Tuhansilta suomalaisilta kysyttiin mikä heille on pyhää. Näin he vastasivat.

Erittäin konservatiivisista 70 prosenttia pitää Suomea pyhänä asiana. Erittäin liberaaleista vain joka viides.

Joka neljäs nuori pitää pyhänä itseään ja mielipiteitään. Yli 60-vuotiaista vain seitsemän prosenttia.

Vasemmistolainen pitää muita useammin taidetta pyhänä. Perussuomalaisten äänestäjistä alle kolmannes pitää ihmisarvoa pyhänä, kun suomalaisista keskimäärin yli puolet.

Tällaisia tuloksia tuotti e2 Tutkimuksen ja Suomen Kulttuurirahaston tutkimus (siirryt toiseen palveluun), jossa kysyttiin lähes 7 000 suomalaiselta, mikä sinulle on pyhää?

Aluksi on syytä määritellä, mitä "pyhä" ylipäänsä tarkoittaa?

Tutkimuksessa pyhyyden käsitettä kuvailtiin muun muassa näin: "Pyhä on raja, joka erottaa erilleen asiat, joista ei haluta tai koeta voitavan neuvotella".

Kun joku pilkkaa tai vähättelee sitä mikä itselle on pyhää, se sattuu.

– Se riipii oikein sydämestä, kuvailee helsinkiläisessä kahvilassa istuva Tariq Omar.

Omarille pyhiä asioita ovat ihmisarvo ja tasa-arvo. Muiden ihmisarvon kunnioittaminen on olennainen osa hänen identiteettiään.

– Varsinkin kun meillä on tämä historia, jossa sodan ja vastakkainasettelujen jälkeen me rakennettiin tasa-arvoinen yhteiskunta. Minulle suomalaisuus tarkoittaa sitä, että herrat ja työväki on samalla viivalla lain edessä. Jos sitä lähdetään puheen kautta aliarvoimaan, se tuntuu oikein pahalta.

"Suomessa jokainen on tasa-arvoinen riippumatta ihonväristä, sukupuolesta tai sosiaalisesta luokasta, tämä on minulle pyhä asia", sanoo Tariq Omar. Markku Pitkänen / Yle

Omar on itsekin saanut sietää eriarvoistavaa kohtelua. Aika ajoin joku kehottaa häntä "painumaan kotiinsa", vaikka hän on Kajaanissa syntynyt suomalainen, jonka isoisä taisteli sodassa.

Kokemukset vaikuttavat varmasti osaltaan siihen, miksi kaikkien ihmisarvon kunnioittaminen on niin tärkeää, Omar tuumaa.

– Toivon, että asiat olisi reiluja mun kannalta. Siksi toivon, että asiat olisivat reiluja myös muiden kannalta.

Omar on osa enemmistöä. 53 prosenttia suomalaisista pitää ihmisarvoa pyhänä asiana. Ihmisarvoon suhtaudutaan myös intohimolla. Ne suomalaiset, jotka valitsivat ainoastaan yhden pyhänä pitämänsä asian, valitsivat useimmiten ihmisarvon.

Kysymykseen vastattiin valitsemalla 17 kohdan listalta yksi tai useampi vaihtoehto. Enemmistö vastaajista valitsi listalta 4-10 pyhää asiaa. Kaikki kyselyssä esitety vaihtoehdot eivät mukana kuvassa. LÄHDE: Pyhyyden ytimessä -tutkimus.

Koti ja isänmaa, vaan ei uskonto

Lähes joka toiselle suomalaiselle kotimaa, Suomi ja Suomen itsenäisyys olivat pyhiä asioita.

Iisa-Lotta Hämäläiselle isänmaa on niin pyhä, että sen puolesta tulee kirjaimellisesti taistella.

– Omaa maatani kyllä lähden puolustamaan, jos käsky käy, Vekaranjärvellä viestimiehenä asepalveluksen suorittanut Hämäläinen sanoo.

"Suomi minun kotimaani. Täällä olen syntynyt ja kasvanut, ja tänne aion myös jäädä", sanoo Iisa-Lotta Hämäläinen. Markku Pitkänen / Yle

Ikä vaikuttaa suomalaisten pyhyyskäsityksiin suhteellisen vähän, mutta poikkeuksia on. Esimerkiksi Suomi ja itsenäisyys ovat sitä pyhempiä mitä iäkkäämmiltä kysytään. Yli 60–vuotiasta niitä piti pyhinä 56 prosenttia.

– Ei se yllätä. Iäkkäillä on elämänkokemusta. He ovat nähneet paljon erilaisia asioita, sanoo Tuija Vilén.

– He ovat niitä joista osa on ollut taistelemassa itsenäisen Suomen puolesta. Heille on opetettu että se on tärkeä asia, tuumaa Hämäläinen.

Tuija Vilénille pyhiä asioita ovat Suomi, isänmaa, läheiset, ystävät ja oma koti. Kaikki ovat suomalaisille pyhimpien asioiden kärkikymmenikössä. "Ei yllätä", Vilén kommentoi. Markku Pitkänen / Yle

24–vuotias Hämäläinen ei silti ole mikään erikoisuus. Alle 30–vuotiastakin 40 prosenttia piti Suomea ja itsenäisyyttä pyhinä.

Nuoret erottuvat vastaajista myös yksilöllisyyttä korostavina: 27 prosenttia alle 30-vuotiaista pitää nimittäin itseään ja omia mielipiteitään pyhänä.

– Tuntuu järkeenkäyvältä. Vasta nykyaikana on alettu opettamaan, että pitäisi muistaa laittaa välillä oma hyvinvointi muiden edelle, Hämäläinen sanoo.

