Tirsdag lanserer helseminister Jonas Gahr-Støre nasjonal kreftstrategi med Kreftforeningen på St. Olavs Hospital i Trondheim.

Samtidig innehar det som faktisk er Nord-Europas største kreftsenter, Radiumhospitalet, en skamplett av en rekord.

Sykehuset må nemlig benytte seg av en strålemaskin som er så gammel at det ikke finnes maken noe annet sted på kloden.

- Vi står foran en verdensrekord. Det er en strålemaskin som vi gir kreftbehandling med, og den er nå 20 år gammel. Og så vidt vi har klart å bringe på det rene er det ingen andre som er så gamle som er i drift noe sted, sier Øystein Jensen, virksomhetsleder ved Oslo universitetsykehus.

Mye gammelt utstyr

Og det er ikke bare strålemaskinen som er gammel på sykehuset.

- Helt kort, så er det enklest å beskrive det med at det er veldig mye gammelt utstyr. Det har blitt det, og det har blitt veldig mye gammelt i hele helse-Norge. Men radiumhospitalet har en relativt høy snittalder, sier Jensen.

- Snittalderen for dette utstyret er 12 år, så det er betydelig på overtid.

Det å bruke slikt gammelt ustyr har en betydelig merkostnad.

- Denne 20 år gamle maskinen har en teknologi som er utdatert og som er vanskelig å vedlikeholde, så når noe stopper opp her så blir det nedetid og det blir kø. Så da blir det mindre kapasitet, sier Jensen.

Norsk Industri, som står bak videoen, er bekymret over at helseforetak tar fra stramme investeringsbudsjetter for å dekke opp underskudd i driftsbudsjettene og på den måten bidrar til at utstyrsparken blir stadig mer utrangert.

Se videoen Norsk Industri har laget her:

HTML EMBED

Etterspør investeringspakke

Jensen har i mange år arbeidet med å beregne hvilke kostnader utrangert medisinsk utstyr egentlig representer.

- Alt som er kjøpt, er registrert. Vi vet altså hva vi betalte. Legger vi sammen det vi har betalt og deler det på antall enheter, så får man en sum det går an å forholde seg til. I vårt tilfelle ble tallet 3500 millioner kroner - en tredjedel av alt medisinsk utstyr i Norge. Den gjennomsnittlige faktiske alderen på utstyret er på 11,1 år for OUS. Hvis vi reanskaffer for 350 mill kroner per år vil vi opprettholde en gjennomsnittsalder på 10 år, sier virksomhetslederen.

Andre som er bekymret over mangelen på penger er Den norske legeforening.

- Det Legeforeningen mener er at vi trenger en investeringspakke. Både for bygninger og for medisinskteknisk utstyr, sier Hege Gjessing, president i Den norske legeforening.

- Våre beregninger sier at det er etterslep på 10 milliarder når det gjelder utstyr på landsbasis, og systemet slik det er i dag er at man må skjære inn på drift, spare inn, for å få nok overskudd til å kunne gjøre nye investeringer. Vi tror ikke at det er mulig med de etterslepene som finnes i dag, sier Gjessing.

Må betale moms på utstyr

Utredningen «Medisinsk teknologi i Helse Sør-Øst» utført av en intern prosjektgruppe ledet av konsulentselskapet Deloitte i 2011, viser at store deler av utstyret er utdatert, og at det ikke skiftes ikke ut ved utløp av økonomisk levetid. Rapporten er den første og eneste samlede gjennomgangen av status for alt medisinsk-teknisk utstyr i en helseregion og skulle få følger.

Høsten 2012 ble det vedtatt et budsjett for anskaffelse av medisinsk-teknisk utstyr for 350 millioner kroner i hvert av årene 2013, 2014 og 2015.Gjennomgangen av status for alt medisinsk- teknisk utstyr i en helseregion var den første og eneste i sitt slag.

Men samtidig som sykehusene får mer av staten, så må de betale 25 prosent moms på innkjøp av utstyr.

- Det er selvfølgelig riktig. Men det er veldig mange friske penger, så vi velger å fokusere på det, sier Jensen.

- Henger langt etter private

Norsk Industri arrangerer torsdag Helseindustrikonferansen.

De ser store merkostnader knyttet til at Norge benytter seg av utrangert utstyr.

- Vi har dokumentert at industribedrifter tjener veldig mye på å få ned sykefraværet. Dersom operatører eller folk i sentrale stillinger blir sykmeldt så medfører det et enormt produksjonstap og det incentivet har man ikke i det offentlige, sier Stein Lier-Hansen, administrerende direktør i Norsk Industri, til Nettavisen NA24.

Den strukturelle utfordringen er at offentlig sektor henger så langt etter det private.

- En annen ting er også det at man har investert altfor lite i moderne utstyr. Jeg tror det er en promille av budsjettene innen sosial og helse som har gått til forskning og innovasjon. Hvilken bedrift i Norge hadde overlevd med en promille? Våre medlemsbedrifter bruker 10-20 prosent til forskning og innovasjon, sier han.

Foto: Helle Frost

Han sier at deler av grunnen er at man sliter med en del gammeldagse holdninger til legemiddelindustrien.

- Hadde man tatt i bruk mye mer moderne utstyr og teknologier, så hadde man trengt færre hender i helsesktoren. Man hadde også oppdaget sykdommene tidligere og fått billigere behandling enn nå, hvor vi oppdager den senere og får lange køer på spesialsykehusene våre.

Det rapporteres stadig om køer på norske sykehus. Men man trenger ikke bevege seg lenger enn til Norges bakgård for å finne mulige løsninger.

- I Danmark er det nesten ikke køer på spesialsykehusene i de store byene fordi de tar i bruk moderne utstyr i førstelinjen, der hvor helsevesenet møter pasienten med en gang. Dermed har de mye mindre kapasitetsproblemer enn oss på spesialsykehusene, sier Lier-Hansen.