KREFTSYK: Ingrid Quist har uhelbredelig beinmargskreft. Her får hun nye stamceller på Haukeland i Bergen i 2010. Ektemannen Finn Helge Quist (55) jobber med å få raskere medisinbehandling i det offentlige. Foto: Privat

Kreftspesialist Arne Berg: – Norge har et todelt helsevesen

I Norge kan velopplyste kreftpasienter med penger kjøpe seg bedre behandling, sier spesialist i onkologi Arne Berg.

Eivind Lindkvist Johansen

Camilla Fredstad Huuse

Oppdatert 1. juni 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Eneste måten å løse problemet på er ved å styrke offentlig helsevesen, sier Berg, som også er styremedlem i Norsk onkologisk forening, til VG.

– Norge har et todelt helsevesen. Med det mener jeg at vi har en kombinasjonen av et privat behandlingstilbud for de kjøpesterke og velopplyste, samt et offentlig helsevesen som ikke alltid kan tilby den beste behandlingen, sier Berg.

OPPGITT: Kreftlege Arne Berg mener diskusjonen om et todelt helsevesen i Norge må løftes til et høyere nivå. Foto: PRIVAT

– Politikerne må ta et valg: Enten må man akseptere at det er forskjeller i helsetilbudet avhengig av folks lommebok, ellers så må man satse mer på det offentlige.

Les også: Barnekreftforeningen advarer - Norge ligger langt etter

Må ta et felles ansvar

Berg delte sine synspunkter på helsevesenet i et intervju publisert av Legeforeningen i forbindelse med landsstyremøtet onsdag.

– De to-tre siste årene har vi til en hver tid hatt en viss andel kreftpasienter som ikke kan tilbys den best dokumenterte behandlingen innenfor det offentlige. Når det da samtidig foreligger et privat tilbud, og vi har en kjøpesterk befolkning, så blir det som det blir, sier Berg i intervjuet.

Han understreker at det ikke er tilgangen på legemidler som er problemet, men et manglende offentlig tilbud. Kreftlegen sier langvarige prisforhandlinger er en av hovedårsakene til en systematisk forsinkelse i å ta nye medikamenter i offentlig bruk.

– Vi ønsker oss at både industrien og myndighetene kunne ta et felles ansvar ved å bli enige om felles spilleregler som muliggjør at vi får lov til å starte behandling for de pasientene det virkelig haster med, samtidig som prisforhandlinger kjøres parallelt.

Kommentar: Oppskriften på et delt helsevesen

Legeforeningen til VG: – Sosial ulikhet i helse

Han får støtte fra president i Legeforeningen, Marit Hermansen, samt kreftlege og leder for forskergruppen for tidlig utprøvende behandling ved Oslo universitetssykehus, Steinar Aamdal.

– Et todelt helsevesen og sosial ulikhet i helse er en negativ spiral som forsterker hverandre. Dette er en alarmerende utvikling som krever tverrpolitisk oppmerksomhet, mener Hermansen.

Steinar Aamdal sier seg enig:

– Vi har dessverre allerede fått et todelt helsevesen. Beviset er hvordan kreftpasienter i dag kan betale for behandling hos Aleris og andre lignende aktører, som er bedre enn det som tilbys av det offentlige.

Kreftlegen forteller at Norge er langt tregere enn våre nordiske naboer når det kommer til å kjøpe inn medisiner som er blitt offentlig godkjent i Europa. For eksempel ser Aamdal ofte at Sverige, Danmark og Finland får kreftmedisiner på markedet før oss.

– Jeg opplever at myndighetene ikke alltid forstår at for noen pasienter er det ikke et alternativ å vente, sier Aamdal.

VANSKELIG: Forskningsleder for utprøvende kreftmedisin på OUS, Steinar Aamdal, forteller at arbeidet med å få ny behandling godkjent i Norge er som å jobbe i en bratt oppoverbakke – og slik har det vært i mange tiår. Foto: Jan Petter Lynau VG

– Et dilemma

Ukentlig opplever kreftlege Arne Berg samtaler med pasienter om hvorvidt de burde benytte seg av private tilbud «som vi vet er bedre enn den behandlingen vi kan gi». Han omtaler det som et stort dilemma å representere det offentlige helsevesenet, samtidig som han ønsker å ivareta pasientens interesser.

– Det vanskeligste dilemmaet er de pasientene som ikke spør selv. Bør jeg da aktivt orientere dem om tilbudet som fins, eller late som ingenting og informere om tilbudet som jeg har i det offentlige, spør legen i intervjuet.

Så du? Gi kreftpasienter en rettferdig sjans

Har kreftsyk kone: – Det er trist

Finn Helge Quist (55) synes det er svært beklagelig at man har kommet dit at penger avgjør hvor lenge man kan leve. Han har av åpenbare grunner engasjert seg i kreftsaken og i arbeidet med å få raskere medisinbehandlinger i det offentlige.

SAMME GJENNOM SYKDOMMEN: Kreftsyke Ingrid Quist sammen med ektemannen Finn Helge Quist. Foto: Privat

– Min kone har en uhelbredelig kreftsykdom, så jeg står midt oppi dette. Hvis behandlingen vi skal begynne på nå feiler, så har vi veldig kort tid til å reise utenlands for å få de rette medikamentene, sier Quist til VG.

Det er syv år siden legene fortalte kona at diagnosen hennes innebar at hun hadde maksimalt fem år igjen å leve. Ektemannens rørende kamp for å få politikerne til å våkne, er blant annet omtalt av TV 2.

– Det er trist om det skal være lommeboka i Norge som skal avgjøre om du skal leve eller dø, sier Quist, før han fortsetter:

– Jeg ønsker å løfte denne saken over meg og min kone. Dette gjelder mange, mens politikerne bare sitter og ser på.

Les også: Tobias (3) var alvorlig kreftsyk - foreldrene mistet en treåring

– Ikke dette vi har stemt på

Selv har Quist mailet politikere og eksperter, blant annet helseminister Bent Høie (H), klaget på behandling og fått saken opp i Stortingets helse- og sosialkomité og debattert kreftsaken på TV. Overfor VG sier 55-åringen at det er viktig for ham å understreke at saken ikke handler om legene, som han mener bare gjør sitt beste.

– En anerkjent lege jeg snakket med sa følgende til meg: «Jeg er helt fortvilet, Finn Helge. Jeg sitter med syke personer foran meg og jeg kan ikke gi den beste behandlingen til dem», forteller han.

Ansvaret ligger hos politikerne, mener 55-åringen. Somling er kanskje greit når det kommer til broer og nye operahus, men ikke når det handler om menneskers liv, sier han.

– Kreft rammer 1 av 3. Da har man ikke tid til denne politiske somlingen. Vi snakker om livene til forferdelig mange. Det er jo ikke dette vi har stemt på.

Publisert: 01.06.17 kl. 18:51 Oppdatert: 01.06.17 kl. 19:25

Mer om Helse Kreft Kreftbehandling