Eveniment

Peste 20.000 de tineri (circa 27% din totalul absolvenţilor de studii universitare de licenţă) au terminat o facultate cu specializare în afaceri, administraţie şi drept, acestea fiind domeniile care au livrat pe piaţa muncii cei mai mulţi absolvenţi în anul universitar 2015-2016, arată datele de la Institutul Naţional de Statistică.

Deşi companiile plâng după tineri specializaţi în domeniul IT, aici fiind cel mai mare deficit de candidaţi cu studii superioare, anual ies în câmpul muncii cei mai mulţi tineri cu alte tipuri de specializări.

„Educaţia e un pilon important pentru dezvoltarea pe termen lung, dar din păcate până acum nu am văzut la nivel guvernamental o abordare consecventă şi corelată cu piaţa muncii. Avem în continuare două lumi paralele între învăţământul şi nevoile pieţei muncii“, a spus Florin Godean, country manager al Adecco România, companie de recrutare şi închiriere de forţă de muncă.

În opinia sa, dacă învăţământul nu se adaptează pieţei muncii, deficitul de candidaţi existent nu va fi acoperit în următoarea perioadă, ci dimpotrivă, se vor irosi resurse publice pentru formarea viitorilor şomeri.

Pe locul doi în topul specializărilor universitare cu cei mai mulţi absolvenţi de studii universitare de licenţă se află ingineria şi construcţiile, domenii care au livrat pe piaţa muncii circa 14.000 de absolvenţi.

„La facultăţi cu specializări tehnice sau în IT este greu de intrat. Toate ştiinţele exacte sunt studii dificile, chiar şi examenul de admitere este mult mai dificil. Este mult mai simplu pentru ei să meargă la o facultate la care se intră pe bază de dosar“, a explicat Raluca Pârvu, business manager în cadrul companiei de consultanţă în management şi resurse umane BPI Group.

Potrivit recrutorilor, pentru a echilibra cererea şi oferta din piaţa muncii este nevoie de mai multe generaţii care să se orienteze spre domenii la mare căutare.

În educaţie lucrurile nu se schimbă peste noapte. Există foarte multe meserii plătite foarte bine care nu cer facultate şi există specializări din învăţământul superior cu puţine oportunităţi pe piaţa muncii, a mai spus Florin Godean.

Elevii care au terminat clasa a XII-a au susţinut în această săptămână cea de-a doua probă de profil la examenul de Bacalaureat. La prima probă scrisă la limba şi literatura română, rata de participare a fost de 96 % (dintre cei 124.425 de candidaţi înscrişi, s-au prezentat 120.220 de candidaţi).

Potrivit recrutorilor, chiar dacă un număr mare dintre absolvenţi se vor orienta spre facultăţile din domeniul tehnologiei, tot nu vor reuşi să echilibreze situaţia din piaţa muncii.

Îndrumarea lor către aceste domenii trebuie să pornească încă din liceu. În liceele din România nu prea există posibilitatea de a se pregăti la nivel şcolar în domeniul IT. Elevii nu sunt expuşi la aceste domenii pe parcursul şcolii, a mai spus Raluca Pârvu.

Pe de altă parte, Corina Gonteanu, marketing & communication manager în cadrul furnizorului de soluţii privind forţa de muncă ManpowerGroup, spune că nu putem îndruma generaţiile din prezent către anumite domenii, având în vedere că joburile viitorului pot fi total diferite faţă de ceea ce se caută în acest moment în piaţa muncii.

Generaţia care dă în prezent examenul de Bacalaureat, începe într-o lume a muncii complet diferită de cea pe care o cunoşteau generaţiile anterioare, o lume în care competenţele cerute astăzi s-ar putea perima până mâine, datorită în mare parte ritmului şi amplorii schimbărilor tehniologice, a explicat Corina Gonteanu.

Peste 60% dintre tinerii din generaţia Z, vor face în viitor joburi care astăzi nu există, potrivit rapoartelor Forumului Economic Mondial.