Tampereen raitiotierakentamisen kiivain vaihe on alkanut. Kaupungin pääväylät ovat yhtä aikaa remontissa monesta eri kohtaa. Vuoden jatkunut työmaa on historiallisen laaja ja se haittaa arkea vielä kolme vuotta.

Tapaan raitiotieallianssin projektijohtajan Mikko Nyhän Hämeenkadun länsipäässä. Ympärillä kauhoo kahdeksan kaivinkonetta. Jalankulkijat etsivät reittejä Tampereen pääkadun yli. Viime vuonna alkanut rakentaminen pääsee nyt täyteen vauhtiin.

Toukokuinen yllätyshelle puskee hikeä kypärän alta, kun Nyhä ehdottaa, että puhuttaisiin urakan valmistumisesta. "Koska tämähän valmistuu koko ajan".

Sopii hyvin. Ensimmäisenä kysymyksenä listallani on: Milloin tämä riesa on ohi?

– Tämä vuosi on Tampereen raitiotien rakentamisen kannalta vilkkain vuosi, mutta noin kolmen vuoden päästä osan yksi rakentaminen keskustasta Hervantaan ja Keskussairaalalle on valmis.

"Tämä on historiallinen työmaa Tampereelle. Ja työmaan laajuus ja vielä näin keskeinen sijainti tekevät tästä ainutlaatuisen", sanoo Raitiotieallianssin projektijohtaja Mikko Nyhä. Terri Niemi / Yle

Allianssissa rakennusurakka tehdään Tampereen kaupungin, VR Track Oy:n, YIT Rakennus Oy:n ja Poyry Finland Oy:n kimppana. Mikko Nyhä ja moni muu projektilainen oli mukana Suomen ja Euroopan ensimmäisessä allianssimallilla toteutetussa väylähankkeessa: Tampereen Lielahdesta rakennettiin 90 kilometriä junarataa Kokemäelle. Se valmistui etuajassa vuonna 2015.

Näin työt etenevät vuonna 2018 Uusia raiteita useita kilometrejä

Valtaosa pysäkkialueista

Suurimmat raitiosillat

Sähköjärjestelmiä

Katujen rakennustöitä

Varikon talonrakennustyöt alkavat

Joten toivoa sopii, että Tampereen raitiotien ensimmäiseen vaiheeseen ajateltu, noin 230 miljoonaa euroa riittää ja ratikan kyytiin pääsee vuonna 2021.

– Rakennustyöt etenevät aivan suunnitellusti, olemme aikataulussa ja tavoitekustannuksissa, Nyhä vastaa.

Neljä vuotta on nopea suoritus rakentajien näkökulmasta, mutta se on rasittavan pitkä aika päivittäin raitiotietyömaiden välissä sukkuloiville kaupunkilaisille.

– Tämä olisi helppo rakentaa jonnekin muualle, mutta aivan ydinkeskustaan rakentaminen on haastavaa.

Hämeenkadulla on välillä enemmän kaivinkoneita kuin autoja. Terri Niemi / Yle

Tänä vuonna rakennetaan useita raidekilometrejä, pysäkkialueita ja suurimmat sillat. Myös sähköjärjestelmä alkaa muotoutua. Hervannan varikon alueella työt vaihtuvat kalliolouhinnasta talonrakennukseksi. Käytännössä kaikki eri rakennusvaiheet ovat työn alla. Raitiotien anatomia on nähtävänä.

Töissä on tällä hetkellä noin 500 työntekijää pääasiassa Pirkanmaalta.

Esittelemme seuraavaksi viiden rakennusvaiheen kautta, miten raitiotie Tampereelle rakentuu.

1. Aluksi kadut kuoritaan ja aloitetaan "katukirurgiset" toimenpiteet

Hämeenkatu on kaupungin pääväylä. Marjut Suomi, Asmo Raimoaho / Yle

Tampereen pääkadulla Hämeenkadun ja Kuninkaankadun kulmassa aluevastaava Kimmo Lahti katselee työmaata hyvin sekalaisen putkivalikoiman keskellä. Töissä taitaa olla nyt kahdeksan kaivinkonetta. Kadun pinta kuoritaan auki ja tarvitaan sillä lapiomiestäkin välissä, etteivät kaapelit vaurioidu.

– On siellä yllätyksiäkin, sellaisia piuhoja, joita ei löydy papereista eikä kartoista. Niistä kysellään kaupungilta ja selvitellään, mistä on kyse.

– Joukossa on käytöstä poistettuja, vanhoja sähkökaapeleita – ja on siellä rollikkakaapeleitakin.

Rolikka- eli trollikka- eli johdinautoliikenne päättyi Tampereella vuonna 1976. Nyt rakennetaan uutta sähköistä joukkoliikennettä, mutta kiskoilla kulkevaa. Ilmajohdot palaavat kaupunkikuvaan.

