä päätöksen, siihen voidaan hakea myös EU-rahaa ja saada länteen suuntautuva nopea yhteys käyntiin, perustelee Häkämies.

Lue myös:

EU-tuet uhkaavat mennä Suomelta sivu suun: Meillä jahkaillaan isoja raidehankkeita, kun naapuri-Ruotsi investoi juniin rutkasti enemmän

Jättimäiset ratahankkeet etenevät nyt, lupaa hallitus – Näin pääkaupunkiseudulla on reagoitu, Espoo harmissaan: "Olisi ollut mahdollisuuksia pidemmälle"

Analyysi: Helsingin jättihanke ongelmissa – Pisara-radan kilometrillä jo tuplahinta Länsimetroon verrattuna