Sopeutumisrahaa koskevat kysymykset eivät miellytä entisiä kansanedustajia.

Sopeutumisrahaa eli kansanedustajan tilapäistä työttömyysturvaa nostaa joukko entisiä kansanedustajia, joilla on niin työtä kuin tuloja.

Marjut Kaarilahti (kok) ja Tuija Pykäläinen (vihr) esimerkiksi nostivat sopeutumiseläkettä yhtäjaksoisesti 20 vuotta. Järjestelmän lakkauttamisen jälkeen heistä on tullut sopeutumisrahan saajia.

Kaarilahti on 59-vuotias ja Pykäläinen 63-vuotias. Näin ollen sopeutumisraha kannattelee heitä 65-vuotiaiksi asti. Kummatkin ovat aktiivisesti mukana työelämässä – Kaarilahti työskentelee terveydenhoitajana ja Pykäläinen puolestaan on erityisopettaja.

Kolmantena esimerkkinä esiin voi nostaa Tuija Nurmen (kok), jonka sopeutumiseläkeasioita on käsitelty julkisuudessa ennenkin.

Parikymmentä rahan nostajaa

Sopeutumiseläkkeeseen oikeutetut kansanedustajat siirtyivät huhtikuussa sopeutumisrahan piiriin, kun kohuttu eläkejärjestelmä lakkautettiin. Lakkauttamisen aikoihin eläkettä nosti aktiivisesti yhteensä 26 entistä kansanedustajaa. Heistä 23 näyttää nyt siirtyneen nostamaan sopeutumisrahaa.

Sinänsä entiset sopeutumiseläkeläiset ovat oikeutettuja sopeutumisrahaansa. Heistä osa voi jatkaa sopeutumisrahan nostamista vuoteen 2022 asti. Ne taas, jotka ovat tuohon mennessä täyttäneet 59-vuotta, saavat nauttia etuutta 65-vuotiaiksi.

Jos kuitenkin tarkastelee entisten sopeutumiseläkeläisten työtilannetta ja tuloja, voi kysyä, mikä saa heidät nostamaan kansanedustajan tilapäiseksi työttömyysturvaksi tarkoitettuja etuuksia vuodesta toiseen.

Jos yllä oleva taulukko ei näy, voit katsoa sen täältä.

Esimerkiksi Nurmi alkoi nostaa sopeutumiseläkettä vuonna 2011, kun hän putosi eduskunnasta. Nyt hän nostaa sopeutumisrahaa. Työllistymisvaikeuksista ei Nurmenkaan kohdalla voi puhua, sillä eduskuntauransa jälkeiset vuodet hän on toiminut lääkärin ammatissa.

Ylilääkärinä työskentelevälle Nurmelle voi tälläkin hetkellä varata aikoja Terveystalon Kouvolan ja Lahden toimipisteisiin.

Kokoomuksen Marjo Matikainen-Kallström taas jätti eduskunnan omasta tahdostaan vuonna 2015. Myöhemmin samana vuonna hän tituleerasi itseään Helsingin Sanomien haastattelussa ”hallitusammattilaiseksi”.

Hallitusammattilainen on edelleen varsin luonteva titteli Matikainen-Kallströmille. Hän istuu kymmenessä eri hallituksessa vaihtelevasti puheenjohtajana, varapuheenjohtajana ja jäsenenä.

Lisäksi Matikainen-Kallström toimii vanhempana konsulttina Pertec Consulting Oy:ssä ja Chief Acceleration Officer -tittelillä Rapid Action Group Ltd:ssä. Hän myös johtaa omaa, konsultointia tarjoavaa yritystään.

Jos yllä oleva taulukko ei näy, voit katsoa sen täältä.

Reippaasti muitakin tuloja

Sopeutumisrahan määrään vaikuttavat niin ansio- kuin pääomatulot. Sopeutumiseläkkeiden määrään vaikuttivat vain ansiotulot. Kuopatussa järjestelmässä entinen kansanedustaja saattoikin kerryttää hulppeita pääomatuloja ilman, että ne pienensivät maksettavan etuuden määrää.

Tuoreimpien, vuoden 2017 verotietojen perusteella Matikainen-Kallström ansaitsi entisistä sopeutumiseläkeläisistä eniten. Hänen ansiotulonsa olivat tuolloin 114 287 euroa. Pääomatuloja hän tienasi 20 361 euroa.