Kadut kuoritaan varovasti, ettei tule yllätyskatkoja, Kimmo Lahti kertoo. Terri Niemi / Yle

Kadun alle on kertynyt monenlaista tekniikkaa. Terri Niemi / Yle

Katselemme montun pohjaa. On uutta ja vanhaa, mutta uusi järjestys alkaa hahmottua. Vesi, sähkö ja muut toiminnot siirretään ”elävinä” uuteen paikkaan, tätä toimintaa on verrattu kirurgiaan. Katukirurgit ovat liikkeellä.

– Ensin pitää rakentaa vaikka uusi vesijohto, jonka jälkeen voidaan vanha purkaa. Liittämisvaiheessa joudutaan pieniä vesikatkoja tekemään. Katkot on ajoitettu yöaikaan, että haitat olisivat mahdollisimman pieniä, Kimmo Lahti kertoo.

Koko homman idea on siirtää piuhat ratalinjan sivuille. Jos vaikka valokaapelia joudutaan korjaamaan, ei kiskoja tarvitse purkaa. Se pysäyttäisi raitiotieliikenteen.

Rata on ja pysyy. Kadunsuuntaiset putket ja johdot siirretään sivuille ja poikittaiset alittavat kiskot teräslieriöissä. Asmo Raimoaho / Yle

Mitäs nuo poikittaiset putket ovat?

– Esimerkiksi hulevesi-, jätevesi- ja vesijohtoja jää kadun alle. Ne asennetaan teräsputkien sisään. Johtojen korjaukset voidaan tehdä radan alta ilman, että tarvitsee kiskoja katkaista.

Kuulostaa järkeenkäyvältä.

2. Kiskonpätkät valetaan millilleen yhteen ja kiinnitetään betoniin

Sammonaukiosta tulee linjojen solmukohta Hervannan ja Tampereen yliopistollisen sairaalan suuntiin. Marjut Suomi, Asmo Raimoaho / Yle

Kalevan kaupunginosaan kannattaa suunnata, jos haluaa nähdä, miten laajasti pääliikenneväylät ovat työn alla. Siellä voi kokea, miten sekaisin liikenne on.

Kevyen liikenteen ylityskohtia saa etsiä. Ajaminen Sammonkatua päästä päähän on elämys: tämä on katupujottelua! Ja tilanne muuttuu koko ajan töiden edetessä. Alueella päivittäin liikkuvat eivät välttämättä jaa tätä riemuntunnetta.

Tekniikkalajivastaava Timo Kuusela esittelee Sammonkadun alkupäätä Sammonaukiolla. Tulevan ratikkalinjan pohja on päällystetty kokonaan betonilla. Näkyvissä on kiintoraidelaattakerros, betonista valettu routaeristetty raiteen pohja, jota tehdään kaikkialle katualueella. Kiskot kiinnitetään kiinteästi tälle betonipohjalle.

Kiskotyöt etenevät Sammonkadulla. Terri Niemi / Yle

Timo Kuuselan taustalla näkyy eristepino. Ennen betonivalua pohja eristetään, ettei routa pääse vääntelemään rataa. Terri Niemi / Yle

Pohja näyttää tosi järeältä.

– Siihen tulee tietysti paljon painoa ensinnäkin raitiotiestä, mutta eniten tästä tieliikenteestä aiheutuu kuormia. Myös niillä alueilla, joissa ei ajeta päällä, halutaan että kisko pysyy paikallaan eikä tarvitse niin paljon esimerkiksi huoltoa, Timo Kuusela perustelee perustuksia.

Raideleveys on nykyinen raitiotien standardileveys 1 435 mm. Kiskot tuodaan paikalle 18 metrin mittaisina pätkinä ja hitsataan millin tarkkuudella. Epäilen, että nyt mies liioittelee.

– Kyllä meillä millipelissä on toleranssit. Kun ne kiinteästi asennetaan, niin se on tosi vaikea jälkeenpäin enää muuttaa. Ratikka kyllä kulkee, vaikka se ei ihan millintarkasti olisikaan. Siihen pyritään ja asennusvaiheessa on millintarkat säädöt.

Kiskonpätkät yhdistetään toisiinsa termiittihitsausmenetelmällä. Kiskonpäitä korotetaan kiiloilla, asetetaan muotti paikalleen, päät kuumennetaan ja sulatetaan kiskonpäät yhteen. Videosta näet, miten liitos tehdään.

Katso videolta, kuinka Reima Toppala ja Kalle Saaristo hitsaavat kiskot yhteen Sammonkadulla. Video: Terri Niemi / Yle

Valmiina kisko on yhtä rautaa päästä päähän.

