– Vi har en del frifinnelser i saker der vi mener det har vært brukt ulovlig makt. At det forekommer kan vi trygt legge til grunn, sier Jan Egil Presthus til NRK.

Presthus leder Spesialenheten for politisaker, den uavhengige enheten som skal etterforske og tiltale politifolk som er mistenkt eller anmeldt for å ha begått ulovligheter i tjenesten.

Han er åpen på at det hender han ikke får dømt polititjenestemenn og -kvinner han mener burde ha vært dømt for unødig maktbruk.

Vi har jo hatt noen saker hvor det i ettertid må anses slik at det er brukt mer makt enn det som strengt tatt var nødvendig Jan Egil Presthus, sjef for Spesialenheten for politisaker

– Burde flere vært dømt for unødig maktbruk i politiet?

– Vi snakker om et knippe saker, og i de sakene har vår vurdering ikke vært i overensstemmelse med rettens vurdering, forklarer Presthus.

Økning i antall anmeldelser

I fjor behandlet Spesialenheten for politisaker 1481 anmeldelser, en økning fra 1233 anmeldelser i 2011. De aller fleste av disse sakene ble henlagt allerede under behandling i enheten, ifølge årsrapporten til Spesialenheten.

I samme rapport står det også at 81 anmeldelser førte til forelegg eller tiltale.

– Hvem blir anmeldt for unødig maktbruk?

– Det er personer som har operativ tjeneste, som er i direkte kontakt med publikum. Det er nok gjerne mer tjenestens art som avgjør om de blir anmeldt, forteller Presthus.

– For mye makt for fort og for ofte

– Mener du det finnes tilfeller der polititjenestemennene har brukt makt for tidlig?

– Ja, det er en del saker der spesialenheten og i noen tilfeller Riksadvokaten har reist spørsmål om makt kan ha vært brukt for tidlig, sier lederen for Spesialenheten.

– Finnes det også tilfeller der en antar det er utvist for voldsom maktbruk?

– Ja, vi har jo hatt noen saker hvor det i ettertid må anses slik at det er brukt mer makt enn det som strengt tatt var nødvendig. Men da er man inne på et område vi og lovgiver ser på som et område for feilvurdering. Det er ikke slik at for mye maktbruk uten videre skal føre til en straffereaksjon, forklarer Presthus.

(Saken fortsetter under bildet)

SETTES PÅ PRØVE: NRK blir med Stavanger-politiet på jobb en natt til lørdag. Politimennene møter berusede personer som kan sette tålmodigheten på en prøve. Foto: NRK

Kan være fristende å bruke makt

Jeg har erfart selv at det kan friste å ta i litt ekstra av og til etter at en person har provosert voldsomt. Ola Vigesdal Oftedal, innsatsleder, Rogaland politidistrikt

NRK blir med Stavanger-politiet på jobb en natt til lørdag. I gatene møter innsatsleder i Rogaland politidistrikt, Ola Vigesdal Oftedal, og kollegene hans berusede personer som kan sette tålmodigheten på en prøve.

– Jeg har erfart selv at det kan friste å ta i litt ekstra av og til etter at en person har provosert voldsomt. Da gjelder det å tenke seg om to ganger fordi vi representerer en etat og ikke oss selv, sier Oftedal til NRK.

KAN FRISTE: – Jeg har erfart selv at det kan friste å ta i litt ekstra av og til etter at en person har provosert voldsomt. Da gjelder det å tenke seg om to ganger fordi vi representerer en etat og ikke oss selv, sier innsatsleder Ola Vigesdal Oftedal i Rogaland politidistrikt. Foto: NRK

– Tror du det er mannskaper i politiet som ikke er skikket til jobben?

– Vi må ta høyde for at det er det, jeg håper det ikke er mange. Men det er naivt å tro det ikke er noen som har slike interesser og dermed ikke er skikket. Av 12.500 kolleger er det naivt å tro det ikke er noen som har utfordringer med å balansere maktbruk, forklarer innsatslederen.

Ble selv anmeldt for vold

Jeg ble slått av en dame som var på byen.

Oftedal har selv opplevd å bli anmeldt for voldsbruk. Det kom som en overraskelse på ham og var ubehagelig. Tiden fra anmeldelsen kom inn til han fikk forklart seg var ubehagelig, forteller han.

– Jeg ble anmeldt for å ha utvist grov uforstand i tjenesten. Det gikk på unødig bruk av makt. Jeg ble slått av en dame som var på byen, hun var påvirket av rusmidler. Vi ga henne beskjed om å gå hjem, men hun etterkom ikke beskjeden. Da kom hun løpende rett mot meg og slo meg. Vi måtte bruke makt for å få kontroll på henne. Deretter anmeldte hun oss, forteller Oftedal.

– For mange politidistrikter får foretaksstraff

Spesialenheten for politisaker ilegger foretaksstraff til politidistriktene når ingen enkeltperson kan straffes for en overtredelse.

Jan Egil Presthus forteller at de i løpet av ni år har gitt politidistrikter foretaksstraff 19 ganger. Dette er mer enn det man kan forvente, og mer enn det politiet burde ønske seg, forteller Presthus.

– Hvorfor er det sånn, er det dårlig ledelse?

– Det er et variert bilde, men i noen av sakene knyttes straffereaksjonen til at det ikke har vært en oppmerksom nok ledelse når det for eksempel gjelder håndtering av arrest, forklarer innsatsleder-

Brøt menneskerettighetskonvensjonen

Presthus viser spesielt til en alvorlig hendelse i Søndre Buskerud politidistrikt i 2012. En asylsøker med diabetes 2 ble rett og slett glemt i arresten i mange timer.

Man kan stille spørsmål ved at man har denne typen praksis i et politidistrikt samtidig som norske myndigheter i dialog med Europarådets torturovervåkingskomité har gitt uttrykk for at i Norge har vi ingen praksis for å lenke fast arrestanter. Jan Egil Presthus, sjef for Spesialenheten for politisaker

– Vår vurdering var at dette var en krenkelse av menneskerettighetskonvensjonens artikkel 3 om tortur og nedverdigende behandling. Vi var nokså forundret over å registrere at vi hadde denne typen praksis i en arrest i 2012. Man kan stille spørsmål ved at man har denne typen praksis i et politidistrikt samtidig som norske myndigheter i dialog med Europarådets torturovervåkingskomité har gitt uttrykk for at i Norge har vi ingen praksis for å lenke fast arrestanter.

I årsrapporten skriver Presthus at 19 foretaksstraffer til politidistriktene er for ofte sett i forhold til den alminnelige lovlydighet i samfunnet og politiets rolle.