Viron ykkössija tilastoissa selittyy pitkälti maahantulokiellon saaneilla rikollisilla. Saatettavana poliisi palauttaa eniten Irakiin.

Vuoden 2018 heinäkuun loppuun mennessä poliisi on palauttanut Suomesta noin 1 400 henkilöä, joista saatettuna kohdemaahan saakka noin 350.

Kohdemaahan poliisi saattaa henkilön, jos palautukseen katsotaan liittyvän turvallisuusuhkaa. Suurin osa poliisin palautuksista hoituu valvomalla, että henkilö nousee itsenäisesti kulkuvälineeseen ja poistuu näin maasta.

Palautukset toteutetaan pääasiassa normaaleilla reittilennoilla, laivalla tai junalla.

Jos grafiikka ei näy, voit katsoa sen täältä.

Viroon suuntautuu eniten palautuksia: 387. Yli sata on palautettu myös Venäjälle, Italiaan ja Irakiin.

Samat maat olivat palautusten kärjessä myös viime vuonna, jolloin poliisi poisti maasta 2 600 henkilöä, joista saattaen 550.

Lukemat ovat siis jotakuinkin samassa tahdissa kuin vuotta aiemmin.

– Lukema ei ole noussut, vaikka toisin ennakoimmekin alkuvuodesta. Yhtenä syynä on, että kaikki kielteiset turvapaikkapäätökset eivät ole täytäntöönpanokelpoisia. Se puolestaan juontaa siitä, että prosessit ovat odotettuja pidempiä, sillä muun muassa uusintahakemuksia on aiempaa enemmän. Valtaosa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista valittaa päätöksestään, eikä päätöksiä panna täytäntöön ennen kuin ne ovat täytäntöönpanokelpoisia, kertoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja Mia Poutanen.

Lukuihin sisältyvät kaikki palautuspäätöksen saaneet henkilöt. Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita palautetuista on siis vain osa, ja mukana on esimerkiksi rikokseen syyllistyneitä ja maahantulokiellosta kärsiviä.

Toisaalta taas, kaikkia kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita ei ole vielä palautettu ja osa puolestaan on palannut myönnetyn ajan sisällä vapaaehtoisesti.

Esimerkiksi Maahanmuuttoviraston tilastojen mukaan tämän vuoden aikana on käännytetty tai karkotettu yli 2 700 henkilöä. Valtaosa, eli yli 2 000, maasta poistettavista turvapaikanhakijoista on miehiä.

Poutasen mukaan virolaisten suuri osuus maasta poistetuista selittyy maahantulokiellolla.

– Useimmat heistä ovat saaneet maahantulokiellon aiemmin Suomessa tekemistään rikoksista. He sitten tulevat toistuvasti Suomeen, vaikka ovat maahantulokiellossa.

Jos grafiikka ei näy, voit katsoa sen täältä.

Viron lukemista Poutanen huomauttaakin, että lukemissa näkyy palautusten lukumäärät, joten periaatteessa sama henkilö voi olla lukemissa useammin kuin kerran.

– Lähimaiden rikollisia joudutaan palauttelemaan useampia kertoja. Se on EU-maiden kansalaisten ongelma, koska rajavalvontaa ei ole. Jos maahantulokielto on esimerkiksi Venäjältä saapuvalla venäläisellä, hänet pysäytetään jo rajatarkastuksessa.

Poutanen ei osaa sanoa, mikä on suurin yksittäinen syy maasta poistamiseksi. Maasta poistaminen perustuu aina siihen, ettei ulkomaalaisella ole ulkomaalaislain mukaista oikeutta oleskella Suomessa ja siksi hänet on määrätty poistumaan maasta.

Syitä maasta poistamiseksi on Poutasen mukaan monia. Perusteet mainitaan ulkomaalaislaissa.

