Antti Rinteen (sd) juuri julkaistussa budjettiesityksessä suhteessa eniten lisärahaa saa Krista Mikkosen (vihr) ympäristöministeriö.

Valtion vuoden 2020 talousarvioesitys julkaistiin tänään 7. lokakuuta.

Antti Rinteen (sd) vihertävän kansanrintamahallituksen budjettiesityksen loppusumma on 57,6 miljardia euroa. Esitys on 2 miljardia euroa alijäämäinen. Alijäämän hallitus kattaa ottamalla lisää velkaa.

Rinteen hallituksen budjettiesitys julkistettiin kokonaisuudessaan tänään maanantaina. Sen mukaan hallinnonalojen määrärahat kasvavat 4 prosenttia kuluvan vuoden varsinaiseen talousarvioon verrattuna.

– Hintatason nousu ja talousarvioesityksen rakenteen muutokset huomioiden hallinnonalojen määrärahat kasvavat 2,5 % vuoden 2019 varsinaiseen talousarvioon verrattuna, budjettikirjan yleisperusteluissa todetaan.

– Menotasoa nostavat erityisesti pääministeri Rinteen hallitusohjelman mukaiset pysyvät menolisäykset sekä määräaikaiset tulevaisuusinvestoinnit. Myös eräät automaattitekijät, kuten ikäsidonnaisten valtion menojen kasvu, täysimääräiset indeksikorotukset sekä veroperustemuutosten vaikutusten kompensaatio kunnille, näkyvät menojen nousuna, budjettikirjassa todetaan.

Antti Rinteen (sd) hallituksen ensimmäinen tiedotustilaisuus Säätytalolla 6.6.2019. Lavalla hallituksen johtoviisikko eli oikeusministeri Anna-Maja Henriksson (r), valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk), pääministeri Antti Rinne, ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr) ja opetusministeri Li Andersson (vas). Petteri Paalasmaa

Määrärahat pääluokittain

Alla olevassa taulukossa on lueteltu budjettiesityksen määrärahat pääluokittain. Suluissa ovat muutosprosentit vuoden 2019 varsinaiseen talousarvioon verrattuna.

Juttu jatkuu taulukon jälkeen.

LUE MYÖS 1. Eduskunta 127 miljoonaa euroa (+2 %) 2. Tasavallan presidentti 16 miljoonaa euroa (-20 %) 3. Valtioneuvoston kanslia 219 miljoonaa euroa (-19 %) 4. Ulkoministeriö 1 256 miljoonaa euroa (+11 %) 5. Oikeusministeriö 954 miljoonaa euroa (-3 %) 6. Sisäministeriö 1 520 miljoonaa euroa (+2 %) 7. Puolustusministeriö 3 158 miljoonaa euroa (+1 %) 8. Valtiovarainministeriö 18 493 miljoonaa euroa (+ 6 %) 9. Opetus- ja kulttuuriministeriö 6 837 miljoonaa euroa (+ 6 %) 10. Maa- ja metsätalousministeriö 2 689 miljoonaa euroa (+3 %) 11. Liikenne ja viestintäministeriö 3 490 miljoonaa euroa (+21 %) 12. Työ- ja elinkeinoministeriö 2 863 miljoonaa euroa (+ 15 %) 13. Sosiaali- ja terveysministeriö 14 780 (-2 %) 14. Ympäristöministeriö 278 miljoonaa euroa (36 %) 15. Valtionvelan korot 873 miljoonaa euroa (-26 %) Lähde: Valtion talousarvioesitys 2020

Ympäristöministeriölle suurin korotus

Euroissa laskettuna suurimmat lisäykset menevät valtiovarainministeriölle (999 milj. euroa), liikenne- ja viestintäministeriölle (616 milj. euroa) sekä opetus- ja kulttuuriministeriölle (414 milj. euroa).

VM:n budjettia kasvattaa erityisesti kuntien peruspalveluiden valtionosuuden noin 600 miljoonan euron kasvu.

LVM:n lisäys aiheutuu pääasiassa hallitusohjelman lisämäärärahoista perusväylänpitoon, joukkoliikenteeseen ja liikenneväylien kehittämishankkeisiin.

