Suomen ensimmäiselle ilmastonmuutosaiheiselle maanpuolustuskurssille osallistuivat muun muassa lääkintäneuvos Anni-Riitta Virolainen-Julkunen sosiaali- ja terveysministeriöstä, sisäministeriön pelastusosaston lainsäädäntöjohtaja Mika Kättö ja valmiuspäällikkö Hannu Tervo. Osana kurssia porukka tutustui monitoimialus-Louhin öljyntorjuntamahdollisuuksiin.

Suomen ensimmäiselle ilmastonmuutosaiheiselle maanpuolustuskurssille osallistuivat muun muassa lääkintäneuvos Anni-Riitta Virolainen-Julkunen sosiaali- ja terveysministeriöstä, sisäministeriön pelastusosaston lainsäädäntöjohtaja Mika Kättö ja valmiuspäällikkö Hannu Tervo. Osana kurssia porukka tutustui monitoimialus-Louhin öljyntorjuntamahdollisuuksiin. Sasha Silvala / Yle

Tulvat, ruoan hinnan nousu ja ilmastopakolaiset. Näistä ilmastonmuutokseen liittyvistä riskeistä puhuttiin Maanpuolustuksen erikoiskurssilla tällä viikolla – ja tästä eteenpäin kaikilla maanpuolustuskursseilla.

Ennen Helsingin rannoilla varauduttiin mereltä laivoilla tulevaan viholliseen. Nyt mereltä tulevat uhat ovat arvaamattomampia. Sääilmiöt voivat vaihdella rajusti tai vesi nousta.

Helsingin Kruununhaan Maneesin tiloissa pidettiin tällä viikolla maanpuolustuksen erikoiskurssi Ilmastonmuutoksen merkitys yhteiskunnan turvallisuudelle.

Tämä on ensimmäinen maanpuolustuskurssi, jonka teemana on ilmastonmuutos. Valtakunnallisten maanpuolustuskurssien on tarkoitus kutsua kokoon yhteiskunnan tärkeitä vaikuttajia keskustelemaan ja saamaan tietoa yhteiskunnan toiminnoista kriisissä – muissakin kuin sodassa.

Tulevaan halutaan varautua nyt, kun se on mahdollista. Ilmastonmuutoksen etenemisestä kukaan ei tiedä mitään varmaa, mutta ennusteet ovat vahvoja.

Samalla tavalla kuin esimerkiksi kyberuhat, ilmastonmuutos ei tunne rajoja. Varautumista vaikeuttaa, että muutoksen aikajänteitä on vaikea hahmottaa.

– Ilmastonmuutos on vääjäämättä tulossa jossain muodossa. Olemme miettineet täällä, mitä se tarkoittaa suomalaisen yhteiskunnan turvallisuudelle, kertoo valtakunnallisten maanpuolustuskurssien johtaja, eversti Mika Kalliomaa.

Kalliomaa on itse seurannut aihetta vuosia.

Tämän erikoiskurssin tarkoituksena on selvittää järjestäjien puolesta, mitä ilmastonmuutos tarkoittaa. Jatkossa teema otetaan mukaan kaikkiin Suomen valtakunnallisiin ja alueellisiin maanpuolustuskursseihin.

23.–25. huhtikuuta järjestetty Maanpuolustuksen 54. erikoiskurssi oli ensimmäinen, jonka aiheena oli ilmastonmuutos. Sasha Silvala/Yle.

Kalliomaan mukaan Puolustusvoimat ottaa ilmastonmuutokseen varautumisessa vasta alkuaskelia.

Puolustusvoimilla on kaksi tärkeää tehtävää: päätehtävä on sotilaallinen maanpuolustus ja siihen ilmasto vaikuttaa ehkä vähemmän.

Toinen tärkeä tehtävä on kaikkien viranomaisten auttaminen, ja siihen ilmastonmuutos vaikuttaa.

Mihin sitten on syytä varautua?

– Niin, kunpa tietäisi, Kalliomaa sanoo.

