Ympäri Istanbulia on ripustettu vallankaappausyrityksen jälkeen julisteita tekstillä “Olemme kansa, emme anna vallankaappauksen tai terrorin syödä Turkkia”.

Ympäri Istanbulia on ripustettu vallankaappausyrityksen jälkeen julisteita tekstillä “Olemme kansa, emme anna vallankaappauksen tai terrorin syödä Turkkia”. Sanna Raita-aho / Yle

Turkkilaiset ovat tänä keväänä historiallisen muutoksen edessä. Kansalaiset marssivat huhtikuussa vaaliuurnille äänestämään, tulisiko presidentti Recep Tayyip Erdoğanille antaa lisää valtaoikeuksia.

Turkin parlamentti hyväksyi tammikuussa perustuslakimuutoksen, joka lisäisi merkittävästi presidentin valtaa. Muutos sallisi presidentin muun muassa hajottaa parlamentin ja nimittää korkeita virkamiehiä. Pääministerin virka lakkautettaisiin ja sen tilalle tulisi varapresidentin tehtävä. Samalla presidentti saisi oikeuden antaa lakiasetuksia.

Lakimuutosta ajaneet presidentti Erdoğan ja hänen AKP-puolueensa ovat luvanneet, että presidenttivaltainen järjestelmä palauttaisi terrori-iskujen ja vallankaappausyrityksen horjuttamaan Turkkiin vakauden. Niiden mukaan päätös on nyt kansan käsissä.

Kannattajiin vetoaa viesti vakaudesta

Turkin pääkaupungissa Ankarassa asuva turkkilaisnainen Hilal on yksi niistä, johon AKP:n viesti vakaudesta vetoaa.

Hänen mukaansa vuonna 2002 valtaan noussut AKP on onnistunut tuomaan poliittisen vakauden ja talouskasvua 1980- ja 1990-lukujen sekasorron jälkeen. Tuolloin Turkissa tehtiin useita sotilasvallankaappauksia. Siksi hän aikoo äänestää kyllä.

– Aiemmat koalitiohallitukset ovat olleet tehottomia ja kaoottisia. Jos yksi henkilö päättää asioista, tilanne on vakaampi, hän katsoo.

Turkin lähivuosia on tosin vaikea kuvata sanalla vakaa. Maata ovat koetelleet niin terrori-iskut, heinäkuun vallankaappausyritys ja niitä seuranneet “puhdistukset”, liiran arvon romahdus kuin itäosan uudelleen syttynyt konflikti.

Turkin hallinnon ja sitä tukevan median mukaan kaaoksen syypäitä ovat vallankaappausyrityksestä syytetty Gülen-liike ja sitä tukevat “ulkomaiset tiedustelupalvelut”, jotka pyrkivät horjuttamaan Turkkia. Tämän epävakauden Erdoğan on luvannut laittaa kuriin, jos kansanäänestyksen kyllä-äänet voittavat.

Myös Hilal uskoo, että kaaoksen syypää ovat ulkomaiset voimat, ei maan hallitus.

– Kaiken takana ovat gülenistit, jotka saavat tukea ulkomailta. He ovat olleet vuosia soluttautuneita hallintoomme ja yrittivät kaataa Erdoğanin, koska tiesivät, että vain hän on tarpeeksi vahva pysäyttämään heidät.

Vaalikamppailu ei ole vielä käynnistynyt, mutta Istanbuliin on ripustettu jo perustuslakimuutosta vastustavia julisteita. Sanna Raita-aho / Yle

"Valta yhden miehen käsiin"

Lakimuutos aiheutti kiivasta keskustelua parlamentissa ja johti jopa kansanedustajien käsirysyyn. AKP:n lisäksi lakimuutosta tukee konservatiivinen ja nationalistinen MHP-puolue.

Sen sijaan suurin oppositiopuolue, maallistunut CHP ja kurditaustainen HDP ovat vastustaneet lakimuutosta kiivaasti. Niiden mukaan lakimuutos käytännössä siirtäisi vallan yhden miehen käsiin ja lopettaisi parlamentaarisen demokratian.

Kansanäänestys tapahtuu poikkeuksellisissa oloissa. Heinäkuisen vallankaappausyrityksen jälkeen Turkkiin on julistettu yhä jatkuva hätätila.

Sen aikana satoja tuhansia ihmisiä on erotettu tai pidätetty epäiltynä yhteyksistä Gülen-liikkeeseen tai kurdien sissijärjestö PKK:hon. Pidätykset ovat ulottuneet myös toimittajiin, tutkijoihin ja poliitikkoihin. Esimerkiksi kurdimielisen oppositiopuolueen HDP:n johto istuu vankilassa terrorismisyytteistä epäiltynä.

Kampanjoinnin on määrä käynnistyä pian, mutta vaaliretoriikka on ollut jo varsin rajua ja jopa leimaavaa. Perustuslakimuutosta tukevat ovat vihjailleet, että lakia vastustavat tukisivat terrorismia.

Muun muassa pääministeri Binali Yıldırımın mukaan ei-kampanjaa tukevat niin kurdien sissijärjestö PKK kuin Gülen-liike. Siksi ei-äänen antaminen tukee pääministerin mukaan näitä ryhmiä.

“Kansanäänestys ei tapahdu demokraattisessa ympäristössä”

Istanbulilaisen Gürayn mukaan kansanäänestys ei tapahdu demokraattisessa ympäristössä. Miehen mukaan lakimuutos sinetöisi presidentin yksivallan, jonka vuoksi hän aikoo äänestää ei.

Istanbulilainen Güray aikoo äänestää ei kansanäänestyksessä, koska pelkää presidenttivetoisen järjestelmän vaarantavan demokratian. Sanna Raita-aho / Yle

– Jos äänestät kyllä, sanot kyllä itsevaltaudelle ja ei-eurooppalaisille arvoille, hän katsoo.

Güray pelkää, että lakimuutoksen myötä oppositio voitaisiin tukahduttaa lopullisesti.

– Toisaalta he tekevät jo nyt mitä haluavat, mutta äänestyksen kautta he saisivat sille laillisen oikeutuksen.

“En ole ollut päivääkään alistettu”

AKP:ta kannattava Hilal näkee asian täysin eri tavoin. Hänen mukaansa maallistuneiden turkkilaisten esittämä toistuva huoli, että islamiin nojaava konservatiivinen valtapuolue AKP tekisi Turkista islamistisen valtion, on turha.

– Olen äänestänyt AKP:ta aina. Silti käyn rannalla, käytän bikineitä, juon olutta, rakastan (Turkin perustajaa) Atatürkia. En ole ollut päivääkään alistettu.

Huhtikuussa selviää, voittaako Hilalin vai Gürayn kanta vaaleissa. Ennakkoon tulosta on vaikea ennakoida, sillä Turkissa on vaikea saada luotettavia mielipidemittauksia. Valtaannousunsa jälkeen valtapuolue AKP on kuitenkin säännöllisesti voittanut kaikki Turkin vaalit.

Päivitetty klo 11.53, Turkin vaalilautakunnan vahvistettua kansanäänestyksen päivämäärän