Tästä on kyse Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa toimiva kultakaivos on ajautunut vaikeuksiin. Kaivoksen omistavan Nordic Goldin mukaan ongelmia on sekä rahojen riittävyyden että toiminnan kanssa.

Kaivosyhtiö ja kaivoksen urakoitsija ovat eri mieltä siitä, kenestä toiminnalliset ongelmat johtuvat.

Nordic Gold uskoo, että Raahen kultakaivos saadaan vielä toimimaan tuottavasti, mutta rahoitusongelmiin ei ole toistaiseksi pystytty esittämään ratkaisua.

Haasteita toimintaan tuo Raahen kaivoksen matala kultapitoisuus, joka on pienin Suomessa toimivista kultakaivoksista.

Eletään loskaista ja pimeää marraskuun loppua, mutta tunnelma pohjoispohjalaisella kultakaivoksella on paikallisen median raportoinnin perusteella (siirryt toiseen palveluun) suorastaan säkenöivä (Raahen Seutu).

Käsillä on odotettu hetki: kaivoksen omistava kanadalainen Nordic Gold valaa ensimmäisen kultaharkkonsa Raahen Mattilanperällä. Sitä ei ole tapahtunut alueella aikoihin, sillä kultakaivos on ollut vuodesta 2014 lähtien seisahduksissa sen edellisen omistajan ajauduttua syviin talousvaikeuksiin.

Kultaharkon valamistilaisuudessa kanadalaisfirma iloitsee uutta alkua ja uskoo vankasti tulevaan.

Kuluu reilut pari kuukautta, kun horisonttiin alkaa kuitenkin ajelehtia tummia pilviä.

Nordic Gold julkaisee helmikuussa tiedotteen, jossa kerrotaan, että yhtiö on ajautunut ongelmiin sekä rahojensa että toimintansa kanssa.

Mitä ihmettä tapahtui?

Kritiikkiä kaivosurakoitsijalle

Kysymme asiaa Nordic Goldin toimitusjohtajalta Michael Hepworthilta. Hän on sanoissaan niukka.

– Antaisin mielelläni haastattelun, mutta koska olemme pörssiyhtiö, emme voi tällä hetkellä kertoa julkisuuteen muuta kuin tiedotteessamme lukee, Hepworth muotoilee sähköpostin välityksellä.

Tiedotteesta ei paljoa irtoa.

Siinä kerrotaan pääpiirteittäin, että kanadalaisyhtiö on ollut rahavajeessa alusta alkaen.

Nordic Gold on yrittänyt saada lisää rahaa toimintaansa nykyiseltä rahoittajaltaan ja lainanantajaltaan, mutta tiedotteen perusteella siinä ei ole onnistuttu. Yhtiön mukaan tämä johtuu osittain kaivoksen toiminnan ongelmista, ja niistä Nordic Gold syyttää kaivosurakoitsijaa.

– Kaivosurakoitsija on toistuvasti alisuoriutunut omassa tehtävässään toimittaa meille käsittelyyn sovittuja määriä malmia. Se on johtanut ongelmiin tuotannon kanssa, Michael Hepworth kirjoittaa Ylelle.

Tämän tarkemmin Hepworth ei suostu tilannetta avaamaan eikä yhtiö myöskään kerro kaivosurakoitsijan nimeä tiedotteessa tai sitä erikseen kysyttäessä.

Maanrakennusyhtiö Tallqvist kuitenkin tunnistaa, että kritiikki kohdistuu heihin, sillä se vastaa kaivosalueella juuri poraustöistä, lastauksesta ja malmin kuljettamisesta eteenpäin käsittelyyn.

Nordic Goldin arvostelua kokkolalaisfirma ei purematta niele.

Maksut myöhässä?

Puhelimella ulkomailta tavoitettu Ab Tallqvist Oy:n toimitusjohtaja Mikael Tallqvist huokaisee heti kättelyssä syvään. Hänellä on Nordic Goldin kanssa hyvin eri käsitys siitä, miksi kultakaivoksen tuotanto on alkanut yskiä heti kättelyssä.

– Väite siitä, että ongelmat johtuisivat meidän alisuoriutumisestamme, on virheellinen, Tallqvist puuskahtaa.

Kokkolalaisen yhtiön mukaan heidän ja Nordic Goldin toiminta kaivoksella on niin tiiviisti sidoksissa toisiinsa, että ongelmista ei voida syyttää vain yhtä osapuolta.

Eniten työt Raahen kaivosalueella ovat kuitenkin takunneet kaivosyhtiön oman toiminnan takia, Mikael Tallqvist arvioi.

Hän sanoo, että Nordic Gold on esimerkiksi muuttanut kesken kaiken louhintasuunnitelmiaan, mikä on hidastanut koko toimintaa.

Kanadalaisyhtiö ei Tallqvistin mukaan tehnyt myöskään valmistelutöitä Raahessa riittävällä tarkkuudella ennen tuotannon aloittamista, mikä on aiheuttanut sen, että kaivosalueella on liikaa vettä. Se on puolestaan häirinnyt maanrakennusyhtiön poraustöitä.

Raahen kultakaivoksen toimintaa yritetään saada kannattavaksi jo toista kertaa. Edellinen ruotsalaisomistaja ei siinä onnistunut. Paulus Markkula / Yle

Mikael Tallqvist sanoo, ettei haluaisi lähteä syyttelyyn tai riitelyyn, mutta ei voi myöskään ottaa arvostelua niskoilleen.

Hänen mukaansa Tallqvist-yhtiö on lisäksi yrittänyt joustaa Nordic Goldin suuntaan raha-asioissa. Toimitusjohtaja sanoo, että kanadalaisfirma ei ole pystynyt hoitamaan heille maksuja sovitusti aikoihin, mutta tarkkoja saamatta olevia summia hän ei halua kertoa.

– Määrä on joka tapauksessa merkittävä, Mikael Tallqvist toteaa.

Pyysimme Nordic Goldin johtoa kommentoimaan vielä erikseen Tallqvistin mainitsemia asioita. He kuitenkin kieltäytyivät vedoten siihen, etteivät ole vielä kertoneet yksityiskohtia tilanteestaan omille sijoittajilleen.

Paikallisissa lehdissä on viime aikoina uutisoitu, että Nordic Gold on aloittamassa tilanteensa takia alle 50 henkilöä koskevat yt-neuvottelut. Asiaan on esimerkiksi sanomalehti Kalevan mukaan (siirryt toiseen palveluun) ollut hyvin vaikea saada vahvistusta Nordic Goldilta.

Yhtiö ei suostunut kommentoimaan yt-neuvotteluita myöskään Ylelle helmikuussa tai myöhemminkään tätä juttua tehdessä.

Kultakaivoksen alkutaipaleella kuoppia myös viimeksi

Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Raahessa sijaitseva kultakaivos joutuu ongelmiin heti alkumetreillä.

Kaivos avattiin ensimmäistä kertaa vuonna 2011, ja silloin se ajautui muutamassa kuukaudessa vaikeuksiin jätevesiensä kanssa. Silloinen ruotsalaisomistaja joutui hakemaan lupaa johtaa vesiä lähiluontoon, mutta siihen ei lopulta turvauduttu.

Tällä kertaa ympäristöasiat on kultakaivosta valvovan Pohjois-Pohjanmaan ely-keskuksen mukaan hoidettu hyvin. Elystä kommentoitiin Ylelle viime syksynä, että Nordic Goldin toiminta vaikuttaa määrätietoiselta ja ammattitaitoiselta.

Elyn ylitarkastaja kävi katsomassa kaivoksen tilannetta paikan päällä tällä viikolla, eikä ympäristöongelmia havaittu.

Käytännössä kannattavuuden ratkaisevat lopulta tonnimäärät. Juhani Ojala

Tilanne Raahessa on kuitenkin valitettava, kommentoi kaivosteollisuutta edustavan Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela. Hänelle Nordic Goldin ongelmat tulivat ainakin osittain yllätyksenä.

Suomelan mukaan ei kuitenkaan ole tavatonta, että näin käy, kun projektit ovat vasta alussa: jos tuotanto ei lähde viivytyksettä käyntiin ja ala tuottaa suunnitellusti rahaa, voi tulla ongelmia.

Pekka Suomelalla riittää kuitenkin uskoa Raahen kultakaivosprojektiin.

– Minulla on sinänsä usko yhtiön toimivaan johtoon. He ovat ammattilaisia ja yrittävät löytää nykytilanteeseen ratkaisua, Suomela lausuu.

Mutta auttaako se, jos Raahen kallioperästä ei irtoa kultaa riittävästi?

Matala kultapitoisuus aiheuttaa ongelmia

Raahen kaivos on toiminut koko historiansa ajan varsin alhaisella kultapitoisuudella. Nordic Goldin mukaan kullan keskipitoisuus on viime kuukausina ollut Raahessa hieman yli gramman tonnissa.

