Turvapaikan saaneiden työllistyminen kestää 20 vuotta – laaja tutkimus EU-maista kertoo

Mikko Välimaa

EU-maista turvapaikan saaneiden ihmisten työllistyminen voi olla vuosikymmeniä kestävä haaste, arvioi tuore tutkimus.

Pakolaisten ja muiden kansainvälistä suojelua saavien ihmisten työllisyysasteen nostaminen lähelle muiden EU:n ulkopuolelta tulleiden työllisyysastetta kestää noin 20 vuotta. Vielä kauemmin kestää, että työllisyys nousee kantaväestön kanssa samalle tasolle.

Tiedot käyvät ilmi Euroopan maahanmuuttoverkoston EMN:n selvityksestä, jossa oli mukana 24 EU-maata Suomi mukaan lukien.

Kansainvälistä suojelua saaneiden pääsy työn syrjään takkuaa etenkin ensimmäisen neljän vuoden aikana, jolloin heidän työllisyysaste nousee vain 27 prosenttiin. Yhdeksässä vuodessa työllisyydessä lähestytään 40 prosenttia ja 14 vuodessa 60 prosenttia.

66 prosenttiin kansainvälistä suojelua saaneiden työllisyysaste nousee parissa kymmenessä vuodessa.

Suomessa koko väestön työllisyysaste on tällä hetkellä reilut 68 prosenttia. Luvussa on mukana sekä kantaväestö että kaikki maahanmuuttajaryhmät.

Kansainvälisellä suojelulla tarkoitetaan pakolaisasemaa tai toissijaista suojeluasemaa.

Turvapaikan saaneiden työllistymistä hidastavat monet käytännön seikat, joista tärkeimmät ovat koulutuksen ja kielitaidon puute. Esteitä ovat myös monet psykologiset ja fyysiset vaivat ja puutteelliset sosiaaliset, eli "suhteiden" puute.

Tutkimuksen mukaan pakolaisten koulutustaso vaihtelee merkittävästi. Kun iranilaisista perustason ylittävä koulutus on 90 prosentilla tulijoita, jäi afgaaneilla osuus 26 prosenttiin.

Turvapaikan saaneiden työllistyminen on ratkaisevan tärkeää, jos hyvinvointivaltion palveluita halutaan vielä ylläpitää.

EU-maissa rekisteröityi viime vuonna ennätykselliset 1,25 miljoonaa turvapaikanhakijaa, ja myönteisiä turvapaikkapäätöksiä tehtiin 52 prosentissa tapauksista.

Myönteisten päätösten osuus on kasvanut EU-maissa viime vuosina. Vuonna 2010 myönteisten päätösten osuus oli 25 prosenttia.

Kaikissa jäsenmaissa kansainvälistä suojelua saaneilla on lain mukaan pääsy työmarkkinoille. Se ei kuitenkaan takaa työllistymistä, ja EU-maiden välillä on suuria eroja työllisyyspalveluiden tarjoamisessa.

Suomi saa tutkijoilta kiitosta muun muassa lukutaidottomille tarjotuista kieliopinnoista sekä ammattitaidon arvioinnista. Myös Suomen tapa tarjota asunto- ja talousneuvontaa sekä järjestellä vuokravelkoja mainitaan hyvänä käytäntönä.

Vuokravelkojen järjestelyillä on estetty muun muassa useita käännytystapauksia, tutkimus kertoo.

Kelan maksama perusturva sekä helposti haettavissa olevat sosiaalietuudet nostetaan myös esille.