Jussbuss mener UDI praktiserer islamsk rett: Erklærte ekteskap ugyldig fordi ektefelle var kristen

Et ektepar blir nektet familiegjenforening fordi brudgommen ikke opplyste at han var kristen da de giftet seg i et muslimsk land. Ekteskapet er ugyldig, mener UDI.

UDI vurderte et ekteskap som ugyldig etter islamsk lovverk og nektet familiegjenforening. Vegard Wivestad Grøtt / NTB scanpix

9. mai 2017

Sist uke fortalte Aftenposten historien om Parwin og døtrene som rømte fra tvangsekteskap i Afghanistan. Men 30-åringen nektes å hente sine døtre på familiegjenforening til Norge fordi hun ikke kan dokumentere omsorgsansvar.

Norske myndigheter viser i sitt avslag til afghansk shariabasert lovgivning, som slår fast at barn automatisk blir mannens eiendom.

Avslaget fikk kritikk fra fagfolk og politikere, som mente at utlendingsmyndighetene ikke kan legge shariabasert lovverk til grunn for norske vedtak. Statssekretær Torkil Åmland (Frp) mente utlendingsforvaltningen i mange tilfeller må forholde seg til lovverk i andre land, selv om disse bryter med norske prinsipper.

Nå har rettshjelpsorganisasjonen Jussbuss sett et annet eksempel som de mener viser at utlendingsmyndighetene har anvendt sharialover i vedtak som gjelder familiegjenforening.

Kjente ekteskapet ugyldig

I et leserinnlegg viser utlendingsrettsgruppen i Juss-Buss til en familieinnvandringssak der alle vilkår for gjenforening er oppfylt, men der UDI har avslått søknaden fordi den ene parten hadde konvertert til en annen religion.

– Det aktuelle landet anså ekteskapet som formelt gyldig. UDI mener imidlertid at hvis personen hadde vært åpen om at vedkommende hadde konvertert da de giftet seg, ville ikke ekteskapet vært gyldig i dette landet, forteller Karina Kviebakk Mauren i Juss-Buss.

Personen er norsk statsborger og skal ha konvertert lenge etter at han fikk lovlig opphold i Norge.

Parwin og døtrene rømte fra tvangsekteskap: Norske myndigheter viser til sharialover når hun nektes å få barna til Oslo

– Vi synes det er en foruroligende om utlendingsforvaltningen utvikler en praksis hvor de benytter seg av sharia i sine vedtak, sier Karina Kviebakk Mauren i Jussbuss. Marita Holmeset-Varpe/Jussbuss

– Ville fått ja hvis søkeren var muslim

Hun mener at avslaget i realiteten baserer seg på at mannen i Norge har «feil» religion, at vedkommende ikke lenger er muslim.

– Hadde vedkommende vært muslim ved ekteskapsinngåelsen, ville UDI ha anerkjent ekteskapet og søknaden blitt innvilget, mener Kviebakk Mauren i utlendingsrettsgruppen hos Juss-Buss.

– Så ikke grunn til å si noe om religion

Til Jussbuss har vedkommende fortalt at han ikke holdt konverteringen skjult, men at han ikke så noen grunn til å si noe om dette. Han skulle bare gifte seg og så ikke religion som relevant.

Det var først da han søkte om familiegjenforening og ble innkalt til politiintervju her i Norge, at han ble spurt om han var kristen, får Aftenposten opplyst.

