Mistä on kyse? Hallitus valmistelee parhaillaan väljennyksiä alkoholin myyntiin ja saatavuuteen.

Alkoholihaittojen kasvun mahdollisuuteen ei ole kiinnitetty asiantuntijoiden mukaan tarpeeksi huomiota.

Riskiryhmien siirtyminen vahvempiin oluisiin ja nuorten alkoholinkäytön kasvu ovat mahdollisia.

Hallituksen suunnitelmat vapauttaa vahvempien, maksimissaan 5,5-prosenttisten oluiden, siiderien ja lonkeroiden myynti vähittäiskauppaan on herättänyt jo vastustusta muun muassa Lääkäriliitossa. Alkoholihaittojen pelätään kasvavan, kun väkevämpiä juomia on helpommin saatavilla. A-klinikan johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki epäilee varsinkin lonkeron ja limuviinojen lisäävän kulutusta.

– Tämä ei olisi välttämättä niin paha uudistus ellei käymisteitse valmistettavuuden rajoitusta olisi poistettu. Markkinoille tulee tuotteita, joita aiemmin on saanut vain Alkon kautta. Ne tulevat erittäin laajaan jakeluun.

Aiemmin kaupoissa ei sallittu juomasekoituksia, joissa oli alkoholia ja esimerkiksi jotain virvoitusjuomaa yhdessä, vaan tuotteet oli valmistettu käymismenetelmällä kuten olut.

– Väistämättä se tulee johtamaan siihen, että käyttö laajenee, kun tulee uudenlaisia tuotteita uusille käyttäjäryhmille. Kyllähän limuviinat maistuvat nuorille ja erityisesti nuorille naisille, jotka eivät ole mitään oluenystäviä yleensä, sanoo Kaarlo Simojoki.

Helsingin yliopiston päihdelääketieteen professori Hannu Alho ei kuitenkaan usko haittojen kasvavan merkittävästi, jos kokonaiskulutus pysyy aisoissa.

Markkinoille tulee tuotteita, joita aiemmin on saanut vain Alkon kautta. Ne tulevat erittäin laajaan jakeluun. Kaarlo Simojoki, A-klinikan johtava ylilääkäri

Viimeisen kymmenen vuoden ajan alkoholin kulutus on ollut Suomessa laskusuunnassa. Samalla ovat vähentyneet alkoholin haitat. Tämä näkyy Alhon mukaan selvästi myös rattijuopumusten, väkivaltarikosten ja sairaalakäyntien vähenemisenä. Vain maksakirroosi ei ole vähentynyt, sen esiintyminen liittyy väestön lihomiseen.

Kääntää hyvän kehityksen laskuun

Sekä Alho että Simojoki pitävät nyt tehtyä päätöstä hyvän kehityskulun vastaisena. Fakta on kuitenkin, että kulutus ja haitat kulkevat käsi kädessä.

– Mielestäni olisi kannattanut säilyttää trendi, että alkoholin kulutus on laskusuunnassa ja tämähän päätös ei tue sitä. Aika näyttää paljonko kulutus lisääntyy. Veikkaukseni on, ettei kauheasti, arvioi Helsingin yliopiston professori Hannu Alho.

Alkoholin saatavuus on jo tällä hetkellä hänen mielestään varsin hyvä.

Jyrki Lyytikkä / Yle

A-klinikan ylilääkäri Kaarlo Simojoki on kuitenkin huolestuneempi. Alkoholin suurkuluttajat juovat puolet suomalaisten käyttämästä alkoholista joka tapauksessa, mutta riskiryhmänä on hänen mukaansa puoli miljoonaa riskikäyttäjää, jotka suosivat nyt pääasiassa oluita ja siidereitä, mietoja alkoholijuomia.

Jos tästä ryhmästä siirtyy osa vahvempiin juomiin, kokonaiskulutus kasvaa ja samalla alkoholihaitat.

– Kyllähän tämä porukka on se, joka ratkaisee tämän uudistuksen haitat ja hyödyt. Tämä on hiukan unohtunut tässä. Eihän heidän tarvitse paljon lisätä käyttöä, jotta lipuvat sinne ongelmakäyttäjien puolelle.Tästä olen ollut huolissani. Ymmärretäänkö oikein, että ryhmä johon meidän pitää vaikuttaa, on tämä 500 000? kysyy A-klinikan ylilääkäri.

– Vastaanotollani on ollut vuosien varrella ihmisiä, joilla ei ole mitään erityistä syytä. He ovat vaan lipsuneet siihen ajan kanssa, sanoo Simojoki.

Simojoen mukaan haitat ovat jääneet keskustelusta ihan tarkoituksenmukaisesti pois.

– Tämä on ollut häkellyttävä kokonaisuus, kun niin laajalla rintamalla vapautetaan monella tapaa. Tulee prosenttinosto, ulosmyyntioikeus, käymispykälän poisto, tulee pienpanimoiden myyntioikeus ja vielä velaksimyynti. Kerralla rysäytetään sellainen muutos, että ollaanko meillä siihen ihan kypsiä, Kaarlo Simojoki pohtii.

– Olisin vielä ymmärtänyt, että prosenttiosuus nostetaan viiteen ja puoleen. Mutta kun siihen lisättiin käymispykälän poisto, niin se teki siitä vaarallisen muutoksen, jolloin haitat tulevat ylittämään hyödyt merkittävästi, sanoo A-klinikan yliilääkäri.

Kauppojen ehdoilla

Väkevämpien juomien myynnin salliminen on professori Hannu Alhon mukaan poliittinen päätös, joka syntyi kaupan painostuksesta. Työpaikkojen lisääntymisestä nyt tehdyllä ratkaisulla hän ei ole nähnyt luotettavia tilastoja.

– Pääasia on, ettei viinejä vapautettu kauppaan, koska se olisi aivan varmasti lisännyt kulutusta, Alho sanoo.

Yle

Viinien tuominen ruokakauppaan arkipäiväistäisi niiden käyttöä ruokajuomana ja samalla kokonaiskulutus nousisi. Professori Hannu Alho arvioi, että viinipullon nappaaminen kainaloon olisi paljon haitallisempaa. Hän sallisi kuitenkin esimerkiksi joidenkin erikoisjuomien, kuten vahvempien oluiden, myynnin vähittäiskaupoissa.

Pääasia on, ettei viinejä vapautettu kauppaan, koska se olisi aivan varmasti lisännyt kulutusta. Hannu Alho, päihdelääketieteen professori, Helsingin yliopisto

Ylilääkäri Kaarlo Simojoki ei pidä Viron-tuonnin rajoittamista pätevänä syynä. Jo nyt oluen ja lonkeron tuonti Suomenlahden yli on Simojoen mukaan tilastojen perusteella vähentynyt.

– Pidän hyvin epävarmana ja spekulatiivisena Viron-tuonnin vähenemistä. Kuinka moni hakee Etelä-Suomen ulkopuolelta Virosta oluensa, se ostetaan enemmän lähikaupasta, arvioi Simojoki.

Ravintolat saavat jatkossa mahdollisesti myös myydä alkoholia ulos. Saako sitten jatkossa sixpackin olutta pizzan kylkeen, sitä ei vielä ole missään arvioitu.

Tuleeko lisää krapulapäiviä?

Eri arvioiden mukaan jopa 80 prosentilla suomalaisista työpaikoista on todettu alkoholista johtuvia ongelmia, muistuttaa Simojoki. Alkoholihaitat aiheuttavat pari miljoonaa sairauspoissaolopäivää vuodessa.

– Alkoholikuolemien osuus todennäköisesti kasvaa, siitä ei päästä mihinkään, Simojoki sanoo.

Samaan aikaan, kun alkoholin myynnin omavalvontaa lisätään, vähennetään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen resursseja seurata kulutuksen vaikutuksia. Kaarlo Simojoki näkee vaikeana jälkikäteen saada lisääntynyt kulutus sääntelyllä kuriin.

– Millä me seuraamme vaikutuksia ja teemme korjausliikkeen, jos tarvitaan?

Millä me seuraamme vaikutuksia ja teemme korjausliikkeen jos tarvitaan? Kaarlo Simojoki, A-klinikan johtava ylilääkäri

– Kukaan ei enää seuraa näitä tietoja. Nyt pitäisi päinvastoin huolehtia siitä, että seurantaan ja arviointiin riittää resursseja jatkossa, koska kustannukset yhteiskunnalle ovat pahimmillaan niin suuret ja tutkimusrahat ovat pieniä haittakustannuksiin verrattuna.

A-klinikan ylilääkäri Kaarlo Simojoki on hämmentynyt alkoholiuudistuksen laajuudesta. Hänen mukaansa pienemmätkin uudistukset olisivat riittäneet.

– Annetaan isolla kädellä mahdollisuudet myynnin maksimoimiseen.

Sekä Simojoki että Alho muistuttavat Ruotsin aivan päinvastaisesta kehityksestä. Alkoholin saatavuutta on rajoitettu, ruokakauppojen olut on laimeampaa ja Systembolagetin viinakauppaa ei löydy marketin ovenpielestä.