Psykologian tohtori saa ympäri maailmaa yhteydenottoja, joissa ihmetellään, miksi Suomi muutti menestyksekkään koulujärjestelmänsä

Tohtorin mukaan ulkomailla ihmetellään sitä, miksi Suomi uudistaa koulujärjestelmää vastoin tutkimustietoa.

Psykologian tohtori Aino Saarinen Helsingin ja Oulun yliopistosta kertoo, että kansainvälisessä tiedeyhteisössä on hämmästelty sitä, mihin suuntaan Suomen koulujärjestelmä on matkalla.

Vielä 2000-luvun alussa Suomi paistatteli kansainvälisessä Pisa-vertailussa maailman kärkisijoilla, mutta 2010-luvulla Pisa-tornin korkeimmalta huipulta on pikkuhiljaa laskeuduttu. Vielä vuonna 2003 ja 2006 Suomi oli esimerkiksi matematiikassa sijalla kaksi, mutta vuonna 2015 sija oli 13.

Luonnontieteissä Suomi on pudonnut ensimmäiseltä sijalta viidennelle.

– Olemmehan me edelleen ihan siellä kärjessä, mutta aina sanotaan, että asioihin pitäisi puuttua varhaisessa vaiheessa. Sanoisin, että nyt on se varhainen vaihe, Saarinen toteaa.

Hän muistuttaa, että Pisa-tulosten laskentakaava on hyvin monimutkainen. Tuloksiin vaikuttavat opetusmenetelmien lisäksi lukemattomat muutkin yhteiskunnalliset tekijät, kuten esimerkiksi perheympäristön tekijät, yleistyneet mielenterveyden häiriöt ja taloudelliset tekijät.

– Kansainvälinen tutkimusnäyttö viittaa kuitenkin vahvasti siihen, että uudet opetusmenetelmät ovat yksi tekijä siinä, miksi oppimistulokset ovat heikentyneet.

Saarinen kertoo puhuneensa muutama kuukausi sitten ulkomailla tieteellisessä konferenssissa kouluikäisten lasten opetusmenetelmistä. Hän piti esityksen, jonka jälkeen useat professorit eri puolilta maailmaa tulivat juttelemaan Saariselle.

– Esimerkiksi australialainen professori harmitteli minulle sitä, että he olivat panneet merkille jo vuosikausia sitten, että Suomen koulujärjestelmää alettiin uudistaa vastoin tutkimustietoa. Siitä johtuen he olivat kuulemma lopettaneet kaiken mallin ottamisen Suomen koulujärjestelmästä.

– Myös itävaltalainen kokenut koulutustutkija tuli ihmettelemään sitä, miksi Suomessa koulujärjestelmää uudistetaan vastoin tutkimustietoa. Hän kysyi minulta moneen kertaan, osaanko selittää hänelle, miksi Suomessa ryhdyttiin tekemään ideologisia koulukokeiluja.

Vastaavia yhteydenottoja on sadellut tasaiseen tahtiin muun muassa Ecuadorista, Etelä-Koreasta, Kaliforniasta ja noin kymmenestä Euroopan maasta.

– Jokaisessa yhteydenotossa on toistunut sama kysymys: koska Suomi oli aiemmin maailmanlaajuisesti niin tunnettu hyvistä Pisa-tuloksista, niin mikä tässä massiivisessa, koulujärjestelmän perusperiaatteitakin muuttavassa uudistuksessa on idea?