Fakta Hva er sharia? Sharia er et samlebegrep for regler for hvordan muslimer skal oppføre seg. Sharia inkluderer både juridiske lovregler som vi er vant med, og ikke-juridiske regler for ritualer, bønn, faste, og så videre. Straffelovsdelen er bare en veldig liten del av dette. De aller fleste muslimske land sluttet å bruke straffelovsdelen av sharia på 1800-tallet. Unntakene er Saudi-Arabia, Iran, Sudan, Afghanistan, Pakistan (som har gjort flere forsøk på en sharia-inspirert straffelov, ikke minst med en egen blasfemilov) og noen delstater i Nord-Nigeria. (Kilde: Fem myter om sharia) Les om hvordan sharia regulerer en muslims liv, fra bønneritualer til regler for ekteskap og skilsmisse: «Aisha» har prøvd å bli skilt i to år Vis mer

Aftenposten har fått se formuleringen i UDI-vedtaket som spesifikt viser til sharia og lokal lovgivning, som ikke anser at et ekteskap mellom en muslim og en som har konvertert til en annen religion er gyldig.

UDI påpeker at så lenge ekteskapet ikke er gyldig inngått i hjemlandet, er ekteskapet heller ikke anerkjent i Norge etter ekteskapslovens §18. Dermed kan ekteskapet ikke danne grunnlag for familiegjenforening, konkluderer UDI.

Ekteparet er positive til at saken blir omtalt i Aftenposten, men de ønsker ikke å gi kommentarer da de frykter å bli gjenkjent.

Reagerer på bruk av lovverket

Kviebakk Mauren reagerer på at norske utlendingsmyndigheter tar avgjørelser basert på et regelverk som ikke ville blitt akseptert som en del av Norges lover.

– Det er foruroligende at UDI går inn og prøver materielle regler i andre lands lovgivning, spesielt når dette er en type lovgivning som Norge ser på som problematiske. Det er merkelig at man velger å sette retten til familieliv opp mot retten til religionsfrihet på denne måten og hjemler avslag i lovverk som aldri ville bli godtatt i Norge.

Afghanske Parwin nektes å hente sine døtre på familiegjenforening til Norge fordi hun ikke kan dokumentere omsorgsansvar, noe som ikke eksisterer i det muslimske landet. Mor og døtrene har nå levert DNA-prøver, og håper at det kan gjøre at norske myndigheter lar dem gjenforenes i Norge. Dan P. Neegaard

Per Sandberg måtte svare om Parwin-saken: – Vi kan ikke legge afghansk lovverk til grunn for å utøve norsk lov

UDI: – Ugyldig der er ugyldig her

UDI opplyser at saken ikke er enestående. Flere ekteskap inngått i muslimske land er erklært ugyldige fordi en av partene har konvertert.

– Vi har noen slike saker der man har konvertert i Norge, men har giftet seg i et muslimsk land. Når ekteskapet på grunn av konverteringen ikke blir gyldig i det muslimske landet, vil heller ikke vi etter reglene kunne anse det som gyldig, sier seniorrådgiver Rolf Henry Anthonisen i Oppholdsavdelingen i UDI.

– I denne saken er ekteskapet formelt godkjent i landet der det ble inngått. Noen vil mene det er rart at saksbehandlere i Norge vurderer at giftermålet er ugyldig ut fra islamske lover som vi i Norge ellers tar avstand fra?

– I tilfeller som dette er den formelle godkjenningen i hjemlandet, altså vigselsattesten, gitt på uriktig grunnlag ved at personene det gjelder har holdt tilbake opplysninger om konverteringen. Når denne attesten er gitt på bakgrunn av dette, har ikke vigselsattesten noen verdi. I islamsk rett er ikke slike ekteskap gyldige, selv om man ikke formelt går ut og underkjenner ekteskapet. Det å konvertere gir slike konsekvenser i et land med muslimske lover, svarer Anthonisen.

– Ville UDI godkjent ekteskapet og familiegjenforeningen hvis vedkommende fortsatt hadde vært muslim?

– Ja, så lenge ekteskapet ellers er gyldig inngått, ville vi godkjent ekteskapet. Ekteskap som er gyldig inngått i utlandet er i henhold til ekteskapsloven som hovedregel gyldige her. Derimot finnet det ingen regel som gjør ugyldige ekteskap fra utlandet gyldige i Norge.

Ekspert om norsk sharialov-tolkning: – Det er forkastelig og dobbeltmoralsk