Lærer ønsker ikke å levere ut narkohundskjema til elevene sine

Ane Aarre, lærer ved Fyrstikkaléen skole, ønsker ikke å ha narkohunder snusende på elevene hennes. Hun mener det er etisk tvilsomt.

Ane Aarre er på lag med mange elever når hun vil stoppe narkohundsnusingen av ikke-mistenkte Oslo-elever. Arild Færaas

6. des. 2012 14:11 Sist oppdatert 16. januar 2013

— Man skal være lojal mot sin arbeidsgiver, men først og fremst skal lojaliteten gå til elevene.

Det sier Ane Aarre, lærer ved Fyrstikkalléen skole på Helsfyr i Oslo. Der har hun fått et skjema hun egentlig skal levere til elevene sine.

Har du tips i saken? Kontakt Aftenpostens journalist her

På det skjemaet skal elevene si ja eller nei til om de ønsker å være til stede når politiet besøker skolen med snusende narkotikahunder.

Oslo kommune og utdanningsetaten ønsker nemlig å ha såkalte «narkotikaforebyggende skoleinnsatser med politihund».

Aftenposten har skrevet flere saker om politiet som til og med i fjor vår kom med narkohund på skoler og snuste på elevene. Og dersom hundene fant noe, kunne det føre til politisak mot elevene.

Sak i Stortinget

Denne praksisen som forrige skoleår var ved flere videregående skoler i Oslo, førte til store protester og saken gikk helt opp til Stortinget. Der ble det vedtatt at skolene og politiet bare kunne gjennomføre slike aksjoner dersom elevene skriftlig samtykket til å bli snuset på.

Les også Stortinget snudde om narkorazzia på skolene

Aarre er den første læreren som offentlig tar bladet fra munnen og er svært skeptisk til narkotikaaksjonene Oslo kommune og politiet har blitt enige om. Selv om hun har fått skjemaet, stiller hun seg avventende til å dele det ut.

— Vi får blandede signaler. Vi får pålegg fra etaten om å dele det ut, og da skal vi normalt bare gjøre det. Men man kommer i en vanskelig situasjon som lærer når både elevombudet, Elevorganisasjonen og advokater går ut og hevder at dette trolig er lovstridig.

Til NRK sa advokat Jon Wessel Aas i november at praksisen er ulovlig selv med skriftlig samtykke fordi «det er fortsatt sånn at det er ulovlig fordi dette dreier seg om ransaking av den enkelte». Her kan du lese advokat Jon Wessel Aas’ synspunkter.

Men lærer Aarre mener at det juridiske uansett er underordnet det etiske. Hun viser også til at Utdanningsforbundet i høst for første gang vedtok en etisk plattform for lærerprofesjonen.

Les også Politikere er uenige om hva vedtak om narkosjekk betyr

I plattformen står det blant annet om barnets rettigheter og personvern.

— Vi skal være lojale mot elevene våre, og jeg ønsker ikke å bruke min rolle til å legge press på elever. Det er også et spørsmål om det er reelt frivillig, fordi foreldre blir koblet inn. Dessuten blir det veldig synlig hvem som sier nei når de må forlate klasserommet, sier hun.

- Skal oppdra barn til demokratiske borgere

Hun liker heller ikke selve praksisen med narkohundsnusing på elever som ikke er mistenkte.

- Det viktigste er at vi får et rusfritt skolemiljø. Men jeg tror ikke dette er den rette måten å gjøre det på når tiltaket ikke er grunngitt i forskning, trolig er ulovlig, og etter min vurdering ikke er etisk forsvarlig. Vi bør heller se etter andre løsninger.

— Vi skal oppdra barn til demokratiske borgere, men nå gjør vi det motsatte. Det burde vært samsvar mellom plikt og etikk, legger hun til

Læreren har også skrevet et blogginnlegg om saken du kan lese her.

Les også: Over 1000 osloelever narkosjekket

Aarre får støtte av Steffen Handal, påtroppende nestleder i Utdanningsforbundet.

— Formålet som er forebygging, er godt. Men jeg er skeptisk til denne ordningen og tror ikke det er klokt å gå inn i klasserommet med narkohunder. Det kan skape konfrontasjon og bygge opp under mistillit. Jeg skulle ønske at Utdanningsetaten tok en runde til for å vurdere denne ordningen.

