Salaiset asiakirjat paljastavat: Vantaan lastensuojelusta tehdään sijoitusbisnestä

TALOUS Lapsiperheille suunnattujen tukitoimien rahoittamiseen haetaan apua sijoittajilta.

Ennaltaehkäiseviin tukitoimiin ei riitä kunnalla rahaa, vaikka niiden tiedetään tuovan säästöjä. Apuun tulevat nyt sijoittajat. Arkisto/ Päivi Tuovinen

Tiina Örn

Pitkään erilaisten ongelmien kanssa paininutta Vantaan lastensuojelua ollaan kaikessa hiljaisuudessa ajamassa osaksi sijoituskuviota.

Vantaalle suunniteltua hanketta kuvataan tarkoin Vantaan Sanomien haltuunsa saamassa ei-julkisessa materiaalissa.

Hankkeen puuhamiehinä ovat yksityinen rahastoyhtiö FIM ja Lastensuojelun Keskusliitto. Lapsi-SIB-nimisen hankkeen ideana on se, että varhaisen puuttumisen tuomat säästöt lastensuojelussa päätyvät osaksi sijoittajille ja osa säästöistä jää kaupungin hyväksi.

– Käytännössä hanke alkaa vuodenvaihteessa. Periaatepäätökset on jo tehty, sopimuksia hiotaan, toteaa Vantaan perhepalvelujen johtaja Anna Cantell-Forsbom

Hankkeen kohderyhmänä Vantaalla ovat neuropsykiatrisesti oireilevien lasten perheet.

– Lastensuojelun asiakkaissa on yliedustus lapsia ja nuoria, joilla on vahvaa neuropsykiatrista oireilua, mutta ei kuitenkaan diagnoosia. Heidän ja heidän perheidensä tukemiseen lastensuojelun asiakkuus on epätarkoituksenmukainen ja kallis tapa, toteaa Cantell-Forsbom. Neuropsykiatrisella oireilulla viitataan esimerkiksi adhd-oireisiin.

Säästöön, eli lastensuojelun kustannusten alentamiseen, hankkeessa pyritään oikea-aikaisilla tukitoimilla, joita olisivat esimerkiksi vanhempainohjaus, kuntoutus, terapia sekä tuki raha-asioiden hoitoon ja koulunkäyntiin.

Tukitoimia rahoitetaan sijoittajilta rahastoon kerätyillä varoilla. Rahaston varojen käyttöä koordinoi kaupunki ja tukitoimia tarjoavat muun muassa kolmannen sektorin toimijat.

Sitra on jo analysoinut, miten paljon säästöä lastensuojelun asiakkaaksi päätymisen ehkäiseminen voi kohderyhmän osalta tuoda.

– Laskelmien mukaan SIB-hankkeen avulla kustannukset voivat jopa puolittua viidessä vuodessa. 50 perheen kohdalla säästöä tulisi jopa 10 miljoonaa. Siitä sijoittajat saisivat hankkeeseen sijoittamansa 4,5 miljoonaa ja sen lisäksi koron. Loppu säästöstä jäisi kunnalle, kertoo Cantell-Forsbom.

Ennaltaehkäisyn lasketaan siis tuovan miljoonasäästöjä. Miksi siihen ei osoiteta kunnan omaa rahaa, vaan lähdetään mukaan hankkeeseen, jossa osa säästöstä valuu sijoittajille?

– Kunnalla on rajallinen budjetti ja lastensuojelun lakisääteiset korjaavat toiminnat, kuten huostaanotot, on hoidettava. Eikä kunnan byrokraattinen päätöksenteko hankintalakeineen mahdollista ketteriä kokeiluja, vastaa Cantell-Forsbom.

Hanke lupaa sijoittajille korkeaa tuottoa, tuottoprosentiksi on määritelty 5,5–8 prosenttia, jopa 10 prosenttia.

– Kyseessä on riskisijoitus. Jos tavoitteita ei saavuteta, sijoittajat eivät saa mitään, muistuttaa Cantell-Forsbom.

Lastensuojelun Keskusliiton hankepäällikkö Ulla Lindqvistin mukaan hankkeita on käynnistymässä Vantaan lisäksi Suomessa 5–10. Ensimmäinen käynnistyi tänä syksynä Hämeenlinnassa.

Lapsi-SIB Vantaalla Lasten ja nuorten syrjäytymistä ehkäisevä tulosperusteinen rahoitussopimus (SIB = social impact bond). Tähtää lastensuojelutarpeen vähenemiseen. Tavoitteena on tehostaa oikea-aikaisten ja tarkoituksenmukaisten palveluiden toimittamista neuropsykiatrisesti oireileville lapsille ja heidän perheilleen. Toimintaan tarvittavat varat saadaan rahastosta. Jos asetetut säästöt saavutetaan, kunta palauttaa sijoittajalle pääoman ja maksaa koron.