Kunnissa ei ole vielä ymmärretty, mihin kaikkeen syntyvyyden lasku vaikuttaa, sanoo Päijät-Hämeen maakuntajohtaja Laura Leppänen.

31-vuotias Tanja Vikman kulkee vastavirtaan. Hän asuu alle kolmentuhannen asukkaan Hartolassa ja loppiaisaattona hän sai kolmannen lapsensa. Muuttoliike ei ole imaissut häntä virtaansa.

– Tuskin asuisin Hartolassa, jos mies ei olisi löytynyt sieltä. En ole kuitenkaan mikään kaupunkiasuja, vaan pidän itseäni pienen kylän ihmisenä.

Vikmanin kaltaiset naiset alkavat olla Hartolassa yhä harvinaisempia. Tilastojen mukaan monet muut tekevät päinvastaisen valinnan. Hartola on menettänyt 2000-luvun aikana yli puolet synnytysikäisistä naisista. Hartolassa syntyi viime vuonna yhdeksän lasta.

Vikman tietää, että Hartolassa lapsiperheiden palvelut eivät voi pysyä nykyisellä tolallaan, kun lapsimäärä vähenee kaiken aikaa.

– Eihän palveluita voi pitää, jos ei ole käyttäjiä. Mutta täytyy pitää niistä kynsin hampain kiinni tai ainakin vähän hidastaa vauhtia.

Päijät-Hämeen maakuntajohtaja Laura Leppäsen mielestä enää ei kannattaisi vitkastella, muuten kunnat ajautuvat taloudelliseen kriisiin.

Tanja Vikman toivoo, että loppiaisaattona syntynyt poika saisi käydä ainakin peruskoulun loppuun Hartolassa. Juha-Petri Koponen / Yle

Yle kertoi viime viikolla, että nuorten naisten määrä on 2000-luvulla kasvanut vain Uudellamaalla ja Pirkanmaalla. Muualla Suomessa synnytysiässä olevien naisten määrä on pudonnut, eniten Kainuussa ja Etelä-Savossa. Päijät-Hämeessä 15–44 -vuotiaiden naisten määrä on pudonnut yli 10 prosenttia.

Syntyvyyden lasku ja synnytysikäisten naisten määrän vähentyminen tarkoittaa maakunnissa väistämättä myös voimakasta lasten ja nuorten palveluiden karsintaa. Kaikkiin päiväkoteihin ja kouluihin ei riitä lapsia.

Päijät-Hämeen keskussairaalan synnytysosastolla on jo jouduttu järjestelemään kätilöiden töitä uudelleen. Viime vuonna syntyi 1 450 lasta, mikä on 150 edellisvuotta vähemmän. Määrä laskee tasaista tahtia.

Ensimmäistä kertaa synnytysosaston kalenterissa on päiviä, joissa ei ole yhtään nuppineulaa syntyneen lapsen merkiksi.

– Vaikka hiljaisia päiviä on, onmyös päiviä, jolloin synnytyksiä voi olla kymmenenkin. Siksi henkilöstöä ei voi siirtää pysyvästi naistentautien osastolle, sanoo ylilääkäri Antti Puhakka.

"Sopeuttaminen on sitä, että laitetaan palveluita kiinni"

Seuraavaksi lapsikato alkaa näkyä päiväkodeissa ja kouluissa. Kuntien pitäisi sopeuttaa palvelunsa lasten määrään.

– Sopeuttaminen on sitä, että laitetaan palveluita kiinni. Kun lapsia on vähemmän, henkilöstöäkin tarvitaan vähemmän. Varmasti tulemme tarvitsemaan uudelleenkoulutusta ja uusia urasuuntia, sanoo Päijät-Hämeen maakuntajohtaja Laura Leppänen.

Leppäsen mukaan lasten ja nuorten palveluita ei pidä kuitenkaan heikentää. Ne palvelut, jotka jäävät, pitäisi olla laadukkaita.

– Tämä ei tarkoita sitä, että heitettäisiin hanskat tiskiin. Meidän pitää houkutella uusia asukkaita ja paluumuuttajia. Mutta syntyvyydelle me emme oikein voi mitään, se on ihmisten henkilökohtainen valinta.

Leppänen tietää, että päättäjien on vaikea sulkea kouluja tai päiväkoteja, kun vanhempien ja muiden asukkaiden vastustus on kovaa.

Toinen vaihtoehto on kuitenkin vielä karumpi.

– Jos mitään ei tehdä, meillä on edessä iso talouden kriisi. Meillä olisi vajaakäyttöä lasten ja nuorten palveluissa ja samaan aikaan resurssipula vanhusten hoidossa. Muutokseen mennään joka tapauksessa, vaikka kriisin kautta.

Maakuntajohtaja kehottaa kuntia yhteistyöhön. Koulujen ja päiväkotien palveluita voi järjestää myös kuntarajojen yli.

Useat maakunnat odottavat kuntatalouden konsulttiyhtiö Perlaconin laskelmia, joissa on tarkat luvut siitä, kuinka monta päiväkotia tai koulua on suljettava tämän vuosikymmenen aikana ja kuinka monen ammattilaisen edessä on uudelleenkoulutus. Laskelmat julkaistaan tammikuun aikana.