Onkin perusteltua kysyä, mitä Suomi on tehnyt, jotta ulkomailla olevat suomalaiset haluaisivat tehdä töitä myös Suomessa.

Suomi-Seura on kartoittanut tänä vuonna 18–29-vuotiaiden ulkosuomalaisnuorten näkemyksiä Suomesta ja halukkuutta palata Suomeen. Nuorten vastauksissa kuvastuivat liikkuvuus ja globaali maailmankansalaisuus. Suomi houkuttelee nuoria paluumuuttamaan muun muassa turvallisuutensa, hyvän koulutuksena ja terveydenhuoltojärjestelmänsä vuoksi. Ulkosuomalaisten kielen ja kulttuurin ylläpitoa tukevat noin 140 Suomi-koulua yli 40 maassa sekä useat muut ulkosuomalaistoimijat. Yhteys Suomeen halutaan säilyttää, vaikka siivet vievät maailmalle.

Ulkosuomalaispoliittinen ohjelma vuosiksi 2017–2021 sisältää useita esityksiä paluumuuton edistämiseksi. Yhtenä toimenpiteenä esitetään paluumuuttoa tukevien palvelujen selvittäminen. Suomi-Seura on valmis osallistumaan työperusteista maahanmuuttopolitiikkaa edistäviin hankkeisiin yhdessä perustamansa ulkosuomalaisparlamentin kanssa. Hallituksen Talent Boost -toimenpideohjelma on esimerkki hankkeesta, jonka tavoitteena on tehdä Suomesta kansainvälisesti houkutteleva paikka työskennellä, opiskella, tutkia ja investoida. Tähän hankkeeseen tulisi ehdottomasti sisällyttää myös ulkosuomalaiset.

Miksi Suomeen ei sitten tulla, jos olemme eri mittarilla mitattuna ykkönen maailmassa?

Suomi-Seura ja ulkosuomalaisparlamentti ovat esittäneet useita ratkaisuehdotuksia, jotka edistäisivät työperusteista maahanmuuttopolitiikkaa. Suomalaisten liikkumista maailmalla ja sen yhteiskunnallisia vaikutuksia tulisi ennakoida pidemmällä aikavälillä ja vaikuttaa aktiivisesti siihen, että Suomi olisi varteenotettava vaihtoehto myös ulkosuomalaisille.

Markus Aaltonen, Suomi-Seura ry:n puheenjohtaja, Ulkosuomalaisparlamentin puhemies

Tina Strandberg, Suomi-Seura ry:n toiminnanjohtaja