– Näyttää, että erilaisia sokkeja on tulossa, kun ilmaston ääriolosuhteet pahenevat.

Tulee tulvia ja myrskyjä.

– Näissä autamme viranomaisia jo tänä päivänä.

Kalliomaa on vakuuttunut myös siitä, että ihmisten liikkuminen maapallolla muuttuu. Tulee jopa kansainvaelluksia.

Tähän puuttuminen on enemmän muiden viranomaisten tehtävä, mutta puolustusvoimien tehtävä on auttaa.

Tällä kurssilla ei puhuta siitä, miten ilmastonmuutosta voidaan hillitä. Siitä aiheesta puhutaan monilla muilla foorumeilla.

Nyt keskitytään sopeuttaviin toimiin, jotka ovat tärkeitä yhteiskunnan kestämisen kannalta.

Osallistujiksi on kutsuttu yhteiskunnan vaikuttajia kuten kansanedustajia, tutkijoita ja yritysjohtajia.

Kiire on. Kalliomaa sanoo, että menee 20–50 vuotta, ja täällä tulee olemaan jotain aivan yllättävää, mihin ei olla totuttu.

Maanpuolustuskurssin osallistujat kävivät tutustumassa öljy- ja ympäristövahinkojen torjuntaan tarkoitettuun Louhi-monitoimialukseen. Sasha Silvala/Yle.

Varautumisesta tekee hankalaa se, että poliittinen päätöksenteko katsoo vain neljä vuotta eteenpäin.

Ilmastonmuutokseen varautumiseen tarvittavat aikajänteet ovat paljon pidempiä.

Pitäisi silti pystyä tekemään niitä päätöksiä, jotka kantavat hyvää vielä lapsenlapsille. Se ei ole Kalliomaasta ihan yksinkertaista tässä mallissa.

Tutkijat ovat varsin yksimielisiä siitä, että edessä on suuri muutos.

– Tutkijoiden sanoma pitäisi kuulla ja hyväksyä. Pitäisi lähteä tekemään muutoksia, vaikka ne lyhyellä aikajänteellä varmaan laskevat meidän kilpailukykyämme.

Hän sanoo, että ratkaisut näyttävät varmaan lyhyellä aikajänteellä hassuilta tehdä, mutta “nyt pitää alkaa sopeuttaa kansakuntaa muutokseen”.

Mitä ilmastonmuutos tarkoittaa?

Kruunuhaan maneesiin kokoontuneilla yhteiskunnan tärkeillä vaikuttajilla on paljon ajatuksia siitä, mitä pitäisi tehdä.

Ensinnäkin Suomessa luonto muuttuu todella paljon.

Biodiversiteetti- ja viestintäasiantuntija Riku Lumiaro Suomen ympäristökeskuksesta kertoo, että Suomeen on 2000-luvulla tullut yli tuhat uutta lajia. Hän seuraa ilmastonmuutoksen vaikutuksia lajistoon työssään.

– Meillähän on 50 vuoden kuluttua tällä nykykehityksellä Unkarin lämpötilat.

Syken Riku Lumiaron mielestä Suomi on varautunut ilmastonmuutokseen aika huonosti – mutta kuitenkin paremmin kuin valtaosa maailman maista. Sasha Silvala /Yle

Lumiaro vaatii lisää tutkimusta tulevasta. Tutkimusta on vain niistä lajeista, joita täällä jo on. Lumiaron mielestä olisi tärkeää tutkia, millaiset puut ja kasvit täällä tulevat menestymään.

Keski-Euroopassa on lehtimetsävyöhyke ja kalkkinen maa. Täällä on hapan maa ja havumetsävyöhyke. Mitä tarkoittaa luonnolle, että täällä on 50 vuodessa 4,2 astetta lämpimämpää?

Ilmastonmuutos myös tulee kalliiksi.

Tietysti kaikkiin sokkeihin varautuminen maksaa, mutta Mika Kalliomaa pohtii, miten globaali finanssijärjestelmä kestää muutokset. Esimerkiksi ruoasta voi tulla todella kallista. Siitä tulee keinotteluhyödyke, jos sitä ei riitä kaikille.

