Desinfiointipyyhkeiden ja nenäliinojen kulutus räjähti kovaan kasvuun koronan takia. WC-pönttöön päätyessään ne voivat tukkia koko kiinteistön viemärit.

Jätevesiviemäreitten huoltajia on viime päivinä työllistänyt varsin poikkeuksellinen toimenpide. Jätevesiviemäreitten varrella olevat jätevesipumppaamot ovat tukkeutuneet talouspapereista, nenäliinoista ja erityisesti desinfiointipyyhkeistä, joita ihmiset ovat nyt korona-aikana intoutuneet käyttämään moninkertaisesti normaaliaikaan verrattuna.

– Yleensä pumppaamoita tukkeutuu kerran tai kaksi viikossa. Nyt tuntuu, että joka päivä on pumppaamo tukossa, kertoo jätevedenpuhdistuksen yksikön päällikkö Petteri Jokinen Helsingin seudun ympäristöpalveluista.

Tukkeutumiset alkoivat Jokisen mukaan lisääntyä maaliskuun ensimmäisellä ja toisella viikolla, joten ilmiö ajoittuu hyvin yksi yhteen koronavirusepidemian kanssa.

– Juuri lähettivät minulle maastosta kuvaa, miten pumput ovat taas räteistä tukkeutuneet, sanoo Jokinen.

Desinfiointipyyhe pahin

Vessanpönttöön saa laittaa vain tavaraa, joka varmasti hajoaa vedessä. Käytännössä siis vain ulostetta, virtsaa, pesuvettä ja vessapaperia.

Sen sijaan esimerkiksi talouspaperia, käsipyyhkeitä, nenäliinoja tai desinfiointipyyhkeitä pönttöön ei saa laittaa. Ne voivat aiheuttaa tukoksen, ja sen myötä erittäin pahannäköistä ja -hajuista jälkeä.

Desinfiointipyyhkeet ja käsien puhdistuspyyhkeet ovat koostumukseltaan niin tiukkoja, että niitä on vaikea saada edes repimällä rikki.

Jätevesipumppu on täynnä desinfiointipyyhkeiden ja käsipyyhkeiden jätöksiä. HSY

Jos vessanpönttöön laitettu desinfiointipyyhe ei jää kiinni jo oman talon putkistoon, se lähtee jätevesiputkea pitkin kohti jätevedenpuhdistamoa. Matkan varrella tulee kuitenkin vastaan pumppaamo, joka voimistaa jäteveden virtausta eteenpäin.

Pikkuhiljaa rätit ja pyyhkeet kerääntyvät pumpun juoksupyörän ja pumpun pesän väliin, mikä aiheuttaa jätevesipumpun pysähtymisen. Vaikka pumppaamossa on kaksi pumppua, voivat ne molemmat tukkeutua.

– Sitten tulee ylivuoto ja jätevesi menee maastoon, jos ei ehditä tarpeeksi ajoissa paikalle, kertoo Petteri Jokinen.

Vaikutukset viikkojen kuluttua

Eteläkarjalaisen Savitaipaleen kunnan teknisen osaston osastopäällikkö, LVI-teknikko Vesa Roiko-Jokela pelkää, että pahin on vielä edessä. Erityisesti vanhoissa omakotitaloissa jätevesiviemärit ovat betonisia, joiden rosoiseen pintaan desinfiointipyyhkeet ja nenäliinat tarttuvat hanakasti kiinni.

– Ne aiheuttavat paljon tukoksia sekä yksityisten kiinteistöjen viemäreissä että kunnan omissa viemäreissä, kertoo Roiko-Jokela.

Kun pyyhkeet alkavat hiljalleen tarttua viemäreihin kiinni, voi haiseva todellisuus paljastua vasta muutaman viikon kuluttua.

– Nyt koronan aikana desinfiointiliinojen käyttö on räjähtänyt. Jos niitä laitetaan WC-pöntöstä alas, ne todella ovat tulevaisuudessa riesana. Aikansa ne sinne menevät, mutta viikkojen tai muutaman kuukauden kuluttua ne aiheuttavat ongelmia, sanoo Roiko-Jokela.

Koronaviruksen takia erilaisten desinfiointituotteiden myynti kasvoi räjähdysmäisesti. Petri Kivimäki/Yle

Roiko-Jokelan mukaan kunnan jätevedenpuhdistajalle selviää nopeasti, onko tukos kiinteistössä vai kunnan jätevesiputkessa.

– Jos kunnan liittymäkaivoon ei tule tavaraa ja talossa viemäri tulvii, tukos on siellä kiinteistön vastuualueella eli piha-alueella tai kiinteistön sisällä.

Jos tukos on kiinteistön omistajan puolella, jää tukos hänen korjattavakseen ja maksettavakseen.

– Kyllä sieltä äkkiä tulee omakotitalon omistajalle 500–1 500 euron lasku. Kerrostalossa vielä enemmän, sanoo Savitaipaleen kunnan teknisen osaston osastopäällikkö Vesa Roiko-Jokela.

