Vuonna 2015 Suomeen tuli noin 32 000 turvapaikanhakijaa, joista valtaosalle ei annettu lupaa jäädä maahan. Kaikkien matka ei kuitenkaan jatkunut takaisin kotimaahan, vaan muualle Eurooppaan.

Näin voidaan päätellä muilta EU-mailta Suomelle lähetettyjen takaisinottopyyntöjen äkillisestä tulvasta. Kun vuonna 2015 pyyntöjä tuli 302, viime vuonna niitä tuli jo 1 213. Tänä vuonna pyyntöjä on tullut 2 287 joulukuun alkuun mennessä.

– Valtaosa näistä koskee sellaisia henkilöitä, jotka ovat saaneet Suomesta kielteisen päätöksen ja sen jälkeen lähteneet eteenpäin, sanoo Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja Mikko Montin.

Valtaosa takaisinottopyynnöistä koskee irakilaisia ja afganistanilaisia. Osa heistä on saanut kielteiselle päätökselleen myös vahvistuksen hallinto-oikeudelta. He ovat siis ilman oleskelulupaa Euroopassa kiertäviä paperittomia.

Pyyntöjen määrä ei kuitenkaan ole yksi yhteen ihmisten määrän kanssa. Yksi henkilö voi hakea turvapaikkaa monesta Euroopan maasta. Sen vuoksi yhdestä ihmisestä voi tulla monta takaisinottopyyntöä, Montin huomauttaa.

Takaisinottopyynnöt kuukausittain 1.1.2017 - 11.12.2017. Pyyntöjen määrä ampaisi nousuun loppuvuonna 2016 seurauksena kielteisten päätösten kasvulle.

Kun henkilön turvapaikkahakemus on kerran pantu vireille jossakin EU-maassa, se tulee myös päättää siellä. Jos henkilö siis käännytyspäätöksen saatuaan matkustaa esimerkiksi Suomesta Saksaan, Saksa pyytää Suomelta lupaa toimittaa henkilö takaisin. Tätä kutsutaan Dublin-palautukseksi EU:n Dublin-sopimuksen mukaan.

Eivätkö he tiedä, että he eivät saa turvapaikkaa muualta, jos eivät saa Suomestakaan?

– Osa varmasti tietää, että tullaan palauttamaan Suomeen, mutta siitä huolimatta lähtevät yrittämään onneaan toisesta maasta, Montin sanoo.

Valtaosa Dublin-palautuksista saa alkunsa niin, että EU-maasta toiseen kulkenut hakee uudesta maasta turvapaikkaa. Sitä ei kuitenkaan tiedetä, tapahtuuko turvapaikanhaku esimerkiksi sen jälkeen, kun poliisi on huomannut oleskeluluvan puutteen.

Puolet takaisinottopyynnöistä tulee Saksasta. Tarkkaa syytä tälle ei tiedetä. Saksassa on paljon Lähi-idästä tulleita maahanmuuttajia, mutta toisaalta niin on esimerkiksi Ruotsissakin. Yksi syy voi olla turvapaikanhakijoiden keskuudessa liikkuvat huhupuheet.

– Syksyn aikaan vastaanottokeskuksissa kulki huhu, että Saksa myöntäisi oleskelulupia. Tämä varmaan osaltaan selittää sitä, Montin arvioi.

Harri Vähäkangas / Yle

Valtaosa pyynnöistä hyväksytään, mutta palautukset jumittavat

Suomi hyväksyy ylivoimaisen enemmistön esitetyistä takaisinottopyynnöistä. Esimerkiksi Saksan tämän ja viime vuoden aikana esittämästä 1 727 pyynnöstä 1 510 hyväksyttiin.

Sen sijaan toteutuneita palautuksia tapahtuu huomattavasti vähemmän. Kun takaisinottopyyntöjä on tämän ja viime vuoden aikana esitetty Suomelle 3 500, palautuksia on tehty 783. Suurin osa palautuksista tulee Saksasta ja Ruotsista.

Palautus pitää tehdä kuuden kuukauden kuluessa. Tämän jälkeen vastuu siirtyy maalle, jossa ihminen sijaitsee.

– Jos henkilö katoaa tai piiloutuu johonkin muuhun maahan, palautusta ei saada koskaan tehtyä, Montin sanoo.

Toiseen suuntaan liikenne on huomattavasti pienempi. Kun Suomelle on tänä vuonna esitetty noin 2 287 takaisinottopyyntöä, Suomi on esittänyt pyyntöjä 522 muille EU-maille. Tähän on luonnollinen selitys: Suomeen ei enää juuri tule turvapaikanhakijoita, joten joukossa ei myöskään ole sellaisia, jotka tulisi palauttaa toiseen EU-maahan.

Toinen mahdollinen selitys on, että Euroopassa kielteisen päätöksen saaneet pyrkivät pikemminkin Suomesta pois, kuin muualta Suomeen. Pohjoiseen kulkeminen on muutenkin vaikeampaa rajakontrollin vuoksi, Montin muistuttaa.

– Liikenne ei tähän suuntaan kulje. Yksi selittävä tekijä on, että Ruotsilla ja Tanskalla on sisärajatarkastukset käytössä nimenomaan siihen suuntaan.

Kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden kiertely ja pallottelu maiden välillä voi jatkua vuosikausia.

– Teoriassa vuosia. Mutta kyllä se käytännössä johonkin sitten loppuu.

EU-maiden johtajat hakevat ratkaisuja maahanmuuton ongelmiin huippukokouksessaan tänään illalla: Mitä tehdään seuraavan kerran, kun Eurooppaan tulee kerralla satoja tuhansia turvapaikanhakijoita? Ylen EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivion ennakkojutun huippukokouksesta voit lukea tästä.

Lisää juttuja teemaan liittyen:

Hyvästi Suomi! Sadat turvapaikanhakijat katoavat yön selkään – Salim valitsi Saksan, Mustafa aikoo takaisin Suomeen

Turvapaikanhakijat siirtyvät nyt Suomesta Saksaan, joka yrittää palauttaa heidät takaisin Suomeen

EU etsii yhä yhteistä linjaa turvapaikkajärjestelmän uudistamiseksi – "Niin monia näkemyksiä, ettei kovin nopeaa"