Pääministerin kyselytunnilla puhuttiin muun muassa sote-uudistuksesta, EU-maksuista ja Yhdysvaltojen teräs- ja alumiinitulleista.

Pääministeri Juha Sipilä on luottavainen soten läpimenoon viime päivien kuohunnasta huolimatta.

– Kyllä enemmistö riittää, jos sovitusta ja kun sovitusta pidetään kiinni. Mutta se on selvä asia, että eduskuntaryhmät aina äänestystilanteessa tiukasti pitävät huolen siitä, että riittävä määrä edustajia on paikalla. 105 on enemmän kuin 95.

Sipilän mukaan hallitus haluaa toteuttaa sote-uudistuksen niukallakin enemmistöllä siksi, että sote-uudistusta tarvitaan.

– Myös perustuslakivaliokunta yksimielisesti totesi viime kesänä, että sote-uudistus on kiireellinen ja välttämätön. Tämä on merkittävin osa niistä uudistuksen osista, että pystymme vastaamaan ikääntymisen haasteeseen Suomessa. Olisi hyvä, jos ruvettaisiin pikkuhiljaa keskustelemaan sisällöstä rakenteiden sijaan.

Viimepäivien sote-kuohunta sai alkunsa siitä, kun hallituspuolueen kansanedustaja Elina Lepomäki (kok.) ilmaisi, ettei hän halua sote- ja maakuntauudistusta vietävän eteenpäin.

Pääministeri Sipilältä kysyttiin Pääministerin haastattelutunnilla Radio Suomessa myös sitä, että onko varmaa, ettei hallituspuolueiden riveistä tule lisää Lepomäen kaltaisia irtiottoja.

– Kyllä meitä poliittisia päättäjiä nyt testataan. Tässä on 2,5 vuotta neuvoteltu hyvästä kokonaisuudesta, on saatu mielestäni hyvin toimiva kompromissi aikaiseksi. Aina kaikissa kompromisseissa on puolueelle hankalia asioita. On myös keskustalle hankalia asioita ja itselleni hankalia asioita. Mutta nyt sovittu kokonaisuus on hyvin toimiva kompromissi.

"EU-maksut kasvavat euromääräisesti"

Pääministerin kyselytunnilla Sipilältä kysyttiin myös EU-maksuista. Brexitin jäljiltä EU-rahoitukseen jää Sipilän mukaan noin 11 miljardin euron aukko.

– Suomen maksut kasvavat talouskasvun myötä euromääräisinä, mutta maksuosuus bruttokansantulosta tulee olemaan mahdollisimman lähellä yhtä prosenttia. Alustavassa keskustelussa, joka Eurooppa-neuvostossa viimeksi käytiin, liikuttiin yhdessä prosentissa ja joku nosti esiin 1,1 prosenttia. Tämä on varmaan se käytännön haarukka, missä liikutaan.

Sipilän mukaan Britannian jättämä aukko EU:n budjettiin kompensoituu myös muilla tavoilla, kuin EU-maiden jäsenmaksuilla. Esimerkiksi alueellisen eriytymisen ehkäisemiseen tarkoitetun koheesiorahan tarve pienenee.

– Koheesiorahan tarve nykysäännöillä tulee pienentymään, koska tuloerot on Euroopan sisällä pienentyneet. Eli kyllä siellä (budjetissa) on myös toisinpäin liikkuvia osia.

"Suomen kannattaisi pyrkiä vapaakauppasopimukseen Intian kanssa"

Pääministeriltä kysyttiin myös Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin aikeista asettaa teräs- ja alumiinitulleja.

– Erittäin lyhyen tähtäimen toimia. Ne lämmittävät hetken, kun pistetään rajoja kiinni. Itse olen nähnyt tietoliikennealan kehityksessä sen, että ne maat, jotka sulkivat rajansa vapaalta kaupalta, putosivat kelkasta. Niin käy USA:llekin, jos tällä tavalla suojellaan kotimaista teollisuutta.

Sipilä sanoo tämän suuntaisen kehityksen olevan huolestuttavaa.

– Tästä ollaan paljon puhuttu Euroopan unionissa. Itse olen lähtenyt siitä, että jos yksi merkittävä maa rupeaa asettamaan kaupalle rajoituksia, niin meidän pitää käyttää tilanne hyväksi ja tehdä muiden kanssa lisääntyvissä määrin kauppasopimuksia. Esimerkiksi Intian kanssa kannattaisi pyrkiä mahdollisimman nopeasti vapaakauppasopimukseen.