OPM:n lisäyksistä valtaosa johtuu hallitusohjelmassa kirjatuista menolisäyksistä sekä lakisääteisistä indeksikorotuksista. Yleissivistävään koulutukseen ja varhaiskasvatukseen tulee 100 miljoonaa euroa lisää ja saman verran tulee lisää myös ammatilliseen koulutukseen. Korkeakoulut ja tutkimus saavat yhteensä 144 miljoonaa euroa lisää ja ensi vuodesta yliopistojen perusrahoitusta nostetaan 40 miljoonaa euroa ja ammattikorkeakoulujen perusrahoitusta 20 miljoonaa euroa.

Suhteellisesti eniten määrärahaansa kasvattaa Krista Mikkosen (vihr) johtama ympäristöministeriö, peräti 36 prosenttia. Rahassa mitattuna korotus tarkoittaa 73,5 miljoonaa euroa.

Ympäristöministeriön määrärahojen kasvu selittyy luonnonsuojelun rahoitukseen tehdyllä 88,8 miljoonan euron lisärahoituksella. Raha menee mm. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman (METSO) jatkamiseen ja valtakunnallisesti arvokkaiden suoalueiden suojelemiseen.

”Nuuka-Niinistölle” tuttu 126 000 euroa

Presidentti Sauli Niinistön palkkio pysyy jälleen ennallaan. Niinistön palkkio on ollut 126 000 euroa sen jälkeen, kun se hänen aloitteestaan sille tasolle vuonna 2013 laskettiin.

Presidentin palkkio on veroton.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

MIKA KOSKINEN

Niinistön toimintamenot pysyvät nekin aikaisempien vuosien tapaan ennallaan ja ovat 199 000 euroa.

Myöskin vierailuista ja kokousmatkoista aiheutuviin kuluihin on budjetoitu sama summa kuin kuluvalle vuodelle eli 2,55 miljoonaa euroa.

Presidentti Niinistö haluaa noudattaa palkkamalttia mutta aivan samaa ei voida sanoa kansanedustajista. Kansanedustajien toimintamenot (sis. palkkiot, kulukorvaukset ja kansanedustajien kotimaan matkat) kasvavat 440 000 euroa 22,25 miljoonaan euroon. Prosenteissa korotus on tosin maltillinen 2 prosenttia.

Kansanedustajien avustajien tuki kasvaa 40 prosenttia 5,1 miljoonaan euroon. Tukisumma on 3 648 euroa kansanedustajaa kohden kuukaudessa. Tuki voidaan maksaa niille eduskuntaryhmille, joiden kansanedustajien avustajat ovat siirtyneet ryhmäkanslioiden palvelukseen.

Ministerien avustaja-armeija paisuttaa menoja

Eniten politiikan palkkakustannukset nousevat valtioneuvoston kansliassa.

Rinteen hallitus päätti ensitöikseen lisätä valtiosihteerien ja erityisavustajien määrää. Hallituksen avuksi tuli 15 poliittista valtiosihteeriä ja 69 erityisavustajaa. Juha Sipilän (kesk) hallituksessa oli vain neljä valtiosihteeriä ja 42 erityisavustajaa.

Ministereiden ja heidän valtiosihteeriensä ja erityisavustajiensa palkkausmenot kasvavat ensi vuonna peräti 77 prosenttia 11,5 miljoonaan euroon. Siinä on lisäystä hieman vajaat 5 miljoonaa euroa.

Iltalehti kertoi jo kesäkuussa, että Rinteen hallituksen nimittämisen myötä pääministerin palkkio nousi 12 173 eurosta 13 390 euroon ja ministerin palkkio 10 147 eurosta 10 441 euroon. Korotukset ovat 10 prosenttia ja kolme prosenttia.

Valtiosihteereistä parhaiten palkattu on pääministeri Rinteen poliittinen valtiosihteeri Raimo Luoma. Luoman kuukausipalkka on 12 780 euroa (ilman matkapuhelinetua). Kaikki muut saavat 9 834 euroa kuukaudessa.

Erityisavustajille maksetaan 4 500–7 900 euroa kuukaudessa.

Erityisavustajista parhaiten palkattu on pääministerin poliittinen erityisavustaja ja SDP:n ministeriryhmän sihteeri Matti Hirvola. Hirvolan kuukausipalkka on 7 900 euroa (ilman matkapuhelinetua).

Seuraavaksi eniten ansaitsevat RKP:n ministeriryhmän sihteeri Otto Andersson, vihreiden ministeriryhmän sihteeri Ville Hulkkonen ja keskustan ministeriryhmän sihteeri Jukka Ihanus. Kolmikon kuukausipalkka on 7 700 euroa.