Entä miten käy ruokaturvan?

Mika Kalliomaan mielestä Suomi on hyvällä tiellä. Monia asioita on tehty oikein.

Paljon pitää hänen mielestään kuitenkin muuttua.

Tähän asti on ajateltu, että ruokaturva tarkoittaa sitä, että Suomi pärjää, vaikka joutuisi eristyksiin muusta maailmasta vaikka sodan takia. On mietitty, pystymmekö tuottamaan itse ruoan.

Uudessa maailmassa, jonka ilmastonmuutos meille tuo, on mietittävä ihan uusia asioita. Miten Suomi pärjää uusilla kasveilla, kun ilmastomme muuttuu sellaiseksi kuin Keski-Euroopassa nyt?

Eikä riitä, että pystymme tuottamaan itsellemme ruoan. On myös autettava muita.

– Suomen huoltovarmuus antaa hyvän pohjan tulevaan, kunhan ei nyt pureta sitä. Ei ajeta omaa maataloutta alas nyt, Kalliomaa sanoo.

Riku Lumiaro sanoo, että Suomessa vesi ei lopu – nykyväestöllä. Pakolaispaine vaikuttaa.

Ilmastopakolaisuus onkin suuri turvallisuusuhka vakaiden yhteiskuntien turvallisuudelle tulevaisuudessa.

Ilmastonmuutoksen takia vesitaseet maapallolla menevät sekaisin ja varsinkin ne alueet, joilla väestönkasvu on kovinta nyt, muuttuvat todennäköisesti elinkelvottomiksi.

Siksi ihmiset lähtevät liikkeelle.

– Se vaatii paljon suvaitsemista ja humanitääristä ajattelua, sanoo Mika Kalliomaa.

Samaan aikaan tulee sään ääri-ilmiöitä.

Suomessa merenpinnan nousuun on varauduttu esimerkiksi kaavoituksessa. Suurin ongelma ei kuitenkaan ole veden pinnan nousu täällä.

Kurssille osallistunut Poliisiammattikorkeakoulun rehtori Kimmo Himberg sanoo, että vuonna 2015 Suomeen tuli turvapaikanhakijoita 32 000 eli enemmän kuin yleensä, ja jo silloin moni puhui kriisistä.

Tämä ei kuitenkaan ollut vielä mitään verrattuna siihen, mitä tulevasta ennustetaan.

Onko Suomi valmis suuriin pakolaismääriin?

Ei, Himberg vastaa. Mikään yhteiskunta ei ole.

Poliisiammattikorkeakoulun johtaja Kimmo Himberg sanoo, että meillä on kansakuntana isoja vahvuuksia. Esimerkiksi Suomi on edelleen luottamusyhteiskunta, mikä auttaa tarvittavien päätösten tekemisessä ja niihin sitoutumisessa. Sasha Silvala / Yle

– Meillä on 5,5 miljoonan ihmisen yhteiskunta ja kaikki resurssit on mitoitettu tällaiselle väestölle. Jos tämä nopeasti, vaikka muutaman vuoden aikavälillä kasvaisi 20 prosenttia, on kyllä vaikea kysymys, miten siitä selvittäisiin.

Himberg on taustaltaan luonnontieteilijä ja lukenut ilmastonmuutoksesta jo 1970-luvulla.

Kansanedustaja Satu Hassin (vihr.) mielestä olennaisinta on toimia niin, että ilmastonmuutos ei kehittyisi niin pahaksi kuin miltä nyt näyttää.

Kansanedustaja Satu Hassi on tehnyt ilmastotyötä pitkään. Hän iloitsee siitä, että aihe on viimein päässyt arvovaltaisten maanpuolustuskurssien agendalle. Sasha Silvala / Yle

Miljoonien ja kymmenien miljoonien ihmisten pakolaismääriä on tulossa, jos ilmastonmuutoksen annetaan riistäytyä käsistä. Sellaisesta ei Hassin mielestä selvittäisi, vaan se tarkoittaisi yhteiskuntien romahduksia.

