Joni Ikonen, 28, vaihtaa siviilikamppeet vartijan univormuun ja aloittaa työvuoronsa. Hän on KV-Turvan Etelä-Karjalan läänivastaava, mutta usein työnkuvaan kuuluu myös tavallista kenttätyötä eri puolilla maakuntaa. Tänään työpisteenä on Imatran K-Rauta.

Ikonen on ollut turvallisuusalalla vuodesta 2014. Ennen alanvaihtoa hän oli lähes kaksi vuotta työttömänä. Se oli oma valinta.

Peruskoulun jälkeen Ikonen kävi kokeilemassa puualan- ja datanomiopintoja, mutta kiinnostus lopahti nopeasti. 16-vuotiaana hän sai erikoisluvalla anniskelupassin ja teki baarihommia lähes kymmenen vuotta.

— Olen ollut baarimikkona Lappeenrannassa vähän joka paikassa, ja olin muutaman kesän myös vuoropäällikkönä.

Kun Ikonen innostuu jostakin, hän haluaa olla siinä paras tai vähintään kymmenen kärjessä. Niin myös baaritöissä.

— Osasin flööratakin. Se on jonglöörausta pulloilla.

”Täytyy tehdä jotain”

Vajaan kymmenen vuoden jälkeen yötyö alkoi kuitenkin tökkiä. Ikonen jättäytyi työttömäksi.

— Otin vähän omaa lomaa. Siinä meni kaksi vuotta.

Ikonen kuvailee työttömyysaikaansa harmaaksi alueeksi. Netti- ja nettipeliriippuvuus tulivat kuvioihin.

— Olin aika paljon neljän seinän sisällä. Päivät sulautuivat toisiinsa, oli ihan sama, oliko keskiviikko vai lauantai. Sitten tajusin, että täytyy tehdä jotain.

Alkuun hän kävi kysymässä perhepäiväkodista työkokeilupaikkaa. Kun puolen vuoden työkokeilu päättyi, Ikonen oli löytänyt työpaikan Citywork-nimisen firman turvamyyjänä. Turvallisuusala oli alkanut kiinnostaa Ikosta jo pari vuotta ennen työttömyysjaksoa, kun hän suoritti asepalveluksen.

— Olin sotilaspoliisina puoliksi Haminassa ja puoliksi Lappeenrannassa. Armeija herätteli myös siihen, ettei yötyö ehkä ollutkaan minulle sopivaa hommaa.

Sosiaaliset tilanteet vaativat opettelua

Ikonen sanoo, että työllistyminen oli hänen tapauksessaan nimenomaan itsestä kiinni.

— Halusin elämään muutakin sisältöä kuin pelaamisen.

Työelämään palaaminen vaati vuorokausirytmin muuttamista ja sitä, että opetteli uudelleen sosiaalista kanssakäymistä.

— On ihan eri asia puhua kasvotusten kuin jossain Skypessä kavereiden kanssa. Aloin pakottaa itseni ulos, vaikka olisi ollut väsyttävä duunipäivä. Siitä se lähti pikku hiljaa.

Sittemmin Cityworkin turvamyyjäkonsepti on myyty KV-Turvalle, ja Ikonen on saanut ylennyksen läänivastaavaksi.

— Teen rekrytointeja ja myyntiä, koulutan ja olen tarvittaessa ihan normitöissä kentällä.

Lisäksi hän suorittaa lähiesimiestutkintoa Vantaalla Kauppiaitten kauppaoppilaitoksessa Mercuriassa. Vapaapäivät kuluvat nelikuisen tyttären kanssa.

Työttömyys pitkittyy yhä usein

Kai Skyttä Anna vaikuttaa päälle päin positiiviselta. ”Positiivisuus on luonteenpiirteeni, mutta se ei tarkoita, ettei työttömyys jurppisi tai olisi läsnä”, hän sanoo.

Ikosen työnhaku päättyi hyvin, mutta tilastojen valossa työttömyys pitkittyy usein.

Työttömyys kääntyi viime vuonna laskuun, mutta koko vuoden työttömänä olleiden määrä kasvoi yhä. Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston mukaan vuoden 2016 lopussa työttömiä oli 356 000. Heistä joka kolmas oli ollut työttömänä koko vuoden.

Pitkäaikaistyöttömien määrä kasvoi yhtäjaksoisesti vuodesta 2012 vuoteen 2016. Viime vuonna heitä oli kaksinkertaisesti vuoteen 2011 verrattuna. Tämän vuoden tammi-toukokuun työvoimatutkimusten perusteella pitkäaikaistyöttömyys on kääntynyt laskuun.

Vuosikausia kuntouttavaa työtoimintaa

Työelämään pääsyä yritetään helpottaa paitsi työkokeiluilla, myös esimerkiksi kuntouttavalla työtoiminnalla, jonka tarkoituksena on TE-palveluiden mukaan ”parantaa elämänhallintaa ja lisää mahdollisuuksia työllistyä”. Työtoimintaa järjestävät kunnat. Se on suunnattu pitkään työmarkkinatukea tai toimeentulotukea saaneille.

Etelä-Karjalassa asuvan Annan (nimi muutettu) työhistoria muodostuu lähes pelkästään kuntouttavasta työtoiminnasta. Jos ei lasketa mukaan nuoruuden kesätöitä, hän on ollut ennen nykyistä sijaisuuttaan palkkatöissä vain yhden kerran: neljä kuukautta osa-aikaisena. Siitä on useampi vuosi.

