UTFORDRET: Pål Nedregotten i Amedia er bekymret over at mange unge blokkerer ut annonsene som finansierer innholds. Foto: Amedia

– Dette er en tendens og en trend som er bekymringsfull, medgir innovasjonsdirektør Pål Nedregotten i Amedia.

Norske mediehus har lenge slitt med fallende annonsesalg på papir og sviktende digitale inntekter.

Forrige måned fikk bransjen nok en bekymring da teknologikjempen Apple kunngjorde at det nå blir mulig å laste ned apper som fjerner annonser fra nettleseren Safari på Iphone og Ipad.

Få dager etter at den nye oppdateringen kom ut, er flere av de mest populære appene for annonsefjerning nå høyt oppe på den norske nedlastingsstatistikken.

Apple og annonseblokkering Foto: Josh Edelson / Afp Ekspandér faktaboks 16. september slapp Apple en ny programvareoppdatering til Iphone og Ipad.

Oppdateringen åpner for at egne apper kan la brukere blokkere ut annonser i nettleseren Safari.

Apper som 1Blockr, Crystal og Purity har ligget høyt på App Stores nedlastingsstatistikk siden programvareoppdateringen ble gjort tilgjengelig.

Utvikleren Marco Arment trakk tilbake annonseblokkeren Peace fra App Store etter kun to dager på grunn av de skadelige ringvirkningene appen kunne ha.

Frykter for fremtidens lesere

Det er som så ofte ellers det yngste publikummet som leder an i utviklingen. En fersk medieundersøkelse fra Deloitte viser at 53 prosent av nettbrukere i alderen 14–25 år blokkerer annonser.

– Spesielt ungdommer er ivrige på annonseblokkering, og det er ingen grunn til ikke å være bekymret over tendensen, sier innovasjonsdirektør Pål Nedregotten i Amedia.

Han forteller at en av de største utfordringene er nettopp å finne ut hvor stort problemet er.

– Disse programmene stanser også analyse og statistikk-logging, slik at det blir vanskelig for oss å slå fast hvor mange som faktisk blokkerer annonsene.

Det han imidlertid kan slå fast, er at norske medier har havnet i kryssilden mellom to internasjonale teknologigiganter.

– Det Apple gjør nå virker som et direkte angrep på Google og deres annonsehegemoni. Vi er et utilsiktet offer i denne krigen. Det vi kan gjøre, er å utvikle annonseprodukter som ikke er så sårbare for blokkering, sier Nedregotten, og peker blant annet på innholdsmarkedsføring.

Innholdsmarkedsføring Ekspandér faktaboks Også kalt «content marketing»

Form for markedsføring som ikke fremstår som salgsrettet reklame, og ikke opptrer på vanlig annonseplass

Etterligner ofte journalistiske sjangre og virkemidler for å gi økt troverdighet til budskapet

Har økt i omfang i nyere tid grunnet nettets lave publiseringsterskel, og mulighetene for å få innhold spredt via sosiale medier

(SNL)

VG-redaktør: En utfordring

KOSTBART: Journalistikk koster, og fall i annonseinntekter er en utfordring, medgir VG-sjef Torry Pedersen. Foto: Tone Staude / NRK

VG-redaktør Torry Pedersen er ennå ikke i full krisemodus når NRK ringer, men medgir at annonseblokkering kan true finansieringen av journalistikken på sikt.

– Å lage god journalistikk er dyrt, og må finansieres. Da må man klare å finne forretningsmodeller som leverer god journalistikk. Hvis annonseinntektene faller ... da har man en utfordring, medgir Pedersen.

Han vil imidlertid ikke uten videre gå med på at fremtidens lesere er mindre villige til å «betale» for innholdet.

– Vi må først vite hvorfor de blokkerer. Er det for mye annonser, for dårlige annonser, for treg nedlasting, eller for mye sporing? spør Pedersen.

VG-sjefen tror annonsekollaps vil bli mer innholdsmarkedsføring fremover.

– Annonser vil i større grad vil se ut som omgivelsene de er i. Søker du på Google, ser annonsene ut som søkeresultater, er du på Twitter, ser en promotert melding ut som en vanlig melding. Slik vil det bli mer av.