Suomi on ainoa Pohjoismaa, jossa kuolleita on enemmän kuin syntyneitä. Myös Suomen kokonaishedelmällisyysluku eli keskimääräinen lapsiluku (1,57) on selvästi matalampi kuin muissa Pohjoismaissa (1,71–1,85).

Kaikissa Pohjoismaissa Grönlantia lukuun ottamatta maahanmuutto on suurempaa kuin maastamuutto. Suomen nettomaahanmuutto (3/1000 asukasta) on pienempää kuin muissa Pohjoismaissa.

Naisten elinajanodote on noin 84 vuotta kaikissa Pohjoismaissa. Miesten elinajanodote on edelleen Suomessa Pohjoismaiden matalin, 78 vuotta.

Suomalaismiehillä on Pohjoismaiden korkein itsemurha-, tapaturma- ja liikenneonnettomuuskuolleisuus. Suomalaisnaisilla on Pohjoismaiden korkein liikenneonnettomuuskuolleisuus. Eniten naisten itsemurhia tehdään Grönlannissa.

Suomessa on eniten lihavia mutta vähiten raskaudenkeskeytyksiä ja todettuja sukupuolitautitapauksia

Suomessa on eniten lihavia (painoindeksi 30 tai enemmän): 19 prosenttia miehistä ja naisista. Vähiten lihavia miehiä on Färsaarilla (10 %) ja naisia Norjassa (11 %). Färsaarilla, Tanskassa ja Suomessa miehet tupakoivat (16–20 %) eniten. Naisten tupakointi (12 %) on muiden Pohjoismaiden tasolla.

Suomessa alkoholin käyttö on toiseksi korkeinta Tanskan jälkeen (9,3 litraa), mutta kulutus on laskenut viimeisen viiden vuoden aikana.

Raskaudenkeskeytyksiä on Suomessa vähemmän (kokonaiskeskeytysluku 0,29 vuonna 2015) kuin muissa Pohjoismaissa (0,41–0,62) lukuun ottamatta Färsaaria (0,05).

Sukupuolitauteja raportoidaan Suomessa vähiten Pohjoismaissa.

Rokotuskattavuus Suomessa Pohjoismaiden toiseksi korkein

Rokotuskattavuus on paras Ruotsissa (98 %), Suomessa (95–99 %) ja Norjassa (95–96 %). Vähiten lapsia rokotetaan Islannissa (92 %) ja Tanskassa (86–92 %).

65 vuotta täyttäneiden influenssarokotuksen saa useimmin Ruotsissa (50 %), Suomessa (42 %) ja Islannissa (39 %) kuin Norjassa (25 %) tai Tanskassa (10 %).

Diabeteksen, sydän- ja verisuonitautien sekä erektiohäiriöiden lääkitys Suomessa yleisintä

Suomessa käytetään enemmän diabeteslääkkeitä (93 vuorokausiannosta* tuhatta asukasta kohti) kuin muissa Pohjoismaissa (22–64/1000).

Myös sydän- ja verisuonitautien lääkitys on yleisempää Suomessa kuin muissa Pohjoismaissa.

Estrogeenin ja progesteronin käyttö on yleisempää Islannissa ja Suomessa (39–42/1000 naista) kuin muissa Pohjoismaissa (14–21/1000 naista) ja erityisesti Grönlannissa (4/1000 naista).

Erektiohäiriölääkkeitä käytetään Suomessa eniten (15/1000 miestä), kun muissa maissa luvut ovat korkeintaan puolet Suomen tasosta (3–8/1000 miestä).

Suomi kärjessä antipsykoottisten ja ahdistusta lievittävien lääkkeiden käytössä

Antipsykoottisia lääkkeitä käytetään enemmän Suomessa (22 vuorokausiannosta tuhatta asukasta kohti) kuin muissa Pohjoismaissa (8–14/1000) ja erityisesti Grönlannissa (2/1000). Ahdistusta lievittäviä lääkkeitä käytetään eniten Islannissa (20/1000) ja Suomessa (18/1000).

Masennuslääkkeitä käytetään vähiten Grönlannissa (25/1000), Färsaarilla (61/1000) ja Suomessa (68/1000), eniten Islannissa (136/1000).

Dementialääkkeiden käyttö on selvästi yleisempää Suomessa (16/1000) kuin muissa Pohjoismaissa (korkeintaan 5/1000).

Suomessa toiseksi matalin terveysmenojen bruttokansantuoteosuus

Terveysmenojen bruttokansantuoteosuus on korkein Ruotsissa (11,1 %), Tanskassa (10,6 %) ja Norjassa (10,0 %). Suomen osuus (9,6 %) on korkeampi kuin Islannissa (8,8 %).

Suomessa terveysmenoista katetaan julkisin varoin 76 prosenttia, joka on vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa (82–85 %).

NOMESKO on Pohjoismaisen ministerineuvoston rahoittama pysyvä komitea, joka kerää terveystietoja ja kehittää tilastointia. Suomessa NOMESKO yhteistyöstä vastaa sosiaali- ja terveysministeriö yhdessä THL:n kanssa. Tietoja tilastoihin toimittavat myös FIMEA, Kela, Suomen syöpärekisteri ja Tilastokeskus sekä Ahvenanmaan maakuntahallinto.

* Lääkkeiden kulutuksen tilastoinnissa käytetään apuna määriteltyä vuorokausiannosta (DDD, defined daily dose). Se on kansainvälisesti sovittu lääkekohtainen teoreettinen vuorokausiannos.

Lähde

Health Statistics for the Nordic Countries 2017 (pdf 3,4 Mt)

Pohjoismaisten terveystilastojen vuosikirja Health Statistics in the Nordic Countries 2017 sisältää monipuolisesti vertailutietoja Pohjoismaista.

Lisätietoja

Mika Gissler

Tutkimusprofessori

THL, Suomen edustaja vuosikirjan toimituskunnassa

puh. 029 524 7279

[email protected]

Timo A. Tanninen

Finanssineuvos

STM

Puh. 0295163572

[email protected]