BORTE: Under halvparten av flyktningene i Norge oppfyller Listhaugs krav om å være selvforsørget. Jobb­kravet gjør at de fleste flyktningene mister retten til å søke permanent opphold.

Asyl

Innvandringsminister Sylvi Listhaug varslet tirsdag at det vil bli stilt krav om at flyktninger må ha vært i jobb og vært selvforsørget i mer enn tre år før de kan søke om permanent opphold i Norge. Det blir først mulig å søke permanent opphold etter minst fem år i landet.

Tidligere kunne alle flyktninger med reelt beskyttelsesbehov søke om permanent opphold etter tre år, så lenge de hadde gjennomført obligatorisk norskundervisning.

Asylpolitikk: • I løpet av 2015 har det kommet mer enn 30.000 flyktninger til Norge. Regjeringen anslår at det vil komme mellom 10.000 og 100.000 flyktninger neste år. • Innvandringsminister Sylvi Listhaug (Frp) la tirsdag fram 40 forslag til innstramninger. Spesielt strammes det inn på retten til permanent opphold. • Forslagene innebærer at bo­tida i Norge, før man kan søke permanent opphold, utvides fra tre til fem år. Man må ha vært selvforsørget i tre år før man kan søke permanent opphold, og man må bestå en eksamen i norsk muntlig.

Lønnskrav

Tusenvis av syrere har kommet til Norge det siste året. Det store flertallet, over 80 prosent, innvilges asyl. Siden det ikke ser ut som borgerkrigen vil ta slutt i overskuelig framtid, ville de aller fleste av dem hatt rett til permanent opphold etter tre år med det gamle regelverket.

Nå forsvinner muligheten for det store flertallet.

Bare 42 prosent av syrerne som har vært i Norge i fem år, er sysselsatt, viser tall fra Statistisk sentralbyrå (SSB). Av syrere som har vært i landet i mer enn fem år, har halvparten en eller annen form for jobb. Men andelen som oppfyller kravet om selvforsørging, er langt lavere, fordi tallene fra SSB inkluderer alle som har jobb, uavhengig av hvor mye man jobber.

Listhaug vil sette grensen for «selvforsørget» ved cirka 300.000 kroner i året i lønn. Flyktninger som ikke klarer å tjene så mye, vil bli værende i limbo uten en endelig avklaring på om de kan bli i Norge.

Rammer kvinner

Berit Berg, professor ved Institutt for samfunnsforskning ved NTNU, mener endringene er dramatiske og inhumane. Hun er alvorlig bekymret for konsekvensene av lovendringene.

– Kravet om å være selvforsørget for å få varig opphold, vil ramme flere grupper, og spesielt kvinner, som i mange land har begrenset mulighet for utdanning og arbeid. Dette påvirker muligheten til å lære norsk og i neste omgang muligheten for å komme i arbeid, sier Berg.

Andre grupper rammes enda hardere enn syrerne. Totalt er det nå 188.000 mennesker i Norge med flyktningbakgrunn. Bare halvparten er sysselsatt i en eller annen form.

Det er ikke tilgjengelig tall på hvor mange av de sysselsatte som tjener for lite til å regnes som selvforsørgende.

Kvinnelige flyktninger er mindre sysselsatt enn menn og vil dermed rammes hardere av innstramningene. Blant kvinnelige flyktninger fra Eritrea, Irak og Pakistan er sysselsettingen under 40 prosent, også hos dem som har vært her i mange år. Blant somaliske kvinner er det kun 22 prosent som er i jobb.

Ikke arbeidssky

– Jeg har til gode å møte en flyktning som ikke vil arbeide eller studere, sier Berg.

Professoren mener det ikke er manglende arbeidsvilje som forklarer flyktningenes lave deltakelse i arbeidslivet.

– Regjeringen snakker som om arbeid er en viljesak for den som søker, men det kan ta tid å kvalifisere seg for norsk arbeidsliv. Dessuten vet vi at det foregår mye diskriminering i arbeidsmarkedet, sier Berg.

Kravet om tre års selvforsørging for opphold er bare ett av 40 innstramningstiltak regjeringen har varslet. Arbeider­partiet har signalisert at de er positive til hovedtrekkene i forslagene. Regjeringen kan derfor regne med flertall på Stortinget for innstramningene.

jos@klassekampen.no