Kannabista ja rattijuopumusta koskeva laintulkinta on muuttunut. Kuvassa lasinen kannabispiippu.

Kannabista ja rattijuopumusta koskeva laintulkinta on muuttunut. Kuvassa lasinen kannabispiippu. Mika Kanerva

Aiemmin rattijuopumussyyte saatettiin nostaa päiviä polttelun jälkeen. Korkeimman oikeuden ratkaisu muutti käytännön.

Kannabiksen käyttö on Suomessa laitonta, joten siitä kiinni jäänyt tuomitaan aina huumausaineen käyttörikoksesta.

Kannabiksen käytöstä kiinni jäänyt autokuski ei kuitenkaan enää automaattisesti saa rattijuopumustuomiota. Tämä johtuu siitä, että kannabista ja rattijuopumusta koskeva laintulkinta on muuttunut.

Ennen kannabista käyttänyt saattoi saada rattijuopumustuomion, vaikka käytöstä olisi kulunut useita päiviä. Uuden käytännön mukaan tuomio tulee käytännössä silloin, kun auton rattiin on tartuttu tuntien sisällä käytöstä.

Laki siis kohtelee pössyttelijöitä aiempaa lempeämmin. Mistä tämä johtuu?

Kannabiksen vaikutus lakkaa tuntien kuluttua, mutta se jättää elimistöön "sormenjäljen"

Uuden laintulkinnan ymmärtämiseksi on ymmärrettävä pari asiaa kannabiksesta.

Kannabista käyttäessä ihmisen elimistöön päätyy tetrahydrokannabinolia (THC). Samalla ihmisen elimistö muodostaa THC:n aineenvaihduntatuotetta, karboksitetrahydrokannabinolia (THC-COOH).

THC on psykoaktiivinen yhdiste. Se päihdyttää, joten sen löytyminen kuskin verestä johtaa aina rattijuopumistuomioon.

Suomessa rattijuopumustuomio on ollut tapana antaa myös silloin, jos kuskin verestä löytyy aineenvaihduntatuotetta THC-COOH.

Yhdisteiden välillä on kuitenkin iso ero.

Ensiksi: THC poistuu elimistöstä henkilöstä ja annoksesta riippuen 6–8 tuntia käytön jälkeen. Aineenvaihduntatuote näkyy veressä päiviä tai jopa viikkoja kauemmin. Se on ikään kuin kannabiksen "sormenjälki", joka paljastaa kannabiksen käytön lähimenneisyydessä.

Toiseksi: Toisin kuin THC, aineenvaihduntatuote THC-COOH ei päihdytä. Se ei heikennä ajokykyä.

On siten loogista, että sen löytyminen kuskin verestä ei johda rattijuopumustuomioon, sanoo oikeustoksikologian yksikönpäällikkö Teemu Gunnar Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:ltä.

– On ihan järkevää, että sen löytyminen usean päivän jälkeen käytöstä ei johda rattijuopumustuomioon, koska sillä ei ole vaikutusta ajokykyyn.

Korkein oikeus teki päätöksen, poliisi ja syyttäjänlaitos muuttivat käytäntöjään

Käytännön muuttumisen syynä on korkeimman oikeuden (KKO) ennakkopäätös muutaman vuoden takaa (siirryt toiseen palveluun). Oikeus hylkäsi syytteet ja hovioikeuden antaman rattijuopumistuomion tapauksessa, jossa autonkuljettaja oli polttanut kannabista muutama päivä ennen ajoa.

Poliisi ja syyttäjä ovat muuttaneet käytäntöään korkeimman oikeuden linjan mukaiseksi. Syyttäjä ei enää nosta syytteitä pelkän aineenvaihduntatuotteen vuoksi, tai poliisi toteaa jo tätä aiemmin, ettei syytä rikosepäilyyn ole.

– Olemme menetelleet KKO:n linjauksen mukaisesti, eli pääsääntöisesti jätetty syytteet nostamatta. Ennen tätä (ennakkopäätöstä) nämä johtivat syytteisiin, sanoo Syyttäjänlaitoksen aluesyyttäjä Tero Kekki.

– Asiaan on reagoitu, ja käytäntö on muuttunut. Ettei tehdä turhaa työtä, sanoo rikostarkastaja Ilpo Pajunen Helsingin poliisilaitoksesta.

KKO:n perusteet ennakkopäätökselle olivat samat kuin THL:n Gunnarilla: THC-COOH "ei vaikuta ajokykyyn eikä liikenneturvallisuuteen korkeinakaan pitoisuuksina", päätöksessä todettiin.

Jos asia on näin, miksi aineenvaihduntatuotteen löytyminen verestä on aiemmin johtanut rattijuopumustuomioon?

Selitys aiemmalle käytännölle on Suomen rikoslaki. Sen mukaan rattijuopumuksesta tuomitaan kuski, jonka veressä on "ajon aikana tai sen jälkeen käytetyn huumausaineen vaikuttavaa ainetta tai sen aineenvaihduntatuotetta".

Korkein oikeus kuitenkin kiinnitti huomiota lainvalmisteluun. Lain esitöissä todetaan, että rattijuopumussäännöstä ei ole tarkoitus soveltaa tilanteisiin, joissa kuskin ajokyvyn ei voida todeta huonontuneen huumausaineen käyttämisen vuoksi.

Kuinka merkittävästä muutoksesta on kyse? "Ei niitä juttuja pilvin pimein ole"

Yhä suurempi osa Suomen rattijuopumustapauksista johtuu huumausaineiden käytöstä. Yleisin kuskien verestä löytynyt huumausaine on amfetamiini. Sitä löytyi viime vuonna 5 107 kuskin verinäytteestä.

Kannabis aineenvaihduntatuotteineen on toiseksi yleisin. Viime vuonna THC:tä löytyi 1 784:stä laboratorioon toimitetusta verinäytteestä. Aineenvaihduntatuotetta THC-COOH löytyi huomattavasti enemmän: 3 794 näytteestä.

Jos kannabiksen aineenvaihduntatuote ei kuitenkaan ole osoitus päihtymisestä, onko osa rattijuopumustilaston kuskeista siis ollutkin ajokuntoisia?

Tällaista johtopäätöstä ei voi vetää.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Poliisi teki viime vuonna noin 21 000 liikennejuopumustutkimusta, joista verinäytetutkimuksia oli 13 457. Verinäytteistä noin 90 prosentissa todettiin joko alkoholia, huumaus- tai lääkeaineita tai molempia.

Suuri osa keskusrikospoliisille toimitetuista näytteistä sisältää useampia aineita. Ajokyvyn kannalta merkityksettömän aineenvaihduntatuotteen lisäksi kuskin veressä ei siis välttämättä ole THC:tä, mutta mahdollisesti jotain muuta huumausainetta. Tai sitten perinteistä alkoholia.

Lisäksi: Poliisin mukaan kuski passitetaan huumetesteihin silloin kun poliisilla on huume-epäilyynsä jokin syy. Esimerkiksi silloin kun alkometri ei värähdä, mutta auto huojuu tai kuskin silmät seisovat.

Sen vuoksi Helsingin poliisin rikostarkastaja Pajunen epäileekin, että päiviä aikaisemmin kannabista käyttäneitä ja siten ajokuntoisia kuskeja ei huumetesteihin juuri päädy.

– Ei niitä juttuja pilvin pimein ole. Pitää olla jokin ärsyke epäillä, että on päihteiden vaikutuksen alainen. Käyttäytyminen, ajovirhe tai joku tämän kaltainen.