Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Jeg er helt sikker på at elevene ikke setter pris på disse forslagene. I flere av modellene får elevene delt ut et Flax-lodd fra Ap-byrådet som avgjør hvilken skole de kommer inn på og hvordan framtida deres blir. I stedet for at de får mulighet til å påvirke gjennom egen innsats hvor de skal gå på skole, sier byrådslederkandidat Eirik Lae Solberg (H).

Han sitter med de fire alternative modellene til karakterbasert opptak foran seg og rister på hodet. Modellene er forslag fra et utvalg satt ned av skolebyråd Inga Marte Thorkildsen (SV) og de har nå kommet med flere alternativer til at karakterer alene skal avgjøre hvilken videregående skole elever i Oslo kommer inn på.

Disse fire modellene skal nå simuleres og analyseres før utvalget avgir en endelig innstilling, så blir det opp til politikerne. I tillegg simuleres dagens system som referanse.

Her er modellene som er utvalget har kommet fram til:

Karakterer: Skoleplassering etter karakterer. Dette er dagens modell som brukes som sammenlikningsgrunnlag. Loddtrekning: Loddtrekning av alle elever, der man prøver å få flest mulig inn på førstevalget. De som taper loddtrekningen blir plassert på skoler med ledig kapasitet. Kvotering av elever med svake karakterer: De ti prosentene med dårligst karakterer fra ungdomsskolen får velge skole først og får sitt førstevalg innfridd. Resten av skoleplassene er karakterbaserte. Rangering etter skolevalg: Inntaket prioriterer elevene som har skolen på førstevalg foran karakterer. Det vil si at elever med lavere karakterer fra ungdomsskolen vil bli prioritert foran elever med bedre karakterer, hvis de har skolen høyere på ønskelista. Loddtrekning blant primærsøkere til en kvote: 30 prosent av elevplassene blir fylt opp med loddtrekning blant søkerne som har skolen på førstevalg. Resten av elevplassene blir tildelt etter karakterer.

- Jeg forventer at Arbeiderparti og Raymond Johansen gjør det helt klart at alle disse modellene er uaktuelle. Dette er enten lotto eller kvotering som kommer til å ramme både elevene som gjør det bra og dårlig, og det kommer til å føre til taktikkeri, sier Lae Solberg, med henvisning til at skolen man setter som førstevalg vil bety mer i flere av modellene.

Hvis en elev for eksempel akkurat ikke kommer inn på karakterer på førstevalget, havner man langt bak i køen på andrevalget.

Roy Steffensen (Frp), leder av utdanningskomiteen på Stortinget, ber også Oslo-byrådet om å legge modellene i skuffen.

- Hvilken skole man skal gå på bør i størst mulig grad avgjøres av den som skal gå på skolen, og ikke av «postnummerbingo» hvor innsatsen på ungdomsskolen ikke betyr noe. Skrot loddtrekningen, Inga Marte!, skriver Steffensen i en e-post til Dagbladet.



KREVER SVAR: Eirik Lae Solberg (H) krever at det rødgrønne byrådet til Raymond Johansen er tydelige med velgerne før valget for hvordan skoleopptaket blir. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix Vis mer

Skolebyråd Inga Marte Thorkildsen svarer på vegne av byrådet og hun reagerer på Høyres innstilling til forslagene. Samtidig innrømmer hun at loddtrekning er et ord som heller ikke ringer godt i hennes ører.

- Jeg vil presisere at dette er loddtrekning blant ønskede valg. Det er ikke slik at elevene skal komme inn på hvilken som helst skole. Loddtrekning er et ord som får de fleste av oss til å tenke «nei» - jeg også, sier Inga Marte Thorkildsen, som presiserer at modellene nå skal simuleres og at hun ikke ønsker å vurdere dem nå.

- Høyre avslører seg

Høyre mener dagens karakterbaserte opptak, som har eksistert siden 2009, fungerer utmerket og viser til at i fjor begynte 97,2 prosent av elevene på en skole de hadde søkt til.

63,4 prosent fikk førstevalget både på skole og linje. Bare 2,8 prosent kom ikke inn på en skole de ønsket å gå på.

- Høyre sier dagens system fungerer, hvorfor endre det?

- Nei, systemet fungerer ikke bra. Jeg synes Høyre avslører seg selv, de erkjenner ikke problemene som Oslo-skolen har. Det er forklaringen på at Høyre tapte valget sist, de kom ikke opp med noen gode løsninger på problemer som befolkningen kjenner på kroppen, sier Thorkildsen, og viser til at dagens system fører til skoler med en opphopning av svake elever - i stor grad gutter med innvandrerbakgrunn - med sosiale utfordringer.

- Høyre bør besøke skoler i Oslo, som mange kaller «b-skoler», med opphopning av elever med lave karakterer og skyhøyt frafall. Her er valgfriheten veldig liten, og lærerne har en nesten umulig jobb. De må også erkjenne at Norges mest mangfoldige by kanskje har de mest segregerte skolene, sier Thorkildsen.

På akkurat det punktet hevder Høyre å være enig med byrådet og Thorkildsen - selv om de er uenige om løsningen.

Store problemer i dag

Kombinasjonen av karakterbasert opptak og en finansieringsmodell som nesten utelukkende er basert på stykkprisfinansiering, fører til en vanskelig situasjon på skolene. Hvis elever slutter i løpet av skoleåret, forsvinner det samtidig penger fra budsjettene. På skoler med stort frafall fører dette til at det blir svært vanskelig å planlegge økonomien og klassene gjennom året.

- Dagens system er ikke godt nok. Derfor foreslår Høyre at vi styrker budsjettene til skolene som i dag sliter med rekruttering og som har elever som trenger ekstra oppfølging. Det er en mye bedre måte å styrke skolene enn å frata elevene mulighet til å bestemme selv, sier Lae Solberg, som også er bekymret for at det kan gå utover motivasjonen til elevene hvis loddtrekning og/eller kvotering blir en del av opptaket.

- Forslaget om kvotering av de ti prosent svakeste elevene kommer til å ødelegge motivasjonen til alle elever. For dem som har klart å jobbe seg opp fra et vanskelig utgangspunkt, vil det plutselig lønne seg å gi blaffen i skolen, sier Lae Solberg.

Høyre får ikke gehør for at modellene blir avblåst allerede nå - før velgerne sier sin mening 9. september. Velgerne vil da heller ikke vite hvordan opptaket til videregående vil se ut etter en ny rødgrønn seier i hovedstaden.

Oslo-eliten

Inga Marte Thorkildsen forklarer det med at de ønsket et bredt sammensatt utvalg av folk som kjenner Oslo-skolen godt. Bakteppet er også lærer - og varsler - Simon Malkenes' bekymringer som dominerte debatten i fjor vår.

Har det vært for lite åpenhet og kunnskap om forholdene i Oslo-skolen?

- Jeg tror det har vært altfor dårlig kunnskap blant mange om forholdene Malkenes beskrev, og det har i altfor stor grad blitt lagt lokk på. Det er sterke insentiver for omdømmebygging i Oslo-skolen - etter 18 år med Høyres skolepolitikk hvor konkurranse har vært det viktigste.

- Det er farlig, og vi burde ikke bli overrasket over konsekvensene. Jeg er ansvarlig for at elevene i Oslo skal kunne fullføre og bestå en opplæring, og at de skal få likeverdige tilbud i skolen. Sånn er det ikke nå, og det må vi gjøre noe med! Noen ganger må vi også ta grep som kan være upopulære hos den øverste eliten i Oslo, sier skolebyråd Inga Marte Thorkildsen.