”Luulin, että Suomessa kannustetaan työn vastaanottamiseen”, tyrmistynyt Tiina ihmettelee. Te-toimisto neuvoo samoissa ongelmissa painiskelevia selittämään tilanteensa sille ajoissa ja mahdollisimman tarkasti.

Luulisi, että te-toimisto suhtautuisi myönteisesti aktiiviseen työttömään, joka hankkii itselleen osa-aikatyön ja tekee sen päälle vielä keikkatöitä.

Niin luuli ainakin espoolainen lähihoitaja Tiina, 49, kunnes te-toimisto muisti häntä kirjeellä, jolla se uhkaa häntä karenssilla eli työttömyysetuuksien menettämisellä.

Syy on se, että Tiina on vaihtamassa käynnissä olevan palkattoman työkokeilun osa-aikaisiin, omaa koulutustaan vastaaviin palkkatöihin.

– Yleensähän karenssiin joudutaan silloin, kun kieltäydytään työstä, mutta minun tarkoitukseni on siirtyä työkokeilusta osa-aikatyöhön, Tiina kertoo.

Nyt Tiina joutuu elämään lähiviikot löysässä hirressä ja odottamaan, hyväksytäänkö hänen selvityksensä vai menettääkö hän sovitellun päivärahansa.

– Tässä on jotain nurinkurista. Kun ihminen itse työllistyy, tällaista karenssiselvitystä ei mielestäni pitäisi edes joutua tekemään.

Palkkatöitä olisi päivittäin

Viime syksyyn saakka Tiina oli normaalisti työelämässä. Hän teki henkilökohtaisen avustajan keikkatyötä hoitoalan yrityksissä vuokratyöfirman kautta ja lisäksi lehtimyyntiä.

Silloin hänellä havaittiin rintasyöpä.

Syöpä ei onneksi ollut levinnyt, ja se voitiin hoitaa. Syöpäleikkauksen, sädehoitojen ja toipumisen vuoksi Tiina joutui kuitenkin jäämään pois töistä.

Toipuessaan Tiina on ollut työttömänä, mutta hakeutunut oma-aloitteisesti palkattomaan työkokeiluun kauppaan. Hän alkoi myös tehdä jaksamisensa mukaan taas joitain hoitoalan työkeikkoja. Hän on saanut soviteltua työttömyyspäivärahaa.

Vastikään kesken työkokeilun Tiinalle tarjottiin hoitoalalta määräaikaista sopimusta osa-aikaisista töistä, kahtena päivänä viikossa. Tiina päätti ottaa tarjouksen vastaan, luopua työkokeilusta vapusta alkaen ja haalia vuokratyöfirman kautta tarjoutuvia hoitoalan keikkatöitä. Nyt niitä on ollut tarjolla joka päivä.

Tiina tyrmistyi, kun työkokeilun keskeyttämisestä tiedon saanut te-toimisto lähestyi häntä oitis asiaa koskevalla karenssiselvityspyynnöllä.

– Olen menossa töihin, ja siksi joudun ehkä karenssiin enkä saa enää soviteltua päivärahaa, Tiina hämmästelee.

Työkokeilussa Tiina on ollut neljä tuntia päivässä viitenä päivänä viikossa. Tulevan osa-aikaisen työn tuntimäärät lähentelevät samoja lukuja: hän työskentelee kahdeksan tuntia kahtena päivänä viikossa. Niiden lisäksi hän aikoo jatkaa keikkatöitään.

Keskeytys vaatii hyväksyttävän syyn

Uudenmaan te-toimiston palvelupäällikön Helena Stenroosin mukaan työkokeilut ja muut te-toimiston palvelut ovat asiakasta sitovia ja niiden keskeyttämiseen tarvitaan työttömyysturvalain hyväksymä syy.

Hyväksyttyihin syihin lukeutuvat esimerkiksi terveydelliset syyt, yli kolmen tunnin päivittäinen työmatka ja palvelun järjestäjän sopimusta rikkova toiminta.

– Jokainen keskeytys käsitellään aina tapauskohtaisesti, Stenroos sanoo.

Palkallisen työn vastaanottaminen ei ole listalla – mutta se onkin Stenroosin mukaan itsestäänselvyys. Hän korostaa, että kaikkien työllistämistä edistävien palvelujen ensisijainen tavoite on nimenomaan työn saaminen.

– Saattaa olla, että selvityspyyntö on lähtenyt asiakkaalle jo ennen kuin meillä on ollut tietoa, että hän onkin menossa töihin.

Selvityspyyntö tarjoaa mahdollisuuden selittää

Stenroos korostaa, ettei voi kommentoida yksittäistä tapausta, vaan puhua vain vastaavista tilanteista yleensä. Jokaisen asiakkaan tilannetta arvioidaan tapauskohtaisesti kokonaisuutena, eikä esimerkiksi sille ole selkeitä rajoja, kuinka monta tuntia osa-aikaisen työn tulisi työllistää viikoittain, jotta sen vuoksi voisi keskeyttää vaikkapa työkokeilun.

– Olisi tärkeää, että asiakkaat ottaisivat meihin yhteyttä ja selittäisivät tilanteensa meille mahdollisimman tarkasti nimenomaan ennen kuin he keskeyttävät työkokeilunsa tai muun vastaavan palvelun.

Stenroos muistuttaa, että pelkkää selvityspyyntöä esimerkiksi Tiinan ei kannata säikähtää, sillä se tarjoaa mahdollisuuden kertoa, mistä omassa tilanteessa on kysymys. Asiakkaalle selvityspyyntö voi vaikuttaa pelottavalta, mutta viime kädessä se on keino kuulla asiakasta ja varmistaa tämän oikeudenmukainen kohtelu.

– Teksti on tietysti aika tiukkaa, sillä työttömyysturvalainsäädäntökin on kovin tiukka. Sen, että asiakkaalle tulee selvityspyyntö, voi nähdä myös niin, että se on tilaisuus kertoa, mistä on kysymys. Vasta sen jälkeen ratkaistaan, tuleeko karenssia vai ei.

Jos selvityspyyntöön ei vastaa, te-toimisto tekee päätöksensä niillä tiedoin, jotka sillä on. Tarvittaessa lisätietoja voi toimittaa jälkikäteen ja ratkaisuja voidaan korjata.

”Yhteiskunnallista merkitystä”

Tiina kertoo ottaneensa tapauksestaan yhteyttä mediaan, koska hän näkee sillä yhteiskunnallista merkitystä. Hän uskoo, että muita samassa tilanteessa olevia on paljon ja että osa heistä saattaa karenssin pelossa jopa jättää ottamatta vastaan osa-aikaista työtä.

– Minusta tämä on ihan käsittämätöntä. Työn vastaanottamistahan pitäisi aina tukea kaikissa oloissa, Tiina sanoo.

Olipa te-toimiston päätös myönteinen tai kielteinen, Tiina aloittaa osa-aikaisen työn, sillä hän ei aio jäädä kannustinloukkujen vangiksi. Jos karenssi tulee, hän kertoo selviävänsä säästöjensä varassa ja etsivänsä samalla lisää töitä.

– Onneksi olen koulutettu lähihoitaja pääkaupunkiseudulla, sillä sitä työtä täällä on aika hyvin saatavilla.

Tiinan tapauksesta kertoi ensin Länsiväylä.