Mikä on ilmasto- ja energiastrategia? ilmasto- ja energiastrategiassa hallitus linjaa tavoitteet ja keinot, joilla Suomi hoitaa EU:n ilmastopolitiikan ja Pariisin ilmastosopimuksen velvoitteet

liikenteen päästövähennysten ohella päätöslistalla ovat muun muassa tuulivoimatukien jatkaminen, sähkömarkkinoiden ongelmiin puuttuminen ja kivihiilen kielto

hallituksen on määrä julkistaa ilmasto- ja energiastrategia 24.11.

hallitus vie strategian eduskunnan käsittelyyn 30.11. Lähde: TEM, Yle

Hallitus haluaa vauhdittaa pienipäästöisten autojen yleistymistä uusilla tukitoimilla. Ylen useasta lähteestä hankkiman tiedon mukaan hallitus pohtii 100 miljoonan euron tukipottia sähkö- ja biokaasuautojen hankintaan vuosille 2017–2020.

Hallitus tähtää tuella siihen, että Suomen teillä olisi 250 000 sähköautoa ja 50 000 biokaasuautoa vuoteen 2030 mennessä.

Tämä olisi selvä muutos nykytilanteeseen verrattuna. Nyt Suomessa on noin 2 250 täyssähköautoa ja ladattavaa hybridiä. Täyssähköautoja on myyty tänä vuonna Autoalan tiedotuskeskuksen mukaan vain alle 200 kappaletta.

Tavoitteet sisältyvät hallituksen ilmasto- ja energiastrategiaan, joka julkaistaan ensi viikon torstaina.

Ylen tietojen mukaan hankintatuen yksityiskohtia ei ole vielä sovittu, vaan niistä päätetään mahdollisesti kevään kehysriihen yhteydessä. Tämä siksi, että sähköautotukea ei ole vielä kirjattu valtion tulevien vuosien kehysbudjettiin.

Tukea 4 000 euroa per auto?

Hankintatuesta on ollut esillä erilaisia pohdintoja. Yle sai nähtäväkseen vielä julkaisemattoman liikenne- ja viestintäministeriön suunnitelman.

Siinä laaja työryhmä ehdottaa, että hankintatuki voisi olla 4 000 euroa per auto, mutta tukea saisi vain ensimmäiset 25 000 vähäpäästöistä autoa. Kustannus valtiolle olisi tällöin 100 miljoonaa euroa.

Hankintatuki saattaisi alentaa suomalaisten kynnystä vaihtaa polttomoottori sähköautoon. Täyssähköautojen yleistymistä rajoittavat vielä toistaiseksi hankintahinta, auton toimintasäde ja latausverkoston puutteet.

Esimerkiksi Helsingin automessuilla tänä viikonloppuna esitelty Renault Zoe -sähköauton lähtöhinta on noin 33 000 euroa. Auton toimintasäde on saatu nostettua ideaalioloissa 400 kilometriin yhdellä latauksella. Suomen talvessa matka saattaisi olla käytännössä noin 200 kilometriä.

Toisaalta hankintatuki ei ole hallituksen ainoa vaihtoehto tukimuodoksi. Vaihtoehtona kaavaillaan myös laajaa autoverouudistusta. Tätä on pohdittu liikenne- ja viestintäministeriössä, mutta asian valmistelu on vielä kesken.

Yle pyysi aiheesta haastattelua liikenne- ja viestintäministeri Anne Berneriltä (kesk.). Berner lupasi kommentoida asiaa ilmasto- ja energiastrategian julkistamisen jälkeen.

Yle Uutisgrafiikka

Autotuojat: Hyvä alku

Autojen maahantuojat pitävät hallituksen kaavailuja hyvänä alkuna.

– Jos tällainen (hankintatuki) tulisi, niin sillä varmasti päästäisiin polulle, joka voisi johtaa 250 000 sähköautoon 2030 mennessä. Painottaisin kuitenkin, että pelkillä sähköautoilla emme pääse päästövähennystavoitteisiin. Meidän täytyy uusia autokantaa muutenkin, sanoo Autotuojien toimitusjohtaja Tero Kallio Ylelle.

Kallion mukaan autoilun päästöjä saataisiin leikattua tehokkaasti poistamalla uudesta autosta maksettava autovero kokonaan. Tämä olisi kuitenkin valtiontalouden kannalta vaikea ratkaisu, sillä autovero tuotti viime vuonna valtion kirstuun liki 900 miljoonaa euroa.

Kallio painottaa myös biopolttoaineiden merkitystä päästövähennyksien toteuttamisessa. Ylen tietojen mukaan hallitus aikookin korottaa hallitusohjelmaan kirjattua biopolttoainetavoitetta: Fossiilisen polttoaineen joukossa pitäisi olla 30 prosenttia uusiutuvaa biopolttoainetta vuonna 2030.

Hallitusohjelmassa on linjattu, että Suomi puolittaa öljyn käytön vuoteen 2030 mennessä osana EU:n ilmastopolitiikkaa.

Tieliikenne aiheuttaa Suomessa noin viidenneksen ilmastonmuutosta kiihdyttävistä hiilidioksidipäästöistä.

Tarkennus 20.11.2016 kello 16: Saman aiheen TV-uutisjutussa 19.11.2016 kello 20.30 ja 21.50 puhuttiin "päästöttömästä autoilusta" viitaten ajamisesta välittömästi syntyviin hiilidioksidipäästöihin ja nk. lähipäästöihin. Täysin päästötöntä autoa ei ole, ei edes sähköautoa, kun mukaan huomioidaan esimerkiksi elinkaari- ja sähköntuotantopäästöt. Sähköntuotannonkin mahdolliset päästöt riippuvat tuotantomenetelmästä. Aiheesta lisää: Onko sähköauto päästötön?