Kanadalaisyhtiön edeltäjä ruotsalainen Nordic Mines -yhtiökään ei parempaan keskipitoisuuteen yltänyt toimintansa aikana. Kultapitoisuudesta aiheutuvia ongelmia ennakoitiin jo kaivoksen avajaisissa vuonna 2012 (siirryt toiseen palveluun) (Tekniikka&Talous).

Gramman pitoisuus ei sinällään ole ongelma, sillä viisi maailman suurinta kullantuottajaa toimii hieman yli gramman keskiarvopitoisuudella (siirryt toiseen palveluun) (Bloomberg).

Kultakaivokset Suomessa Suomessa on tällä hetkellä viisi kultaa päätuotteenaan tuottavaa kaivosta.

Kaivokset sijaitsevat Kittilässä, Raahessa, Orivedellä, Huittisissa ja Valkeakoskella.

Kultaa on tuotettu myös Ilomantsissa, mutta toistaiseksi toiminta on siellä keskeytetty.

Näistä tuotantomäärältään suurin on Kittilän kultakaivos, joka tuottaa hieman yli 6000 kiloa kultaa vuodessa.

Tällä hetkellä kullasta maksetaan noin 1300 dollaria unssilta, mikä on Kaivosteollisuus ry:n mukaan suhteellisen hyvin.

Maailman suurimmilla yhtiöillä toimintaympäristöt ja kaivostoiminnan laajuus vain ovat aivan erilaiset kuin Raahessa, kertoo Geologian tutkimuskeskuksen erikoisasiantuntija Juhani Ojala.

– Suurilla materiaalimäärillä ja toimivalla tuotantoprosessilla kaivos voi olla hyvinkin kannattava, vaikka kultapitoisuus olisikin gramman paikkeilla, Ojala arvioi.

Korkea pitoisuus helpottaa kaivoksen toimintaa, mutta tulosta se ei ratkaise. Kannattavuuteen vaikuttavat muun muassa arvoaineen maailmanmarkkinahinta, esiintymän sijainti, malmin määrä ja hyödynnettävyys, louhimiskustannukset ja energian hinta.

– Käytännössä kannattavuuden ratkaisevat lopulta tonnimäärät, jotka kaivos pystyy käsittelemään, Juhani Ojala summaa.

Ojala siirtyi haastattelun aikoihin, helmi-maaliskuun vaihteessa, GTK:sta kanadalaisen Aurion Resources -yhtiön Kittilän kultahankkeen johtavaksi geologiksi.

Raahe ei pärjää kaivosvertailussa

Vaikka pelkkä kultapitoisuus ei tee kaivoksesta kannattavaa, Raahen kultapitoisuutta on mielenkiintoista verrata muihin Suomessa toimiviin kultakaivoksiin.

Suomen kultakaivokset toimivat huomattavasti Raahen kaivosta korkeammilla keskiarvopitoisuuksilla.

Euroopan suurimmassa kultakaivoksessa Kittilässä keskiarvopitoisuus on ollut yli neljä grammaa tonnissa. Orivedellä operoidaan runsaan viiden gramman kultapitoisuudella ja Huittisissa noin kolmen gramman pitoisuudella. Valkeakoskella louhinta on aloitettu tänä talvena noin neljän gramman pitoisuusarviolla.

Ilomantsin Pampalon kaivoksen pitoisuus on ollut kolmen gramman paikkeilla. Pampalon toiminta keskeytettiin viime syksynä, koska kullan maailmanmarkkinahinta ei tukenut isoa investointia.

Kittilän kultakaivos on tuottanut kymmenessä vuodessa kultaa noin 50 000 kiloa. Se on tällä hetkellä EU-alueen suurin kultakaivos. Yle / Esko Puikko

Kultakaivosyhtiö Nordic Goldin johto kertoo luottavansa siihen, että kaivos Raahessa saadaan vielä toimimaan tuottavasti.

Yhtiön rahoitusongelmiin ei kuitenkaan ole toistaiseksi pystytty esittämään ratkaisua.

Marraskuun lopusta maaliskuuhun Raahessa on tuotettu kultaa yhtiön tiedotteen perusteella noin parisataa kiloa.

Lopullisena tavoitteena Nordic Goldilla on päästä jopa noin 2000 kultakilon vuosituotantoon.

Vielä siihen on matkaa.