Lämpölaajeneminen tapahtuu sivusuunnassa, eli urakiskoissa ja ratikan renkaissa on sen verran pelivaraa. Tämän raiteen saumat eivät kolkata.

Tampereen raitiotien ykkösvaiheessa raidetta rakennetaan 33 kilometriä. Raiteessa on kaksi kiskoa, eli sitä hitsataan yhteen 66 kilometriä.

Toukokuun puolivälissä tuli ensimmäinen rakennusvuosi täyteen. Sinä aikana rataa valmistui 2 200 metriä. Vielä on matkaa maaliin.

3. Sähkönsyöttöasemia tarvitaan kahden kilometrin välein

Raitiotien sähköjärjestelmä tuo kaupunkikuvaan uusia rakennuksia. Terri Niemi, Asmo Raimoaho / Yle

Hervannan valtaväylän varrella, Hervantaan mennessä Turtolassa on jotakin sellaista, mitä ei ole Tampereella ennen nähty.

Ensimmäinen raitiotien sähkönsyöttöasema on valmistumassa. Vastaavia noin sadan neliön pömpeleitä rakennetaan yhteensä yhdeksän, Itsenäisyydenkadulla asema rakennetaan maan alle. Turtolan ja Hallilan lisäksi tänä vuonna rakennetaan Insinöörinkadun asemat, koska raitiotie valmistuu ensimmäisenä Hervannan päästä.

Sähköasemien pintapelti patinoituu ruosteenruskeaksi, Veli-Matti Koskinen tietää. Terri Niemi / Yle

Tekniikkalajivastaava Vesa-Matti Koskinen arvioi ensimmäisten sähköasennusten alkavan toukokuun aikana.

– Syöttöasemille tulee muuntaja, tila keskijännite- ja tasasähköjärjestelmän kojeistoille sekä huone tietoliikenneyhteyksiä varten.

Raitiotie käyttää 750 voltin tasasähköä. Raitiovaunu ottaa ajojohdosta virroittimen kautta tarvitsemansa sähkön ja rautapyörien kautta kiskoista on paluu syöttöasemalle.

Syöttöasemalla sähkö muunnetaan sopivaksi ja jaetaan ajolankaan. Asmo Raimoaho / Yle

Tietoliikennehuoneeseen tulee liikenteenohjausjärjestelmiä liikennevalojen ja vaihteiden ohjausta varten.

Eli piuhaa ja piirilevyä tulee monennäköistä. Jätetään sisus, ja kysytään millaisia nämä asemat näyttävät valmiina päältä päin.

– Julkisivuasioissa on ollut kaupunkikuvallisia haasteita. Asemat verhoillaan säänkestävällä corten-teräksellä. Teräspelti on väriltään ruosteen ruskea, joka sitten patinoituu.

Mielessäni vilahtaa kuva ruosteenruskeista ratikkavaunuista. Siinä olisi tamperelaista verkkaista rentoutta.

4. Sillat nostavat raitiotien korkeuksiin

Vackerin silta on laudoitettu valua varten. Marjut Suomi, Asmo Raimoaho / Yle

Tämä vuosi on ratikkatyömaan siltainsinööreille parasta aikaa, kun suurimmat sillat valmistuvat Hervannan suunnassa. Kaksi YIT:n miestä on saapunut Hervannan kanjonin laidalle. Silta on silta maantiellä, rautatiellä ja raitiotiellä. Ei se muuksi muutu käyttötarkoituksen mukaan.

– Hyvin perussiltojahan nämä ovat, isommat sillat ovat jännitettyjä. Jännityksellä saadaan betonin jännemittaa kasvatettua ja perusteräsmäärää vähennettyä, tuotantopäällikkö Kari Simonen selvittää.

Sillan jännitys kuulostaa jännittävältä.

– Sillan pituussuuntaan laitetaan sormenpaksuisia punoksia iso nippu ja ne kiristetään sitten kun betoni on kovettunut.

Näkyvin kokonaisuus on valtatie 9:n ylittävät sillat. Laudoitus on valmiina ja pian on valun vuoro. Vackerin silta rakennetaan kahdessa osassa, yhteensä 250 metriä.

Kari Simosen ja Jani Kiilin työmaat ovat nyt Hervannan suunnassa. Terri Niemi / Yle

Raitiotie ja kevyt liikenne nousevat Hervannan kanjonin yläpuolelle. Terri Niemi / Yle

Hervannan kanjonin ylittävästä 106 metrin Koivustenojan ratasillasta tulee varmasti mieliinpainuva. 18 metrin korkeudesta avautuu uusi näkymä Tampereen keskustan suuntaan. Nyt paikalla näkyy korkeiden betonipystien jono.

