Vannkraftkommuner tjener dobbelt så mye som vindkraftkommuner - selv om de produserer like mye strøm.

Karen Eggen (26) er en av 951 innbyggere i vindkraftkommunen Roan. Kommunen har over 100 vindturbiner, og huser det som skal bli et av Europas største vindkraftverk på land.

Turbinene vil produsere strøm til 60.000 husstander, og gi Roan kommune en inntekt på 21,4 millioner kroner årlig.

Roan får dermed 22.598 kroner per innbygger for strømmen som blir produsert i kommunen.

Inntektene setter dem i stand til å rassikre skolestrekninger, bygge ut fiber og et helt nytt sykehjem.

– Det har enormt mye å si for kommunen. Vi får gjøre ting vi bare kunne drømme om tidligere, sier ordfører i Roan, Einar Eian (H).

OVERRASKET: Selv om ordfører i Roan, Einar Eian, er glad for inntektene kommunen får fra vindkraft, er han overrasket over den store forskjellen når han får høre hva vannkraftkommunen Åseral får i inntekter. Foto: Øystein Eldholm

Får 300.000 fra kommunen

Eirin Åsland Goksem (27) er en av 939 innbyggere i Åseral kommune.

Her produseres det like mye strøm, men fra vannkraft. Likevel tjener de det dobbelte, 41,3 millioner kroner. Tar vi med utbytte fra kraftselskapene, kan vi plusse på seks millioner.

Kraftinntektene TV 2 har hentet inn tall for inntekter for eiendomsskatt i alle kommuner som hadde vindkraftverk i drift i 2018. Totalt mottok 27 kommuner 75 millioner i eiendomsskatt og andre løpende kompensasjoner. Det tilsvarer 1,9 øre pr kilowattime (kWh). Til sammenligning mottok vannkraftkommunene 5,65 milliarder i skatt og annen kompensasjon. De satt dermed igjen med 4,1 øre pr kilowattime for vannkraft produsert i kommunen. Saken er laget i samarbeid med Senter for undersøkende journalistikk (SUJO).

Åseral kommune får dermed 43.979 kroner per innbygger, dobbelt så mye som Roan, for strømmen som blir produsert i kommunen.

Inntektene har bidratt til at Åseral kan bygge ny flerbrukshall, nytt uteområde til skolen, nytt kultursenter og et nytt omsorgsbygg til 119 millioner.

I tillegg fikk Goksem og mannen 300.000 fra kommunen i tilskuddsordninger da de skulle bygge seg hus for fem år siden.

– Inntektene har gjort det slik at Åseral kunne stå alene etter kommunereformen, sier Goksem.

– Vi har alt vi kunne drømme om, sier Eirin Åsland Goksem om livet i vannkraftkommunen Åseral. Her med sønnen Vetle (2). Foto: Kristian Myhre

Flere inntekter

De norske vindkraftkommunene hentet i 2018 inn 75 millioner kroner i eiendomsskatt fra vindkraftselskapene. Vannkraftkommunene hentet ifølge Fagbladet Energi inn 2,25 milliarder i eiendomsskatt fra sine kraftselskap.

Men mens vindkraftkommunene kun kan kreve inn eiendomsskatt, mottar vannkraftkommunene også naturressursskatt, konsesjonsavgift og konsesjonskraft.

Vannkraftkommunene får 1,1 øre i naturressursskatt for hver produserte kilowattime. Det utgjorde i fjor 1,53 milliarder kroner.

Vannkraftkommunene fikk 700 millioner i konsesjonsavgift i 2018, ifølge anslag fra SSB.

Vannkraftkommunene har i tillegg rett på å kjøpe en andel av kraften som blir produsert i kommunen til en lavere pris. Denne kraften kan de selge videre i markedet. Kommunekraft AS anslår at vannkraftkommunene tjente 1,7 milliarder på såkalt konsesjonskraft i 2018.

Mens vindkraftkommunene fikk 75 millioner, satt vannkraftkommunene totalt igjen med 5,65 milliarder kroner i skatter, avgifter og inntekter fra konsesjonskraft i 2018.

Kraftverket i Åseral sikrer både kommunen og staten gode inntekter. Foto: Kristian Myhre

Vannkraftselskapene betaler også naturressursskatt til fylkeskommunene og konsesjonsavgift og grunnrente til staten.

Totalt betalte vannkraftselskapene 16,3 milliarder i slike skatter og avgifter i 2018.

Det utgjør 11,7 øre pr kilowattime. Da er selskapsskatt og utbytte til eierkommunene ikke tatt med.

Hvorfor er det slik?

Vannkraftverk må betale både naturressursskatt og konsesjonskraft til kommune og fylkeskommune, konsesjonsavgift til kommune og stat og grunnrente til staten.

Vindkraftverkene betaler ingen av disse skattene.

Ifølge finansdepartementet er dette fordi inntektene til vindkraftselskapene er for lave.

– Vi kan ikke skattlegge vindkraft så hardt at man skattlegger dem ut av «business», sier statssekretær i finansdepartementet, Jørgen Næsje (Frp).

Han mener blant annet at en skatt som naturressursskatt, som ikke er avhengig av om virksomheten går med overskudd eller ikke, kan skape problemer for virksomheten dersom den går med underskudd.

– Når vindkraft blir mer lønnsomt, vil dere se på skatteordningene da?

– Det er nok en stund fram i tid, vi får komme tilbake til det da, sier Næsje.

– Helt ubegripelig av regjeringen

I vår foreslo SV å innføre grunnrenteskatt på vindkraft. Torgeir Knag Fylkesnes (SV) i næringskomiteen på Stortinget, kaller statssekretærens påstand direkte feil.

– Vindkraften har gått fra å være subsidieavhengig til å gå med store overskudd. Her har vi i fellesskapet investert store summer, og når man da begynner å få økonomi i vindkraft, er ikke staten villig til å beskatte det. Det er for meg veldig rart, sier Fylkesnes.

Han forteller at SV kommer til å foreslå både grunnrenteskatt og hjemfall igjen.

Bransjen selv ønsker flere skatter

Bransjeorganisasjonen for vindkraft, Norwea, mener at det bør innføres naturressursskatt.

FOR SKATT: – Det viktige er å bevare konkurranseevnen samtidig som vi sørger for at lokalsamfunnene får noe tilbake for de arealene de stiller til disposisjon, sier Daniel Willoch i Norwea. Foto: Goran Jorganovich

– Vi ønsker at mer av skatteinntektene fra vindkraft skal komme vertskommunene til gode, sier rådgiver i Norwea, Daniel Willoch.

Han er klar på at de ikke ønsker en betydelig økt skatt på vindkraft i Norge, men at skatteinntektene bør gå direkte til dem som stiller areal til disposisjon, framfor at det går via finansdepartementet. Willoch påpeker at vindkraft ikke er sammenlignbart med vannkraft.

– Urettferdig

Tilbake i vindkraftkommunen Roan får ordfører Eian høre summen på inntektene Åseral får på sin vannkraft, selv om begge kommunene produserer samme mengde.

– Jeg hadde ikke trodd at det var så store forskjeller, så det er klart at en begynner å tenke.

– Syns du det er urettferdig at det er slik?

– Ja, det føles jo litt urettferdig at der så store forskjeller, sier Eian.