Suomi on aika huonosti valmistautunut muutokseen, Riku Lumiaro Suomen ympäristökeskuksesta sanoo.

– Kaikki uskovat ja toivovat, että tämä ilmastonmuutos pysähtyy, ettei mentäisikään ilmastopaneeli IPCC:n kurjimman arvion mukaan. Toistaiseksi ei olla tehty yhtäkään käännettä, joka olisi poistanut meidät siltä käyrältä, Lumiaro sanoo.

Päinvastoin, ilmasto muuttuu vieläkin nopeammin.

Jäätiköt sulavat nopeammin, ilman hiilidioksidipitoisuus kasvaa nopeammin.

– Menemme kuin juna sitä pahinta käyrää. Me emme oikeasti varaudu siihen, mitä kohti olemme menossa.

Satu Hassi sanoo, että olennaisinta olisi ymmärtää, miten kiire päästövähennyksillä on.

Jos ajattelutapa muuttuisi, olisi helpompaa tehdä tarvittavia kovia päätöksiä. Yksi keino hänen mielestään olisi esimerkiksi lopettaa sellaiset yritystuet, jotka suosivat fossiilienergian käyttöä.

Vielä näin ei ole käynyt.

Esimerkiksi juuri työnsä päätökseen saanut yritystukityöryhmä ei päässyt sopuun siitä, että yritystuissa suosittaisiin entistä enemmän tulevaisuuteen tähtääviä toimia.

Syken Riku Lumiaron mielestä Suomi on varautunut ilmastonmuutokseen aika huonosti – mutta kuitenkin paremmin kuin valtaosa maailman maista. Sasha Silvala / Yle

Seuraavaksi Puolustusvoimain vihreät bussit kuljettavat kurssilaiset Ilmatieteen laitokselle esittelemään tekemiään ryhmätöitä.

Kimmo Himberg sanoo, että vastaavanlainen parin, kolmen päivän tietopaketti pitäisi tarjota koko aikuisväestölle. Luja faktatieto olisi tärkeä, että tarvittavat muutokset saataisiin aikaan.

Mitä pitäisi tehdä nyt? Näitä maanpuolustuskurssin osallistujat ehdottavat:

Kati Ihamäki, Kestävän kehityksen johtaja, Finnair: "Lopettaa kaikki alle 500 kilometrin lentomatkat ja tehdä enemmän yhteistyötä eri liikennemuotojen välillä niin, että esimerkiksi Suomesta Keski-Eurooppaan voisikin lentää, mutta sitten voisi helposti jatkaa matkaa junalla."

Kimmo Himberg, Poliisiammattikorkeakoulun rehtori: "Pitäisi vähentää autoilua ja lihansyöntiä. Teknologian kehityksellä on roolinsa, mutta se ei riitä. Pitää luopua myös monille arjeksi muuttuneista tavoista."

Riku Lumiaro, biodiversiteetti- ja viestintäasiantuntija, Syke: "Heti pitäisi hillitä fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Suomessa fossiilisten kulutus kasvoi viime vuonna seitsemän prosenttia. Maailmanlaajuisesti öljynkulutus kasvaa koko ajan."

"Pitäisi nostaa kehitysapua, että voitaisiin vaikuttaa siihen, että ihmisillä olisi mahdollisuus elää hyvää elämää kotimaissaan ja väestönkasvu taittuisi. Naisille koulutus ja sähköä kaikille aurinkopaneeleiden avulla."

Satu Hassi, kansanedustaja, vihreät: "Ennen kaikkea pitää tajuta, miten kiire näillä muutoksilla on. Kun se on sisäistetty, muutosten tekeminen on helpompaa."

Lue lisää:

Helle voi tappaa – 6 ilmastoriskiä, joiden takia ihmiset lähtevät etsimään uusia asuinpaikkoja

Korjaus 29.4. klo 14.20: Kalliomaa ei ole ollut työkierrossa Ilmatieteen laitoksella.