Iltalehden tietojen mukaan Matikainen-Kallström on saanut vuosittain myös 50 000 euron edestä hallituspalkkioita. Hänelle maksettuun sopeutumiseläkkeeseen ne eivät vaikuttaneet mitenkään.

Vuonna 2017 entisistä sopeutumiseläkeläisistä suurimmat pääomatulot olivat rkp:n entisellä kansanedustajalla Astrid Thorsilla. Eduskunnan vuonna 2013 jättäneen Thorsin pääomatulot olivat 72 998 euroa.

Kovatuloisten joukkoon kipusivat vuonna 2017 myös kokoomuksen Anne Holmlund ja keskustan Katri Komi. Holmlundin pääomatulot olivat 60 601 euroa ja Komin 51 595 euroa.

Holmlund lopetti sopeutumiseläkkeen maaliskuussa 2019 nostettuaan sitä yhtäjaksoisesti 46 kuukautta. Komi puolestaan siirtyi keväällä nostamaan sopeutumisrahaa.

Nurmella kannattava terveyspalveluyhtiö

Tuija Nurmen taloudellinen tilanne on muita vaikeammin pääteltävissä.

Vuonna 2017 hänen ansiotulonsa olivat 46 066 euroa eli keskimäärin 3 838 euroa kuukaudessa. Tämä on hyvin lähellä Nurmelle kuuluneen sopeutumiseläkkeen määrää. Pääomatuloja hänellä oli 5 513 euroa.

Yhdessä miehensä kanssa Nurmi kuitenkin omistaa Nurmi & Sons -nimisen yhtiön, jonka päätoimialaksi on ilmoitettu terveyden- ja sairaudenhoito. Yhtiö on perustettu vuonna 2011 Nurmen pudottua eduskunnasta.

Nurmi & Sonsin liikevaihto oli 285 000 euroa vuonna 2018 ja liikevoittoprosentti 63,6. Erinomaista liikevoittoprosenttia selittävät yhtiön olemattomat henkilöstökulut: se ei ole maksanut omistajilleen – Nurmelle ja hänelle aviomiehelleen – lainkaan palkkaa.

Todennäköisesti ainakin osa yhtiön liikevaihdosta tulee lääkäripalveluista, joita Nurmi myy Terveystalolle. Terveystalon sivuilla lääkärikäynti Nurmen vastaanotolla maksaa 93 euroa 30 minuutilta, 146 euroa 60 minuutilta.

Taloussanomat tavoitteli edellä mainittuja entisiä kansanedustajia kommentoimaan kysymystä, joka esitettiin jutun alussa.

Miksi he nostavat kansanedustajan tilapäiseksi työttömyysturvaksi tarkoitettua etuutta, vaikka heistä kaikki ovat mukana työelämässä ja jotkut tekevät säällistä tiliäkin?

Suuri osa ei vastannut yhteydenottoihin. Vain kaksi entistä sopeutumiseläkeläistä vastasi, mutta kysymys jäi edun nauttijoiden osalta yhä auki.

Sopeutumiseläkettä vuodesta 1999 nostanut ja nyt sopeutumisrahaa nostava Marjut Kaarilahti tavoitettiin hänen työnumerostaan. Kaarilahti ei halunnut keskustella aiheesta työajallaan, mutta lupautui vastaamaan kysymyksiin työajan jälkeen yksityisnumerostaan.

Kaarilahtea tavoiteltiin sen jälkeen hänen henkilökohtaisesta numerostaan, mutta hän jättikin vastaamatta.

Marjo Matikainen-Kallström oli entisistä kansanedustajista toinen, joka vastasi yhteydenottoon. Joitakin sekunteja kestäneen hiljaisuuden jälkeen hän kommentoi lyhyesti.

– Tämä kuuluu henkilökohtaisiin asioihini ja eduskunnan asioihin, että en lähde tiedotusvälineiden kautta asiasta edes keskustelemaan, Matikainen-Kallström vastasi.

– Teillä on vain tieto siitä, että minun nimi on listassa, mutta teillä ei ole tietoa siitä, mitä kukin on saanut ja milloin asia on ollut käsittelyssä. Tämä varmaan riittää tästä asiasta. Tämä on ihan lain ja asetusten mukainen juttu.