Se on tärkeää myös Hämäläiselle, vaikka toistaiseksi ystävien ja perheenjäsenten tarpeet tuppaavat menemään etusijalle.

– Pitäisi opetella olemaan vähän itsekkäämpi, Hämäläinen sanoo.

"Että luonto säilyy, eläimet säilyy, kasvillisuus säilyy. Että elämä itsessään säilyy. Ehkä myös ihminenkin voisi säilyä". Tanja Tanhua

Jatkamme katukyselyä. Iäkäs rouva pysähtyy kuuntelemaan toimittajan kysymystä: mikä sinulle on pyhää?

– No ne perinteiset. Eli koti, uskonto, isänmaa, rouva sanoo, mutta ei ehdi jäädä rupattelemaan.

Tutkimus kuitenkin osoittaa, että suomalaiset eivät ole kansainvälisesti verrattuna kovin harrasta kansaa. Vain 15 prosenttia vastanneista piti kirkkoa, uskontoa, tai uskonnollista yhteisöä pyhänä asiana.

Sen sijaan 44 prosentille suomalaisista luonto on pyhää. Suomalaisten kirkko taitaakin olla sanan mukaisesti metsässä.

– Olkoon eläimet ja puut uskontomme, naurahtaa Tanja Tanhua.

Tanhualle pyhää on elämä itsessään. Siksi Tanhuaa satuttaa, kun yksi laji tuhoaa muiden selviytymismahdollisuuksia oman menestymisensä vuoksi.

– Että luonto säilyy, eläimet säilyy, kasvillisuus säilyy. Että elämä itsessään säilyy. Ehkä myös ihminenkin voisi säilyä. Tietenkin parasta olisi tasapaino. Että uudet sukupolvet voisivat elää hyvää elämää.

"Että saa olla rauhassa. Että ei ole sotia ja ei muut valtiot sekaannu meidän asioihin". Tomi Lesch

Helsingin Kalliossa asuva Tanhua pitää itseään arvoliberaalina.

– Totta kai. Minusta tuntuu, että konservatiivit eivät pysty kehittymään, joustamaan. Liberaalit arvot ovat joustavampia.

Arvoliberaaleilla ja arvokonservatiiveilla on erilaiset käsitykset siitä mikä on pyhää. Esimerkiksi kotimaa ja turvallisuus ovat sitä pyhempiä mitä konservatiivisemmalta kysytään. Ne ovat pyhiä myös Tomi Leschille, joka sijoittaisi itsensä pikemminkin konservatiivien kuin liberaalien leiriin.

Kaikesta pyhintä Leschille on kuitenkin koti ja rauha.

– Että saa olla rauhassa. Että ei ole sotia ja ei muut valtiot sekaannu meidän asioihin. Turvallisuus kuuluu siihen samaan kaikki.

"Isänmaa ainakin on pyhä asia. Se kuuluu kyllä siihen. Valtio nyt on valtio, siinä on parantamisen varaa", sanoo Tomi Lesch. Markku Pitkänen / Yle

On siten ymmärrettävää, että puoluekanta on vahvasti sidoksissa suomalaisten pyhyyskäsityksiin. Hallituspuolueet ja Perussuomalaiset korostavat Suomen ja itsenäisyyden pyhyyttä. Vihreille pyhää on luonto, Vasemmistolle ihmisarvo, taide ja tiede, Kristillisdemokraateille luonnollisesti kirkko ja henkisyys ylipäänsä.

RKP:n kannattajat pitävät keskimääräistä useammin muiden auttamista ja perinteitä pyhinä. SDP:n kannattajat eivät erotu keskiarvosta millään tavalla.

Eroavat käsitykset siitä mikä on pyhää, selittävät osittain nykypäivän repivää keskustelukulttuuria.

"Jos tunnemme toistemme pyhää paremmin, se voi yhtäältä antaa meille tehokkaampia lyömäaseita, mutta myös auttaa ymmärtämään toista", tutkimuksen johtopäätöksissä todetaan.

Esimerkiksi Perussuomalaisten kannattajista keskiarvoa useampi – 66 prosenttia – pitää kotimaata ja Suomen itsenäisyyttä pyhänä asiana. Sen sijaan ihmisarvon nostaa pyhyyden jalustalle vain 31 prosenttia puolueen kannattajista.

Vasemmistoliiton kannattajista vastaavat luvut ovat lähes päälaellaan: 23 ja 68 prosenttia.

Ei siis ihme, että esimerkiksi maahanmuuton kaltaisissa puheenaiheissa erimielisten kohtaaminen johtaa toistuvasti osapuolten loukkaantumiseen.

Mutta suurin on rakkaus

Suomalaisten käsite pyhästä on kuitenkin enemmän yhdistävää kuin erottavaa, tutkimuksessa todetaan. Pyhimmiksi koetut asiat – rakkaus, rauha, turvallisuus ja ihmisarvo – muodostavat "pyhyyden ytimen", jonka allekirjoittaa yli puolet kansasta.

– Perhe ja onnellisuus. Se että voi hyvin, tiivistää helsinkiläinen Iivari Kanto.

Kirkko ei ole kovin monelle suomalaiselle enää pyhää. Ei myöskään Iivari Kannolle. "Ehkä se luonto korvaa itsellä sen kirkon". Markku Pitkänen / Yle

Kaikista pyhintä suomalaisille on rakkaus. Rakkautta piti pyhänä 68 prosenttia vastaajista.

– Ei yllätä. Luonnolliselta tuntuu, että tuollaiset asiat tuntuu tärkeiltä.

Juttua muokattu 13.12.2018 klo 12:29: Ajatuspalaja e2:n nimi muutettu e2 Tutkimukseksi.