- Mange studenter føler at de har kastet bort flere år til ingen nytte

Ved psykologistudiet i Bergen har kampen om å komme inn på profesjonsstudiet ført til rekordmange klager, strenge sensorkrav og stressede studenter.

Liv Berit Tessem

1. mars 2016

"Verdens dyreste lotteri".

Det kalles årsstudiet i psykologi ved Universitetet i Bergen. I kortfilmen "Gjennom nåløyet" forteller tre studenter om hvorfor de tar studiet om igjen for å få toppkarakterer. For flertallet ender det med klager på sensur og eksamen – og en knust drøm om å bli psykolog.

Filmen dokumenterer stor entusiasme for faget, men misnøye med systemet.

— Mange studenter føler at de har kastet bort flere år til ingen nytte, sier Fredrik Lian, som har produsert filmen for psykologistudentenes tidsskrift Katarsis.

Misnøyen blant studentene har vært en gjenganger i studentavisen Studvest. Det har også vært jevnlig møtetema mellom studenttillitsvalgte og ledelsen ved Psykologisk fakultet ved universitetet.

— Vi synes fakultet har kommet oss i møte og at sensurpraksisen er blitt bedre. Men vi ønsker oss fortsatt grundigere sensorveiledninger og eksamensbegrunnelser i alle eksamener, sier Eivind Brandt, leder av Psykologisk Studentforening.

Lavere terskel for å klage

Også generelt i Utdannings-Norge blir det flere som klager på eksamensresultatene i håp om et bedre resultat.

– De siste årene har vi registrert at terskelen for å klage på eksamensresultatene i høyere utdanning er blitt mye lavere, sier Terje Mørland direktør i NOKUT, forvaltningsorganet som har tilsyn med studiekvaliteten i høyere utdanning.

– Det har ført til mer arbeid knyttet til eksamensbegrunnelser.

NOKUT har foreløpig ikke tall som dokumenterer økningen.

Ansvaret for eksamen og sensur ligger hos den enkelte utdanningsinstitusjon, men hvert år arrangerer Universitet og høgskolerådet nasjonale karakterpaneler for å harmonisere karakterbruken ved institusjonene. I tillegg prøver nå NOKUT ut felles eksamen og sensur i enkelte fag.

Blodslit i Bergen

Vanligvis skjer opptak til studier i Norge gjennom Samordna Opptak. Men ved enkelte studier, som profesjonsstudiet i psykologi ved Universitetet i Bergen og Tromsø, har nøkkelen til studieplass vært snitt karakteren A på årsstudiet i psykologi. Det er derfor studentene i Bergen tar opp igjen eksamen på årsstudiet.

Karakterjag garanterer ikke gode fagfolk i helsevesenet:

Les også «En trenger ikke nødvendigvis 5 i snitt for å bli en god lege»

Fra neste år legges ordningen om. Da skal vitnemål fra videregående skole avgjøre hvem som kommer inn på en av de 87 ettertraktede studieplassene slik praksis er ved Universitetet i Oslo og NTNU.

Institutt for psykologi i Tromsø skal ha en intern vurdering av ordningen til høsten.

Hva vil du bli når du blir stor:

Les også Stadig flere vil bli helsearbeidere og lærere

Studiet fortsetter

Jarle Eid, dekan ved Institutt for samfunnspsykologi ved UiB, presiserer i en e-post til Aftenposten at årsstudiet i psykologi fortsatt vil være et populært studium med 200 studieplasser som blant annet fyller kravene til studiekompetanse i videregående skole.

Eid forstår at det er blitt reist spørsmål ved sensuren og den gamle opptaksmodellen. Sensorkorpset går gjennom mange tusen eksamensoppgaver og enkeltsensurer kan treffe feil.

— Derfor er det en rettighet for studenter å kunne klage på sensur og få ny sensur av to nye sensorer som ikke kjenner den tidligere karakteren.

Til tross for eksempler på ujevn sensurering, med eksempler på fra stryk til B og fra B til stryk, mener Eid at statistikken viser at de fleste vil få samme karakter ved klagesensur.

— 80 prosent av dem som har fått karakteren B, vil bli stående på samme karakter, ti prosent går opp, ti prosent ned.

Psykologistudentenes eget magasin

Flere saker om opptak til høyere utdanning: