Vinterlekene har siden 1988 i snitt blitt fem ganger så dyrt som budsjettene tilsa.

Norges Idrettsforbund (NIF) jobber med å få de olympiske vinterlekene i 2022 til Oslo, selv om store deler av den norske befolkningen er imot.

Motstanden økte voldsomt under OL i Sotsji, da Gerhard Heiberg kom med flere uheldige uttalelser.

Tirsdag kommer VG med en annen grunn til å droppe OL; Samtlige olympiske vinterleker siden 1988 har gått kraftig over budsjett. Vinter-OL har blitt fra 1,8 ganger dyrere (Torino i 2006) til 12,4 ganger dyrere (Nagano i 1998) enn budsjettert.

- Hvis Oslo 2022 skulle klare å holde budsjettet, så vil de i så fall være de første som klarer det, konkluderer professor Harry Arne Solberg ved Handelshøyskolen i Trondheim.

Tallene er hentet fra en oversikt det nederlandske sportshistorienettstedet Sportgeschiedenis har laget.

Fakta OL i budsjettsprekk: ↓ 1988, Calgary: 3,1 ganger dyrere

1992, Albertville: 2,4

1994, Lillehammer: 5,5

1998, Nagano: 12,4

2002, Salt Lake City: 2,5

2006, Torino: 1,8

2010, Vancouver: 3,3

2014, Sotsji: 5,2

Det norske OL-budsjettet for 2022 er på 30 milliarder kroner brutto. Hvis det ender opp som gjennomsnittet siden 1988, som er fem ganger dyrere enn budsjettert, blir det til slutt en kostnad på 150 milliarder kroner.

Generalsekretær Inge Andersen i NIF mener dette ikke er relevant for Norges OL-søknad, ettersom det etter hans mening er langt bedre kvalitetssikring her i landet.

- Kompetansen i staten, ikke minst i finansdepartementet som styrer pengebruken, er ekstremt høy, sier Andersen til VG.