Omakotitalossa jätevesiputki on yleensä halkaisijaltaan 11 ja kerrostalossa 16 senttimetriä. Vaikka nykyään jätevesiputket ovat muovia, voi niihinkin tulla tukoksia.

– Mitä enemmän on mutkia, sitä suurempi vaara tukokseen on, sanoo Roiko-Jokela.

Ulostevesi lattiakaivosta

Kiinteistöliitto Uusimaan LVI-asiantuntija Arto Kemppainen povaa käsipyyhkeitten ja desinfiointiliinojen takia vaikeuksia erityisesti 40–50-vuotiaille kerrostaloille. Niissä viemärit voivat olla jo valmiiksi tukkeessa.

– Kun niitä on joskus availtu, on huomattu, etteivät ne enää ole viemäreitä vaan imeytyskenttiä. Niissä on niin paljon tavaraa, ruostetta ja kaikkea muuta, kertoo Kemppainen.

Kertakäyttöiset desinfiointi- ja puhdistuspyyhkeet ovat niin tiukkaa materiaalia, että ne eivät WC-pöntössä hajoa. Petri Kivimäki/Yle

Kerrostalossa kaikki jätevesi on yhdistetty pystyviemäriin, joten sama viemäri vaikuttaa Kemppaisen mukaan useaan asuntoon ja useaan kerrokseen.

– Kun johonkin kohtaan tulee tukos, jätevesi alkaa padottua ja pyrkiä jossain vaiheessa ulos. Lattiakaivon kohdalta se tulee ensimmäisenä, sanoo Kemppainen.

Kemppaisen mukaan vieläkin suurempi riski on, että vanha jätevesiputki paineessa halkeaa ja aiheuttaa vesivahingon.

– Sellainen voi muhia siellä rakenteissa pitkään, kertoo Kiinteistto Uusimaan LVI-asiantuntija Arto Kemppainen.

Vaarassa ovat etenkin kerrostalot, joissa on oma jätevesipumppu. Niissä tiukka paperi jää pumpun siipipyörään ja rikkoo pumpun.

Väärinkäyttäjän vika

Niin kerros- kuin omakotitalossa tukoksen korjaus kestää aikansa.

Usein riittää, että puhdistusfirma käy tukoksen imemässä pois. Pahimmassa tapauksessa asunnon rakenteita joudutaan purkamaan, jos tukokseen ei muuten päästä käsiksi. Kiinteistöliitto Uusimaan LVI-asiantuntija Arto Kemppaisen mukaan silloin voi mennä esimerkiksi koko pesuhuone uusiksi.

Suomen vesilaitosyhdistyksen apulaisjohtaja Vesa Rontu kertoo nähneensä varottavia esimerkkejä jätevesiviemäreiden tukkeutumisista myös ulkomailta, joissa koronavirus on iskenyt vielä Suomea rajummin.

Syynä ovat ulkomaillakin olleet käsipyyhkeet, desinfiointipyyhkeet tai kosteuspyyhkeet, joita koronan takia on jätevesiviemäristöön päätynyt tavallista enemmän..

Rontu kertoo, että vastaavat merkit ovat ilmassa nyt Suomessakin.

– Tässä tilanteessa vesihuoltolaitosten henkilöstöllä on muutakin tekemistä kuin käydä rassaamassa tukkeutuvia putkistoja. Siitäkin tulee ihan turhaa käyttökustannusten nousua, minkä loppukädessä asiakkaat kuitenkin maksavat, sanoo Rontu.

Väärän tavaran laittaminen vessanpönttöön kostautuu Ronnun mukaan nopeasti.

– Usein desinfiointi- ja kosteuspyyhkeiden laittaminen WC-pönttöön kohdistuu väärinkäyttäjän omaan nilkkaan. Ensimmäisenä tukkeutuu oman kiinteistön viemäri. Silloin WC-vedet nousevat lattialle ja jäljet johtavat aika nopeasti sylttytehtaalle.

Terveyden- ja hyvinvoinninlaitos THL:n ohjeen mukaan (siirryt toiseen palveluun) käytetyt nenäliinat ja desinfiointipyyhkeet voi laittaa muun roskan mukana roskapönttöön.

Eri jäteyhtiöillä voi olla kuitenkin erilaisia ohjeita varsinkin silloin, kun taloudessa on sairastunut henkilö. Ohjeet kannattaa tarkistaa kunnan tai maakunnan omasta jätehuoltoyhtiöstä.

Ohjeet siitä, mitä WC-pönttöön saa laittaa, löydät esimerkiksi Helsingin seudun ympäristöpalveluiden eli HSY:n sivuilta (siirryt toiseen palveluun).

Lue myös:

Sairastuneen nenäliinoja ei tarvitsekaan pakata erikseen – lajittelu pysyy ennallaan

Lue uusimmat koronavirusuutiset tästä artikkelista