– Anturat ja pilarit on tehty. Sillan muotin työtelinetyöt ovat menossa, työmaapäällikkö Jani Kiili sanoo.

Koivustenojan silta on uusi väylä myös kevyelle liikenteelle.

– Tähän tulee ratikalle oma ränni ja jalankulkijoille ja pyöräilijöille oma väylä siihen sivuun.

Raitiotietä varten rakennetaan kahdeksan uutta siltaa. Kaikkiaan ratikkalinjalla siltaa tulee yli 600 metriä.

Ja betonia kuluu paljon: sillat ja tukimuurit 10 000 kuutiota, ja lisäksi kiskojen alle laattoihin sitä uppoaa tuplaten eli 20 000 kuutiota.

Paljonko on 30 000 kuutiota betonia? Kalevan kirkon kirkkosalin tilavuus on 36 000 kuutiota, sinne mahtuisi.

5. Hervannassa rakennetaan pysäkkejä, vaikka varikon pohjaa vasta louhitaan

Hervannan kauppakeskuksen edusta on kaivettu auki ja suljettu liikenteeltä. Marjut Suomi, Asmo Raimoaho / Yle

Rakentamisen logiikka ei mene niin, että topparoikka tekee rataa yhdestä päästä valmiiksi, vaan eri työvaiheita tehdään yhtä aikaa viidellä eri lohkolla. Siinä on ollut moni pää miettimässä homman sujuvuutta, kun muistetaan se, että lopputuloksen tekninen toleranssi mitataan millimetreissä ja taloudellinen mielellään senteissä, eli budjetissa olisi pysyttävä.

Hervannassa asetellaan jo pysäkin reunakiviä samaan aikaan, kun varikon tonttia vasta räjäytellään ja louhitaan Hermiankadun päässä. Talonrakennus varikon tontilla alkaa syksyllä.

Raitiotieliikenne alkaa tästä varikolta, kunhan se ensin rakennetaan. Terri Niemi / Yle

Työmaa on vallannut esimerkiksi kauppakeskus Duon edustan. Nyt rakennetaan maan alle jäävän tekniikan kaapelireittejä.

– Kun loput sähköputkitukset on tehty, tehdään ratapohjat ja aloitetaan kiintoraidetyöt, luettelee Hervannan lohkopäällikkö Antti Mäki.

Työvaihe on sama, mitä esimerkiksi Hämeenkadulla tehdään. Duon edustalla rata-alueen ja bussikaistan lopulliseksi pinnaksi asennetaan nupukiveys, kuten kaupungin keskustassakin. Jalankulkualueelle ja torille tulee betonilaatoitus.

Antti Mäen lohkolla Hervannassa on paikoin lähes valmista, mutta enimmäkseen keskeneräistä. Terri Niemi / Yle

Ratikkapysäkki alkaa näyttää pysäkiltä. Katokset rakennetaan urakan loppuvaiheessa. Terri Niemi / Yle

Pysäkkilaitureiden pituus on 47 metriä. Niistä saa käsityksen esimerkiksi Mikontalon kohdalla tai Kanjoninkadulla. Radan reunoihin tulevat paasikivet on saatu asennettua paikoilleen.

Tampereen raitiotieliikenne alkaa Hervannassa vuotta ennen ensimmäisen vaiheen käyttöönottoa.

– Koeliikenne alkaa 2020 kevättalvella. Koeliikennerata lähtee varikolta Hermiankadun päästä Insinöörinkadulle ja sieltä Atomipolun kautta Kalevan Prisman kohtaan.

Kun ensimmäinen vaunu lähtee Hervannassa liikkeelle, se on vähintään torvisoiton paikka. Jos ja ehkä kun ratikka kulkee toiseen päähän Pyynikintorille vuonna 2021, silloin sävelmänä voisi olla: Jo joutui armas aika.

Lue lisää:

Tampereen ratikan väriä arvioitiin yli 14 300 kertaa

Kuljetko Tampereen työmaasokkeloissa? Voit nyt saada ilmoituksen liikennemuutoksista automaattisesti, jos kännykän bluetooth vain on päällä

"Uskomatonta Helsingin ratikkaan verrattuna" – 15 tamperelaista näki tulevan ratikan mallikappaleen ja yllättyi

Uutta tietoa Tampereen ratikan reitistä: Käännös Hämeenkadulta etelään näyttää toteutuvan

"Kiitos palautteestanne ja pahoittelut teille aiheutuneesta haitasta!" Ratikan rakentajille satelee moitteita ja kysymyksiä Tampereella – tässä 5 tyypillistä esimerkkiä

Ainakin kymmenen yhtiötä on kiinnostunut Tampereen ratikasta – puolet ulkomailta