Passittomia irakilaisia ei toistaiseksi palauteta Suomesta Bagdadiin. Irakin hallitus on pitkään vastustanut pakkopalautuksia ja nyt se estää ne myös käytännössä, sanoo Irakin suurlähettiläs Matheel al-Sabti.

Juhannuksen alla Yle kertoi tapauksesta, jossa kolmen kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneen irakilaisen pakkopalautus tyssäsi Bagdadin lentokentälle. Miehet olivat sanoneet paikalliselle viranomaiselle, että heitä yritetään tuoda Irakiin väkisin, jonka jälkeen paikallinen viranomainen ei päästänyt heitä maahan. Miehet palasivat poliisisaattueineen Suomeen samana päivänä.

Irakin suurlähettiläs Matheel al-Sabti ei yllättynyt tapauksesta.

– Odotin jotain tällaista jo ainakin vuosi sitten.

Al-Sabtin mukaan kyse ei ole Irakin hallituksen uudesta linjauksesta tai ainakaan hän ei ole sellaisesta kuullut. Pikemminkin kyse on siitä, että Irak toteuttaa nyt käytännössä aikaa sitten ilmoittamaansa linjaa.

Irakin hallitus ilmaisi jo vuosi sitten vastustavansa (siirryt toiseen palveluun) kansalaistensa pakkopalautuksia Euroopasta.

Pakkopalautukset eivät vaatimuksesta huolimatta loppuneet. Tuoreet epäonnistuneet palautusoperaatiot ovat todennäköisesti osoitus siitä, että Irak ei enää anna EU-maiden toimia vastoin Irakin tahtoa, suurlähettiläs sanoo.

– Otamme vastaan vain vapaaehtoisesti palaavat ja rikoksiin syyllistyneet, mutta vastustamme pakkopalautuksia. EU:n hallitukset eivät voi palauttaa ihmisiä ilman Irakin hyväksyntää, al-Sabti toistaa.

Se tarkoittaa, että passittomien irakilaisten pakkopalautukset ovat toistaiseksi jäissä.

– Käytännössä se on mahdotonta. Oli kyseessä Irak tai Nigeria, suvereeni valtio päättää, kenet he sinne hyväksyy ja millä ehdoilla. Jos ehdot eivät täyty, niin palautuksia ei voi tehdä, sanoo ylikomisario Marko Heikkilä poliisihallituksesta.

Vähentääkö tilanne irakilaisten lähtöhaluja entisestään?

Heikkilän mukaan Suomen poliisi on saattanut kotimaahansa ainakin yhden irakilaisen juhannuksen jälkeenkin. Ylikomisarion mukaan pattitilanne koskee passittomien irakilaisten pakkopalautuksia.

Suomen poliisi on myöntänyt tilapäisiä matkustusasiakirjoja niille, joilla ei passia syystä tai toisesta ole. Huhtikuun puoleen väliin mennessä tilapäisiä asiakirjoja oli myönnetty satoja. Myös kesäkuussa pakkopalautettavilla oli passien sijaan nämä asiakirjat.

Suurlähettiläs al-Sabti kuitenkin uskoo, että porttien läpi ei päästetä nyt ketään, jotka vastustavat palauttamistaan.

– Oli heillä tämä dokumentti tai ei, jos he esimerkiksi eivät halua poistua lentokoneesta eikä Bagdadin poliisi ota heitä vastaan, heitä ei voi palauttaa.

Valtaosa irakilaisista palaa kotimaahansa sisäministeriön niin sanotun vapaaehtoisen paluun ohjelman kautta. Pakkopalautuksen uhka on poliisille kuitenkin tehokas väline vastentahtoisten suostutteluun. Se herättää kysymyksen, voisiko pelotteen poistuminen vähentää myös vapaaehtoisesti Irakiin palaavien määrää?

– En tiedä, voiko siitä suoraan sitä johtopäätöstä vetää. Sen näkee sitten, miten tilanne kehittyy, ylikomisario Heikkilä tuumaa.

Ylikomisario muistuttaa, että pakkopalautusten epäonnistuminen ei ole ainutlaatuista. Ongelmia on silloin tällöin kaikkien maiden kanssa, joihin palautuksia tehdään.

– Näihin vastakäännytyksiin ja tilanteiden muuttumisiin on totuttu. Ei tässä paniikkinappulaa ole painettu.

"Irak tarvitsee aikaa. Suomen hallitus voisi odottaa kunnes tilanne vakautuu". Irakin suurlähettiläs Matheel al-Sabti

Mistä Irakin vastentahtoisuus sitten johtuu?

Suurlähettiläs al-Sabtin mukaan yksi syy on poliittinen paine sekä Suomesta että Irakista.

– Nämä ihmiset, heidän perheensä, ystävänsä ja media, kaikki he syyttävät Irakin hallitusta siitä, että se ottaa vastaan pakkopalautettuja.

Irakin päätöksentekijät taas eivät halua ylimääräisiä ongelmia. Sisällissodasta toipuvassa Irakissa muodostetaan uutta hallitusta vaikeiden vaalien jälkeen.

– He eivät ota riskiä pakkopalautusten vastaanottamisesta ja pelaa siten uhkapeliä asemallaan. Nän heitä ei voi syyttää pakkopalautusten edesauttamisesta.

Moni suomalainen ja eurooppalainen kuitenkin on sitä mieltä, että koska heille ei annettu lupaa jäädä Suomeen, he kuuluvat Irakiin.

– Totta kai, sataprosenttisesti. Mutta Irak tarvitsee aikaa. Suomen hallitus voisi odottaa kunnes tilanne vakautuu. Sitten he voivat palata, suurlähettiläs sanoo.

Al-Sabti uskoo, että ristiriita ei kasva suureksi diplomaattiseksi ongelmaksi. Suurlähettiläs kuitenkin tietää, että Irakin pyyntö on vaikea pala Suomen sisäministeriölle, joka haluaa saattaa antamansa käännytyspäätökset toteutetuksi.

– Mutta virhe tapahtui jo vuonna 2015, kun Eurooppa jätti rajansa auki.

LIsää aiheesta:

Pakkopalautukset tyssäsivät Irakin poliisiin? Suomen käännyttämät irakilaiset lähetettiin Bagdadista paluulennolla Helsinkiin

Analyysi: Miksi pakkopalautukset Irakiin takkuavat? tässä 6 syytä

Suomi käännyttää entistä tehokkaammin – apuna uusi asiakirja, joka korvaa passin

Poliisin arvio: Saatettujen palautusten määrä kaksinkertaistuu tänä vuonna