– Päätöksiä tekee poliisin lisäksi Maahanmuuttovirasto ja Rajavartiolaitos. Pääosa päätöksistä tehdään Maahanmuuttovirastossa.

Jos grafiikka ei näy, voit katsoa sen täältä.

Maahantulokiellon ja kielteisen turvapaikkapäätöksen lisäksi maasta voidaan poistaa muun muassa Suomessa rikokseen syyllistyvä ulkomaalainen henkilö tai henkilö, joka on hakenut turvapaikkaa muusta maasta tai henkilö, joka on saanut oleskelulupahakemukseensa kielteisen päätöksen.

Turvapaikkaperusteet on Dublin-säännön mukaan käsiteltävä siinä EU-maassa, josta hän hakee ensimmäisenä turvapaikkaa. Valtaosa muun muassa Italiaan palautettavista palautetaan Dublin-säännön perusteella. Se selittää myös sen, että muun muassa palautettujen irakilaisten määrä ei vastaa Irakiin palautetun määrän kanssa.

Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan valtaosa pakkopalautetuista eli poliisin saattamalla palauttamista on kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita turvapaikanhakijoita. Ylitarkastaja Pirjo Kruskopf kertoo lukeman kohoavan jopa 85 prosenttiin.

Lukemaan on päästy manuaalisesti erottelemalla tapaukset, joissa henkilö on poistettu maasta saattamalla.

Poutanen pitää arviota oikean suuntaisena, vaikka poliisi ei itse palautusten syytä tai palautettujen taustaa erittelekään.

– Me palautamme henkilön saattaen, jos se on turvallisuusarvion mukaan tarpeellista. Poliisi kuitenkin priorisoi palautuksissa riskihenkilöitä eli henkilöitä, jotka ovat Suomessa ollessaan tehneet rikoksia tai heidän voidaan muutoin arvioida olevan vaaraksi sisäiselle turvallisuudelle.

Poutanen ja Kruskopf uskovat, että turvapaikanhakijoiden korkea edustus pakkopalautetuissa johtuu siitä, etteivät turvapaikanhakijat ole halukkaita palaamaan kotimaahansa erinäisistä syistä.

Jos grafiikka ei näy, voit katsoa sen täältä.

Vapaaehtoisten palaamisten lukumäärä onkin pysynyt melko samana kuin aiemmin, vaikka turvapaikanhakijoita on siihen koitettu ohjatakin.

Pakkopalautetuista suurin kansalaisuusryhmä on yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston mukaan irakilaiset. Kohdemaana Irakiin palautettiin saattamalla 92 henkilöä. Toisiksi eniten ihmisiä saatettiin Italiaan, 32 henkilöä.

Maahanmuuttoviraston mukaan tänä vuonna 787 irakilaista on saanut päätöksen maasta poistamisesta.

Kruskopf pitääkin tilastojen erottelemattomuutta harhaanjohtavana.

– Kun ynnätään yhteen valvotut palautukset ja saattamalla palautetut, turvapaikanhakijoiden osuus saadaan näyttämään pieneltä.

Palautukset nousivat puheenaiheeksi jälleen viime viikolla, kun vihreiden lainsäädäntösihteeri Aino Pennanen protestoi Saksaan lähdössä olleessa lentokoneessa ulkomaalaisen palautusta.

Tilanteessa Pennanen ei suostunut istumaan paikalleen, joten hänet poistettiin lentokoneesta. Pennanen videoi koko tapahtuneen, jonka perusteella poliisi on aloittanut tapahtuneesta rikostutkinnan.

Poliisin mukaan matkustajan mielenilmaus, kuten juurikin seisominen vastoin miehistön ohjeita, voi johtaa rangaistusvastuuseen. Mahdollisia syytteitä voivat muun muassa olla vahingonteko ja liikenteenhäirintä.

Lue lisää: Poliisi tutkii vihreiden Pennasen toimintaa liikenteen häirintänä – mahdollinen rangaistus sakkoja tai vankeutta