Elevorganisasjonen oppfordrer til boikott

Elevorganisasjonen og leder Axel Fjeldavli er også en stor motstander av narkohundsnusingen i klasserom.

— Dette er et inngrep i elevens rett til personvern. Det kan også føre til at elever blir uthengt, dersom hunder markerer på elever som ikke har narkotika, mener han

Han vil oppfordre elever til å si nei i samtykkeskjemaet.

- Man skal ikke bli luktet i kortene av staten.

(Artikkelen fortsetter under bildet.)

18-åringene Marcus Klætte og Tom Maydew er to av elevene Aftenposten møter utenfor Fyrstikkaleen skole. Klætte er ikke lysten på å bli snuset på av narkohunder, blant annet fordi han er redd hunder.Maydew er ikke sikker på hva han selv mener om å bli utsatt for narkohundsnusing.- Men jeg skjønner at andre reagerer. Arild Færaas

Elevrådsleder ved Fyrstikkalléen skole, Balder Bryn Morsund, sier til Aftenposten.no at de torsdag har gått rundt i klasserommet for å oppfordre folk til ikke å svare på skjemaene.

— Vi vil at de skal rive dem i stykker, kaste dem og aller helst brenne dem.

Også elev- og lærlingombud i Oslo, Sigve Indregard, har protestert på narkohundsnusingen. Han sendte tidligere i uken et brev til Utdanningsetaten.

Han skriver blant annet at «det nye kontrollregimet i osloskolen utfordrer elevenes grunnleggende borgerrettigheter på flere områder».

— Jeg slår fast i brevet at det ikke lar seg gjøre å innhente skriftlig samtykke uten å bryte andre lover og prinsipper, sier Indregard til Aftenposten.no.

Indregard reagerer også på at Astrid Søgnen, utdanningsdirektør i Oslo, i et intervju med NRK Østlandssendingen 23.november sa at elever som sier nei vil bli fulgt opp, blant annet med en samtale med rådgiver.

— Dette er et av de store problemene. Disse opplysningene blir brukt internt på skolen for å rette mistanke mot elever, mener elevombudet.

Utdanningsdirektør Søgnen presiserer til Aftenposten nå at en slik samtale vil være frivillig.

Her kan du lese Datatilsynets retningslinjer for kontroll med elever.

- Stortinget ga juridisk grunnlag

Utdanningsdirektør Astrid Søgnen gir ingen indikasjoner til Aftenposten på at det vil bli aktuelt å stoppe aksjonene.

På Aftenpostens spørsmål om det juridiske grunnlaget skolene har i saken, svarer Søgnen slik på:

— Stortingets enstemmige justiskomité uttalte ved behandling av saken; «Stortinget ber regjeringen sikre at politiet har adgang til å gjennomføre forebyggende tiltak med bruk av narkotikahund, herunder på skoler». Da justiskomiteen vedtok dette var det med full kjennskap til de rutinene som praktiseres i Oslo.

Utdanningsetaten i Oslo kommune er i klinsj med både elever og lærere i narkohundkonflikten. Arild Færaas

Hun sier også at dersom det skulle bli aktuelt at noen lærere vil nekte å gi ut skjemaene, vil det bli opp til enhver rektor å håndtere det.

— Det er vanskelig å forstå at lærere skal motsette seg å følge opp tiltaket. Skolen skal være rusfri og skolene er forpliktet til å ha tiltak for å forebygge rus. Dette er ett av flere tiltak.

Handal i Utdanningsforbundet lover at dersom lærere nekter å dele ut skjemaene på et etisk grunnlag, vil forbundet støtte dem om de skulle få problemer som følge av det.

— Men vi har ikke hatt noen sånne saker etter at den etiske plattformen ble vedtatt. Så det er vanskelig å råde medlemmene til ordrenekt. Men det står også i plattformen at man aldri kan unndra seg sitt profesjonelle ansvar, sier han.

Aftenposten har fått vite av politiet i Oslo at de foreløpig ikke har satt i gang med de forebyggende narkohund-aksjonene i høst.

Selv om narkohunder har snust på Oslo-elever i tre-fire år, er det først det siste året at debatten har tatt ordentlig av. Kristoffer Hatteland Endresen