Paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen mukaan kyse ei ole ensimmäisestä kerrasta, kun metsää hakataan Ylöjärvellä hövelein perustein.

Kaupungin tilaamana kymmenen hehtaaria virkistysalueen metsää on myllerretty.

Puiden hakkuuseen tarvittavat maisemaluvat ovat kaupungin toiminnassa peruskauraa, mutta nyt niitä ei haettu.

Virkistysalueen polut ovat hautautuneet metsäkoneen jättämien urien alle. HANNU RAITTILA

Ylöjärven kaupungin yhdyskuntatekniikan päällikköä Mirko Harjulaa ottaa päähän.

- Näin ei ikinä saisi tapahtua, vaan aina pitäisi mennä lupien ja pykälien mukaan toiminta, Harjula päivittelee.

Ylöjärven kaupungin tilaamana MetsäGroup on runsaat kaksi viikkoa sitten alkanut hakata metsää Haavistonkalliona tunnetulta virkistysalueelta - eikä toimenpiteelle ole ollut maisematyölupaa. Asiasta uutisoi Aamulehti.

Hakkuut tehtiin siitäkin huolimatta, että kaupungin luontoselvityksessä vuodelta 2015 paikkaa luonnehditaan " näyttävänä kallioisena metsäalueena " , joka on myös pohjanlepakoiden ja viiksisiippojen ruokailualue.

" Kuivimmat kalliolaet ovat jäkäläkankaita, mutta muutoin reunat ovat kuivahkoja ja tuoreita, kuusivaltaisia kangasmetsiä " , selvityksessä kuvaillaan.

Tältä näyttää metsän hakkuilta säästynyt alue, joka Hannu Raittisen mukaan muistuttaa hakatun metsän alkuperäistä kuntoa. HANNU RAITTILA

Pahoittelu ei riitä

Haavistonkalliolta on harvennettu huhtikuussa arviolta kymmenen hehtaarin laajuinen alue talousmetsäkuntoon. Virkistysalueen polut ovat hautautuneet metsätyökoneen urien alle.

- Raivostunut ja pöyristynyt, kuvaa Suomen luonnonsuojeluliiton Ylöjärven yhdistyksen puheenjohtaja Soili Husso tuntemuksiaan.

- Kun kävimme paikalla silloin, en tiennyt, olisinko itkenyt vai kironnut. Jälki on järkyttävää, polusto on tuhottu. Se oli hiljainen metsä. Linnut eivät laulaneet.

Husson mukaan luonnonsuojeluyhdistys katsoo, että metsässä on tapahtunut mahdollisesti ympäristörikos. Tämän vuoksi se on pyytänyt Pirkanmaan ely-keskusta tutkimaan tapauksen.

- Jos lupa hakkuille olisi annettu, sillä olisi rikottu kaavamääräyksiä. Pahoittelu ei riitä, Husso huomauttaa viitaten Ylöjärven kaupungin poikkeukselliseen tiedotteeseen asiasta.

Voimassa olevaan osayleiskaavaan alue on merkitty luo-4 merkinnällä. Paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen arvion mukaan metsän parturointi tarkoittaa, etteivät lepakot enää voi ruokailla alueella. Kuvakaappaus. YLÖJÄRVEN KAUPUNKI / KUVAKAAPPAUS

Jokin meni vikaan

Oli kyse sitten puistoalueiden harvennushakkuista tai metsähakkuista, ne kuuluvat tiiviisti Mirko Harjulan vastuualueelle. Puiden kaadot ja niihin liittyvät lupaprosessit ovat hänen mukaansa teknisten palveluiden peruskauraa.

- Rutiinitoimintaa, hän sanoo.

Nyt rutiinit ovat pahan kerran pettäneet.

Haavistonkallion hakattu alue on Ylöjärven osayleiskaavan piirissä. Tämä tarkoittaa, että puiden kaatamisessa luvat ovat väljempiä kuin asemakaava-alueella, jossa maisematyölupa vaaditaan aina. Nyt hakkuilta säästyikin asemakaavaan kuuluva osa, joka on myös liito-oravien elinpiiriä.

Hakattu aluekin on kuitenkin merkitty osayleiskaavaan " luo-4 " -merkinnällä, jolloin Harjulan mukaan on itsestään selvää, että hakkuisiin olisi tarvittu lupa. Ja vaikka lupaa ei olisikaan vaadittu, luontoarvot on hakkuissa Harjulan mukaan selvitettävä aina ennen ryhtymistä tuumasta toimeen.