Peruskoulun jälkeen Anna kävi lukion ja piti muutaman välivuoden. Ne kuluivat työllisyystöissä ja erilaisissa nuorten projekteissa. Sen jälkeen hän lähti ammatilliseen koulutukseen ja valmistui. Valmistumisesta on kymmenisen vuotta.

— Siinä vaiheessa kuvittelin, että työllistymisellä on jotain tekemistä sen kanssa, että on ammatti, hän sanoo.

Palkkatyö tekee ”nollasta ykköseksi”

Tällä hetkellä Anna tekee palkallista kesäsijaisuutta kotikunnassaan. Työpaikka on sama, jossa hän on tehnyt useita kuntouttavan työtoiminnan jaksoja.

Anna on opetellut ajattelemaan, ettei työttömyys ole häpeä. Se, miten iso vaikutus palkkatyöllä on oman pään sisällä, yllätti silti.

— Jo ensimmäisenä päivänä, kun menin palkkatöihin, minulla oli ihan eri olo henkisesti. Suomi on työkeskeinen yhteiskunta, ja se, miten työttömistä puhutaan ja mitä se jatkuva suomiminen on. Sitten muutut yhtäkkiä nollasta ykköseksi, olet normaali. Sen takia vähän pelkään sitä, kun palkkatyö loppuu, koska jonkinnäköinen romahdus varmasti tulee.

Kesäpestin jälkeen hän jatkaa samassa paikassa, mutta jälleen kuntouttavan työtoiminnan nimikkeellä.

— Se on oma toiveeni, koska vaihtoehdot ovat aika nollilla. Vaihtoehto olisi vielä huonompi: saada karenssi ja istua kotona huomattavasti pienemmällä rahalla.

Kuntouttavasta työtoiminnasta saa yhdeksän euroa päivässä.

— Voisin varmasti saada sen yhdeksän euroani huomattavasti vähemmällä, vaikka istumalla jossain pajalla kuntouttavassa työtoiminnassa. Haluan kuitenkin tehdä jotain järkevää ja jossain määrin viihtyä työssäni, vaikkei työn tarvitsekaan olla aina kivaa.

Anna pitää työllistymismahdollisuuksiaan heikkoina.

— Kilpailu on kovaa. Vaikka minulla olisi käytännön näyttöä, kokemukseni palkkatöistä on nollissa.

Annalla on dokumentit kaikesta, mitä hän on työtoiminnassa tehnyt. Saamansa suosituskirjeen perusteella hän on loistava työssään.

— Ajattelin, että jos teen itseni korvaamattomaksi, voisin saada jonkun lokosen. Mutta mikään ei riitä siihen.

Työ tai oppisopimus haaveena

Anna seuraa työttömyyteen liittyvää uutisointia käytännössä päivittäin.

Varsinkin kuntouttavaan työtoimintaan ja muuhun ilmaiseen työhön liittyvät asiat mietityttävät.

— Yksi jos toinenkin taho ”työllistää”, mutta ei maksa palkkaa. Kun mikä tahansa työpanos lakkaa maksamasta, koko yhtälö kaatuu. Tai hyvinhän se on tähän asti toiminut, mutta miten pitkään se voi toimia, Anna kysyy.

Muutaman vuoden takainen raportti kertoo, että kuntouttava työtoiminta johtaa harvoin työllistymiseen. Tyypillisempää on, että työtoiminnan jaksot seuraavat toisiaan.

Anna toivoo keskustelua myös siitä, missä määrin kuntouttava työtoiminta oikeasti kuntouttaa.

— Minua kuntoutettiin monta vuotta, nyt olen pari kuukautta työkunnossa. Sitten menen rikki ja takaisin kuntoutukseen, vaikka työkuntoni ei ole oikeasti muuttunut.

Anna toivoo löytävänsä töitä, ”mitä tahansa järkevää”. Myös oppisopimus nykyisessä paikassa kiinnostaisi, jos vain kunnalla olisi resursseja siihen.

Anna ei esiinny jutussa oikealla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.

Tukea työllistymiseen

TE-palveluilla on useita toimia, joilla yritetään helpottaa työelämään pääsyä. Niitä toteutetaan yhteistyössä esimerkiksi Kelan, kuntien ja työllistämishankkeiden kanssa.

Työhönvalmentaja auttaa tunnistamaan ja tuomaan esille omaa osaamista sekä ohjaa, jos työhön liittyy esimerkiksi oppisopimus- tai työvoimakoulutusta.

Työkokeilu tapahtuu työpaikalla. Siitä saa joko työttömyysetuutta tai korotettua työttömyysetuutta ja mahdollisesti kulukorvauksia.

Palkkatuki on TE-toimiston myöntämä tuki, jota työnantaja voi saada palkkakustannuksiin palkatessaan työttömän työnhakijan.

Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu pitkään työttömänä olleille. Sen tarkoituksena on parantaa elämänhallintaa ja lisätä mahdollisuuksia työllistymiseen.

Rekrytointikokeilu on tarkoitettu tilanteisiin, joissa työnantaja on palkkaamassa uutta työntekijää. Se kestää korkeintaan kuukauden. Rekrytointikokeilu on määräaikainen palvelu, joka on käytössä 2017—2018.

Lisäksi TE-palvelut järjestää muun muassa maahanmuuttajien kotoutumispalveluja.

Lähde: TE-palvelut