Ohjuspuolustusjärjestelmää on rakennettu kymmenen vuotta. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush sen aloitti, Barack Obama peruutti ja aloitti uudelleen. Silloin, ja yhä edelleen, Yhdysvallat sanoo, että kilpi on nimenomaan ja vain Iranin ohjusuhkaa vastaan.

Järjestelmän ensimmäinen Eurooppaan rakennettu ohjustentorjunta-asema vihitään käyttöönsä Deveselussa Romaniassa torstaina. Samalla järjestelmä julistetaan käyttövalmiiksi.Deveseluun on vanhaan lentotukikohtaan (siirryt toiseen palveluun)asennettu Aegis-tutka ja seurantatekniikka sekä 24 kappaletta amerikkalaista SM-3 -ohjustentorjuntaohjusta.

Yle Uutisgrafiikka

Avajaisten jälkeen Deveselun tukikohdan komento luovutetaan Natolle. Yhdysvallat ryhtyy rakentamaan seuraavaa samanlaista tukikohtaa Puolaan. Sen pitäisi olla valmis kahden vuoden päästä.

Torjuntaa maalta ja laivoista

Kilven tarkoitus on torjua ballistisia ohjuksia eli sellaisia, jotka laukaistaan ballistiselle lentoradalle, käyvät ilmakehän ulkopuolella ja syöksyvät sieltä maahan kohteeseensa. Suurvaltojen ballistisissa ohjuksissa joko on tai niihin voidaan asentaa ydinkärjet.

Järjestelmään kuuluu tutka, joka havaitsee ohjuksen laukaisuvaiheessa ja laskee sen radan. Sen tiedon perusteella laukaistaan torjuntaohjus, jonka pitäisi tuhota kohteena oleva ohjus avaruudessa, ennen kuin se palaa ilmakehään.

Tutka-torjuntaohjus-yhdistelmiä voidaan rakentaa maan pinnalle ja sotalaivoihin. Yhdysvalloilla on muutaman vuoden ollut Euroopassa neljä hävittäjäalusta, jotka on varustettu osaksi ohjuskilpeä. Alusten tukikohta on Rota Espanjassa.

Pelkkiä järjestelmään kuuluvia tutkia on lisäksi Turkissa ja neljässä hollantilaisessa sotalaivassa. Myös Tanska varustaa yhden fregattinsa ohjuskilpijärjestelmän tutkalla.

Venäjä vastustaa äänekkäästi

Venäjä ei ole missään vaiheessa uskonut Yhdysvaltain vakuutteluja, että ohjuskilpi olisi tarkoitettu vain Irania tai Pohjois-Koreaa vastaan. Venäjän mukaan kilven tarkoitus on neutralisoida venäläinen ydinpelote mahdollisen supervaltojen sodan sattuessa.

Venäjän vastustus on muuttunut sitä äänekkäämmäksi, mitä enemmän sen ja länsimaiden välit ovat kiristyneet Ukrainan kriisin aikana.

Venäjän Nato-suurlähettiläs Alexandr Gruško sanoi, että ohjustentorjuntatukikohdat voivat uhata Venäjän strategisia etuja. Muotoilu antaa ymmärtää, että ne voivat olla Venäjän iskun kohteita. Venäjän Kööpenhaminan-lähettiläs varoitti, että Tanskan laivasto joutuu Venäjän ydinaseiden maaliksi, jos se osallistuu ohjuskilpeen.

Venäläiset rynnäkkökoneet osoittavat mieltään amerikkalaista ohjuskilpeen kuuluvaa sotalaivaa USS Donald Cookia vastaan Itämerellä huhtikuussa. Etualalla laivan ohjuslaukaisimien kansia. Yhdysvaltain merivoimat / EPA

Laivoja hätyytelty

Venäjä on osoittanut ärtymystään myös häiritsemällä ohjustentorjuntaan varustettua amerikkalaista sotalaivaa USS Donald Cookia Mustallamerellä ja Itämerellä. Tuorein tapaus oli viime kuussa, kun Kaliningradista lentäneet Su-24 -rynnäkkökoneet tekivät useita lentoja läheltä laivan ohi.

Venäjän uskotaan vastaavan torstaiseen tukikohdan avaamiseen jollain tavalla, ehkä järjestämällä näyttäviä sotaharjoituksia. Jo keskiviikkoiltana Venäjän ulkoministeriö protestoi järjestelmän käynnistämistä vastaan ja sanoi, että ohjuspuolustusjärjestelmä rikkoo Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmimaa keskimatkan ydinasesopimusta.

Romanialaisjoukkoja paraatissa ohjuskilpitukikohdan rakentamisen aloittajaisjuhlissa 2013. Robert Ghement / EPA

Yhdysvaltain puolustusministerin Nato-lähettiläs Robert Bell pitää kiinni virallisesta kannasta. Hän sanoi ohjuskilpeä tarvittavan, koska Iran kehittää ohjuksia ja kasvattaa iskukykyään.

Romaniassa tai Puolassa ei ehkä koeta Iranin ohjuksia suureksi uhkaksi. Mutta nykyisessä tilanteessa ne lienevät kiitollisia amerikkalaisesta ohjustentorjuntatukikohdasta alueellaan joka tapauksessa.

Juttuun lisätty 18.38 Venäjän ulkoministeriön reaktio.

Lähteet: Reuters