Ce face statul cu banii imprumutati? Plateste pensiile si salariile

Ne imprumutam pe zeci de ani, din cauza iresponsabilitatii politicienilor

Romania se depopuleaza precum Siria. Cine plateste datoriile?

Desi ne-am fi asteptat ca ulterior, mai ales dupa aderarea la UE, economia tarii sa isi revina si sa nu mai fim nevoiti sa apelam la banii altora, lucrurile nu au stat deloc asa. Din contra, am continuat sa ne imprumutam an de an.La finalul lunii mai, datoria externa a Romaniei pe termen lung se ridica la 67 de miliarde de euro, iar datoria externa pe termen scurt era de 28 de miliarde de euro, potrivit datelor BNR Profesorul de economie Bogdan Glavan a declarat pentruca marea parte a banilor imprumutati este destinata pentru plata pensiilor, salariilor sau a altor cheltuieli obligatorii.Marea problema, afirma acesta, este ca ne imprumutam de cele mai multe ori pe termen lung, fara ca politicienilor sa le pese ce se va intampla peste 20 de ani.Si, potrivit lui Bogdan Glavan, Romania se depopuleaza precum Siria, astfel ca ramane de vazut cine va plati aceste imprumuturi facute de statul roman.Profesorul de economie Bogdan Glavan a declarat pentru Ziare.com ca statul roman se imprumuta in fiecare an, din cauza deficitului bugetar."Practic, datoria publica creste de la Revolutie incoace, cand nu o aveam, din cauza faptului ca, in momentul in care Guvernul are deficit bugetar, si noi am avut deficit bugetar an de an, a trebuit sa ne imprumutam. Datoria publica exista pentru ca noi, de 28 de ani,Se imprumuta din piata interna, de la propriii cetateni, si din strainatate", a explicat Bogdan Glavan.De ce se imprumuta Guvernul? In primul rand, pentru plata salariilor si pensiilor, afirma economistul. De altfel, spune Bogdan Glavan, in fiecare an "grosul" imprumuturilor are aceasta destinatie, desi guvernantii sunt discreti si nu ofera detalii despre ceea ce fac cu acesti bani."Aici Guvernul are discretie: te imprumuti pentru nevoile bugetare, nu exista ca te imprumuti sa faci un anumit lucru. Sunt si astfel de imprumuturi pe care le poti lua, cu o destinatie precisa, dar au relevanta mica.Si in anii anteriori cheltuielile publice s-au dus pentru pensii, salarii, dar si pentru intretinerea unui somaj mascat in firme de stat cu pierderi care nu erau restructurate si erau alimentate cu bani de la buget, li se anulau datoriile. Aceasta infuzie continua de bani a alimentat si hotia, pentru ca, daca tu stii ca primesti bani, indiferent cum administrezi o intreprindere si indiferent daca muncesti sau nu muncesti, nu vei munci", a subliniat Bogdan Glavan.Potrivit profesorului de economie, daca imediat dupa Revolutie se intelegea nevoia unor credite, din cauza schimbarii economice, in momentul de fata aceasta politica a imprumuturilor este stupida."Este o problema istorica, sunt niste lucruri acumulate si care, din pacate, nu s-a reparat. Pentru ca daca noi am avut o problema la inceputul anilor '90, aceea a inadecvarii structurii economice la nevoile publicului, si daca atunci se putea intelege nevoia unor imprumuturi, pentru ca am avut tranzitia, o schimbare enorma economica, dupa aceea,", a precizat Bogdan Glavan.Profesorul de economie spune ca banii luati din aceste imprumuturi pe termen lung sunt folositi in mod iresponsabil, din cauza ca nu se pune problema returnarii lor intr-un timp apropiat, iar politicienilor nu le pasa de ceea ce se va intampla peste 20 de ani."Am auzit recent ca Ministerul de Finante a semnat un imprumut cu Banca Mondiala de 400 de milioane de euro pentru managementul dezastrelor. Acest imprumut a fost incheiat si urmeaza sa fie rambursat intr-o singura transa, peste 20 de ani. Pai dumneavoastra va imaginati ca daca avem de a face cu bani gratis, ca despre asta este vorba, ai nostri politicieni sunt atat de prosti incat sa nu vada ca acestia sunt niste bani gratis si ca pe cei de la BM nu ii intereseaza ce se intampla cu acesti bani?SauNoi am mai luat niste bani, scopul nu conteaza, nici nu conteaza ca ii folosim pentru managementul dezastrelor sau pentru altceva. Ideea de baza este caDeci nu exista responsabilitate pentru asa ceva", a afirmat Bogdan Glavan.El atrage atentia ca aceasta indatorare pe zeci de ani reprezinta o mare problema. Iar aceasta problema este generata de mai multi factori, cum ar fi iresponsabilitatea politicienilor fata de romani, cresterea pensiilor si salariilor fara ca guvernantii sa se asigure ca au cum sa suporte aceste cheltuieli, dar si indulgenta creditorilor."Problema este mai complicata decat este asa la prima vedere, in sensul ca nu poti sa ai 30 de ani de indatorare continua, decat daca exista un cumul de factori. Este ca la o boala grava. Nu apare peste noapte, exista o acumulare in timp. Si aici vorbim despre mai multi factori. Unul dintre ei este, desigur, proasta calitate a democratiei din Romania, prin careAl doilea factor este atitudinea indulgenta a creditorilor care creeaza hazard moral. Pentru ca, daca tu ai un finantator care in esenta nu se uita, vine si spune sa faci cutare reforme, tu nu le faci, iti mai da o tura de bani, tu iar nu le faci, iar iti mai da o tura de bani, atunci ce motive ai sa faci vreodata o reforma?", a subliniat Bogdan Glavan.Marea problema a acestor imprumuturi pe zeci de ani este ca e foarte posibil sa ajungem in situatia sa nu avem cum sa platim aceasta datorie. Bogdan Glavan afirma ca politicienii compara de nenumarate ori Romania cu Franta, afirmand ca datoria publica a tarii noastre este la jumatate fata de cea din Franta.Este adevarat, insa, din pacate, Romania se depopuleaza de la an la an, astfel ca marea intrebare este cine va plati peste 20-30 de ani datoria tarii noastre."Romania are azi datorie publica si multa lume spune ca este mica in comparatie cu PIB-ul. Da, o avem mica in comparatie cu PIB-ul, dar problema este ca noi o avem mare in comparatie cu cine mai este aici sa o plateasca.Asta este o punere gresita a problemei. Asta inseamna sa fii analfabet functional, sa copiezi niste indicatori straini si sa ii aplici fara discernamant in toate cazurile si sa spui ca noi avem la jumatate datoria fata de Franta, sau o treime.DarIn Franta se duce lumea, din Romania pleaca contribuabilii. Sunt situatii radical diferite. Nu mai spun de veniturile fiscale din prezent ale statului care sunt foarte mici si din care mare parte se duc pe pensii si salarii", a mai precizat profesorul de economie Bogdan Glavan.