- Sinne olisi pitänyt hakea maisematyölupa, mutta jostain helskatin syystä sitä ei ole nyt haettu. Nyt selvitetään, mitä ihmettä tässä on tapahtunut, Harjula sanoo.

Virkistysalueen myllerrys alkoi runsaat kaksi viikkoa sitten. Yhdyskuntatekniikan päällikkö Harjula ei kertomansa mukaan ollut asiasta tietoinen, ennen kuin Suomen luonnonsuojeluliiton Ylöjärven yhdistys otti häneen yhteyttä 19. huhtikuuta.

Hyönteiset kärsivät

Suomen luonnonsuojeluliiton Ylöjärven yhdistyksen varapuheenjohtaja Hannu Raittinen painottaa, että osayleiskaavan on hyväksynyt aikanaan vaaleilla valittu valtuusto. Hän tulkitsee, ettei sen tahtoa ole kunnioitettu, kun hakkuut on kerran toteutettu.

Raittisen mukaan Haavistonkallio on ollut vuosikymmeniä ylöjärveläisten virkistyskäytössä.

- Kirves ei ole metsässä käynyt vuosikymmeniin. Sen luonne muodostui korkeasta aluskasvustosta ja siellä oli ihan oikea luonnonmetsän tunnelma, Nyt puut ovat hyvin harvassa, hän kuvaa.

Raittinen arvioi hyönteismaailman kärsineen hakkuista niin paljon, ettei metsästä enää ole lepakoiden ruokailupaikaksi.

Hänen mukaansa kyse ei suinkaan ole ensimmäisestä kerrasta, kun virkistysalueita parturoidaan hövelein perustein Ylöjärvellä. Hän kertoo, että runsas vuosi sitten hakkuita virkistysalueella tehtiin noin hehtaarin alueella, minkä lisäksi kaistale puita hävisi alueelta, joka on liito-oravan elinpiiriä.

Raittisen mukaan kaupungilta luvattiin tuolloin, ettei vastaava pääsisi enää toistumaan.

Pirkanmaan ely-keskus on tehnyt asiasta tutkintapyynnön poliisille. Iltalehti ei lauantaina tavoittanut poliisin tai ely-keskuksen edustajaa kommentoimaan asian etenemistä.

Suunnitelma on ehdotus

Ainakin sen verran alueen hakkuuta on kaupungilla kaavailtu, että Haavistonkalliolle on tilattu metsänhoitosuunnitelma. Sen laatinut Pirkanmaan metsänhoitoyhdistyksen Markku Uosukainen ei halua kommentoida asiaa Iltalehdelle sen enempää. Aamulehden haastattelussa hän kertoi aiemmin suunnitelmansa perustuneen siihen, että alueella puut olivat vaarassa riukuuntua. Iltalehdelle hän sanoo pitävänsä asiaa vähäisenä, eikä sitä hänen mielestään sitä tulisi käsitellä lehtien palstoilla.

- Hakkuusuunnitelmat ovat ehdotuksia, hän painottaa.

Uosukainen myös sanoo, ettei hän suunnitelmaa laatiessaan ollut tietoinen lepakoista.

Monien muiden lepakkolajien tavoin alueella aterioivat viiksisiipat on mainittu myös EU:n luontodirektiivissä. Suomessakin toteutettavan direktiivin tavoitteena on " säilyttää laji luontaisessa ympäristössään niin, ettei sen luontainen levinneisyysalue supistu " .

Luonnonsuojeluyhdistyksestä sanotaan, että lähistölle rakennettu asuinalue on entuudestaan lisännyt alueen suosiota virkistyskäytössä. HANNU RAITTILA

Suunnitelmissa ennallistus

Kaikki työt Haavistonkallion alueella on Harjulan mukaan nyt pysäytetty. Harjulan mukaan kaupungin sisäinen selvitys asiasta edistynee vapun jälkeen, jolloin asiasta on määrä kuulla työntekijöitä.

Kun on selvinnyt, mikä tapahtumien ketjussa meni vikaan, hakkuun jäljet on määrä siivota ja ennallistaa puuistutuksin.

Yhdyskuntatekniikan päällikkö arvioi, että kestää ainakin 20-30 vuotta, ennen kuin puusto kasvaa ennalleen.

Oikaisu kello 10:50: Korjattu virheellinen sukunimi Raittila oikeaan muotoon Raittinen. Toimitus pahoittelee virhettä.