Og er lønnen i barnehagen for høy, kan kommunene kreve den inn igjen.

Regjeringens forslag til nytt finansieringssystem for private barnehager, som skal tre i kraft fra årsskiftet, har fått bred medieomtale.

Men det som ikke har kommet frem før nå er at staten i praksis vil innføre et rent lønnsdiktat. Og de som vil bli rammet er ikke de store barnehageselskapene, men flere hundre enkeltpersoner

Så langt har fokuset vært på at eierne av private barnehager, eller «barnehagebaroner» som enkelte politikere kaller det, ikke kan ta ut utbytte på mer enn to prosentpoeng over renten på tiårige statsobligasjoner, målt som andel av egenkapitalen. Noe som i dag vil tilsvare i overkant av 50.000 kroner i utbytte per million i egenkapital.

Lønn i stedet for utbytte?

Til NA24 opplyser Kunnskapsdepartementet at verken lønn eller renter på aksjonærlån inngår i maksimalbeløpet som kan overføres til eiere.

Da er det nærliggende å tro at en barnehageeier som også jobber i bedriften kunne ta ut større verdier ved å sette opp egen lønn. På grunn av skjerpet utbyttebeskatning ville ikke skatten blitt så mye høyere.

- Det har vært et stort poeng for politikerne med Skattereformen 2004-2006 å skape mindre forskjeller mellom lønnsuttak og utbytteuttak. Resultatet er at det ikke spiller så stor rolle om man hever midlene som utbytte eller lønn, sier professor i skatterett, Ole Gjems-Onstad, til NA24.

Men da kommer man til en del av barnehageforslaget det ikke har vært fokusert på. Regjeringen vil begrense hvor mye en barnehageeier kan gi seg selv i lønn, uavhengig av hvor godt bedriften går.

Og de som skal avgjøre hva som er korrekt lønn er de enkelte kommunene.

Kan kreve inn lønnen

Dersom lønnen er høyere enn hva kommunen mener er nok, åpnes det for opp for at kommunen kan inndra det den mener er betalt for mye.

«I henhold til høringsforslaget må lønn til eier og nærstående stå i et rimelig forhold til arbeidsinnsats, og være innenfor markedslønn. Kommunene skal håndheve bestemmelsene, og vil herunder måtte vurdere om lønnsutbetalingene i de enkelte tilfeller er innenfor markedslønn. Kommunene kan ikke innskrenke den standarden som forskriften legger. Det foreslås at kommunene får hjemmel til å inndra midler som er brukt i strid med loven og forskriften, herunder uberettigede overføringer til eier og nærstående», skriver Kunnskapsdepartementet til NA24.

Og de som vil bli rammet er ikke de store barnehageselskapene, men flere hundre enkeltpersoner, ifølge Private Barnehagers Landsforbund (PBL).

- Sektoren preges av hundrevis av små aktører. Snittaktøren av våre medlemmer er på cirka elleve årsverk. Om man tar de 15 største medlemmene vi har, så står det for under 20 prosent av det totale tilbudet. Man kan trygt si at bransjen ikke er preget av de få store, sier Espen Rokkan, leder av juridisk avdeling hos PBL til NA24.

Og de reagerer kraftig på det nye forslaget.

- Allerede i dag er det begrensning i muligheten for å ta ut urimelig utbytte. At man nå i tillegg ønsker å etablere et regime hvor kommunene rundt omkring også skal vurdere eiernes lønn og andre ytelser opp mot en eller annen markedsprisvurdering oppleves som helt uforståelig for bransjen, melder Rokkan.

Eli Gjøen, som har startet fire private barnehager i Bærum og Drammen, sier til Nettavisen at dette forslaget vil rasere hele barnehagesektoren og sette bransjen ti år tilbake i tid.

Rokkan opplyser også om at de private barnehagene i snitt har lønns- og personalkostnader minst tilsvarer tilskuddene de får fra kommunene. Resten er foreldreinnbetalinger.

Fornøyde foreldre

Men selv om foreldrene dermed står for overskuddene i de forskjellige barnehagene, tyder det ikke på at de er misfornøyde av den grunn. Tvert om viser undersøkelser Kunnskapsdepartementet selv har fått utført at foreldre er mer fornøyd med private enn med kommunale barnehager.

Les også NA24-kommentaren: Kampen mot «barnehagebaronene»

- Det offentlige burde være opptatt av de tjenestene barna får. Om barna får gode tjenester og barnehagene er gode, vil det at noen klarer å tjene penger i prinsippet bare stimulere flere til å starte. I stedet for å konsentrere seg om det som er poenget, at det offentlige og barna får valuta for pengene, er man opptatt av noe som er helt irrelevant for barna. Hvis det viser seg at noen klarer å drive godt, stort og lønnsomt, kunne det kanskje si noe om kostnadsnivået i de offentlig drevne barnehager i stedet for denne omveien gjennom restriksjoner og misforståelser av skattesystemet, melder Gjems-Onstad.

Hva mener du? Si din mening i kommentarfeltet under: