Lakiesitystä on valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriössä Suomen Yrittäjien ex-varatoimitusjohtaja Antti Neimalan osastolla. Neimala kiistää tiukasti taustansa vaikuttaneen valmisteluun.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk) on puolustanut hallituksen kiisteltyä lakiesitystä työllistämisen kynnyksen madaltamisella pienyrityksissä. Sipilän vierellä työministeri Jari Lindström (sin). JARNO KUUSINEN/AOP

Tuoko henkilöperusteisen irtisanomisen helpottaminen alle kymmenen hengen yrityksissä lisää työpaikkoja Suomeen ja jos, niin kuinka paljon?

Tästä on tullut kuuma kysymys irtisanomiskiistan paisuessa.

Valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) sanoi Iltalehdelle eduskunnassa tiistaina, että ”jos joku tuo pöytään esityksen, joka on työllisyysvaikutuksiltaan yhtä vahva ja toteuttamiskelpoinen, niin silloin tietenkin pitää keskustella”.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk) torjui työmarkkinajärjestöjen väläyttämän ajatuksen määräaikaisuuksien helpottamisesta pienyrityksissä muun muassa siksi, että hän pitää korvaavan esityksen työllisyysvaikutuksia vaatimattomina.

Vähemmälle huomiolle on jäänyt, että hallituksen irtisanomisesityksen työllisyysvaikutuksista annettiin karu arvio muistiovaiheessa, jolloin lähtökohtana vielä oli helpottaa irtisanomista alle 20 hengen yrityksissä.

5.7.2018 päivätyssä muistiossa arvioidaan, että ”nettotyöllisyysreaktio lienee lähellä nollaa, mutta tuottavuus voi kasvaa silloin kun työsuhdeturvaan tehdään muutos”.

Lakiluonnosvaiheessa muotoilu oli muuttunut myönteisempään suuntaan. Luonnoksen mukaan ”nettotyöllisyysreaktio lienee pieni, mutta keskimääräinen työn tuottavuus voi kasvaa työvoiman vaihtuvuuden lisääntymisen seurauksena.”

Luonnoksessa viitataan myös Suomen kansantalouden kasvua ja kilpailukykyä edistäviin vaikutuksiin.

Lähteeksi mainitaan ”tutkimuskirjallisuus”, joka antaa ”jonkin verran näyttöä siitä, että vastaavat reformit muualla maailmassa olisivat parantaneet työn tuottavuutta”.

"Saattaisin suorastaan loukkaantua”

Iltalehden tietojen mukaan huomiota on herättänyt myös se, että irtisanomisesitystä on valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriössä osastopäällikkö Antti Neimalan osastolla.

Neimala on toiminut johtajana ja varatoimitusjohtajana Suomen Yrittäjissä vuosina 2001-2004, 2007-2009 ja 2012-2017.

Henkilöperusteisen irtisanomisen helpottaminen on ollut tärkeä lakihanke erityisesti Suomen Yrittäjille. Oletko pystynyt arvioimaan hanketta taustasi huomioiden objektiivisesti, Antti Neimala?

– Olin kuluttaja-asiamies ennen kuin tulin tähän tehtävään. Arveletko, että kysymyksesi saattaa olla hieman johdatteleva?

– Jos olisin herkkänahkainen henkilö, saattaisin suorastaan loukkaantua siitä, että tuollainen epäily esitetään, mutta koska en ole, niin totean, että missään tapauksessa minulla ei ole mitään muuta motiivia kuin tehdä mahdollisimman hyvää työtä projektissa, joka meidän on toteutettava hallituksen tahdon suuntaisesti ja mukaan. Kruunun palveluksessa ollaan, eikä kenenkään muun.

Neimalan mukaan irtisanomisesityksen työllisyysvaikutuksia ei ole kaunisteltu mitenkään.

– Onko himpun verran myönteisemmin mahdollisesti ilmaistu se asia kuin aikaisemmassa versiossa, niin se voi olla katsojan silmässä.

– On tahdottu sanoa aika selkeästi ulos, että nettotyöllisyysvaikutusta teetettyjen selvitysten perusteella ei ole niin suuresti odotettavissa, että sitä voitaisiin jotenkin kvantitatiivisesti ilmaista.

Eli miltä lakiesityksen työllisyysvaikutukset mielestäsi näyttävät?

– Juuri siltä kuin sinne on kirjoitettu. Kun hallitus on siihen esitykseen ryhtynyt ja sitoutunut, siinä on hyvin selkeä näkemys siitä, että joka tapauksessa siitä huolimatta, että käytetyt tutkimukset eivät osoita suoraan mitään isompia työllisyysvaikutuksia jollakin tietyllä aikavälillä, niin näkemys on, että se vaikuttaa työnantajayrittäjien ja yritysten käyttäytymiseen jollakin aikavälillä niin, että sillä on selvästi myönteisiä työllisyysvaikutuksia.

– Tämä on se logiikka, joka hallituksen puolella on koko ajan ollut ja sen mukaisesti esitystä on työ- ja elinkeinoministeriössä minun osastollani valmisteltu.