Euroopan lentoturvallisuusvirasto EASA on perustanut työryhmän, jonka tehtäväksi on annettu selvittää miehittämättömien ja miehitettyjen ilma-alusten välisten törmäysten riskejä.

Työryhmä käy läpi sattuneet vaaratilanteet ja selvittää, millaista vaaraa törmäys aiheuttaa miehitettyjen lentokoneiden, isojen ja pienten, tuulilaseille, moottoreille ja muille rakenteille. Työn on määrä valmistua heinäkuun 2016 loppuun mennessä, jonka jälkeen EASA päättää jatkotoimista.

Aivan liian myöhään, sanovat monet. Miehittämättömät ilma-alukset ovat yleistyneet räjähdysmäisen nopeasti.

Ilmailuturvallisuuden vaalijat ovat useimmissa maissa vasta nyt sormi suussa ihmettelemässä, millaista riskiä ne edustavat ja mitä tämän riskin minimoimiseksi pitäisi tehdä.

Yhtä maata epäröinti ei kuitenkaan koske.

Suomen lentoturvallisuudesta vastaava viranomainen Trafi ei ole jäänyt odottelemaan työryhmien selvityksiä eikä yhtenäisiä eurooppalaisia säädöksiä, vaan omaksunut yllättävänkin liberaalin tavan suhtautua tähän uuteen ilmailumuotoon.

Ilmailuturvallisuutta vaalivat viranomaiset sääntelevät tontilleen kuuluvia toimintoja riskiperusteisesti.

Trafissa on ilmeisesti päätetty, että miehittämättömään ilmailuun liittyvät riskit ovat erittäin vähäiset. Niinpä tätä toimintaa ei meillä säädellä juuri millään tavalla.

”Suomessa on Euroopan ja maailman liberaalein säännöstö”, kehui Trafin johtava asiantuntija Jukka Hannola työnantajansa järjestämässä RPAS-seminaarissa Helsingin Finlandia-talolla vapun alla.

Tämä kaikki on hienoa ja kaunista – edellyttäen, että RPAS-toimintaan liittyvät riskit ovat todella niin alhaiset kuin Trafissa selvästi uskotaan eivätkä niin suuret kuin muualla maailmassa selvästi pelätään.

Maailman liberaalein sääntely joutuu outoon valoon, jos jotakin sattuu.

Toistaiseksi ei ole sattunut, mutta läheltä on liipannut. Liikennelentäjien järjestöt ovat hyvin huolissaan kurittomasta RPAS-lentelystä.

Juuri ennen Trafin RPAS-seminaaria media raportoi tapauksesta, jossa miehittämätön lentokone oli osunut Lontoon Heathrow’n kenttää lähestyvään British Airwaysin Airbus-matkustajakoneeseen.

Trafin ilmailujohtaja Pekka Hentulla oli tässä asiassa iloista kerrottavaa seminaariväelle. Kyseessä olikin median möhläys.

Henttu oli kuullut Britannian ilmailuviranomaiselta CAA:lta, ettei Airbusiin ollut törmännyt miehittämätön ilma-alus vaan muovipussi eikä sekään ehkä ollut törmännyt koneeseen, johon ei jäänyt minkäänlaista jälkeä.

Nyt ilmeisesti selvitetään, kuinka muovipussi oli päässyt nousemaan yli kilometrin korkeuteen.

Yhteentörmäysriski on kuitenkin todellinen.

Suomessa lentäjät ovat Hannolan mukaan tehneet tästä aiheesta kolme raporttia, joista yksi koski vakavaa vaaratilannetta.

Yhdysvalloissa raportoidaan noin sadasta tapauksesta kuukaudessa.

RPAS-yhteisölle raportointi on outo käsite. Henttu patistelikin kuulijoita kehittämään omin päin mobiilipohjaista raportointijärjestelmää.

Ennen pitkää luvassa on myös EASA-tason määräyksiä. Ennen niitä asiaa siis selvitellään huolella, muun muassa nyt nimitetyssä työryhmässä.

Trafi seuraa tätä kehitystä ilmeisen huolestuneena. Se ei suurin surmin haluaisi luopua omaksumastaan liberaalista sääntelylinjasta.

Suomi ajaa tätä linjaa myös EASA:n regulaatioon.

”Me painamme tässä asiassa päälle kuin yleinen syyttäjä”, sanoi Trafin toinen RPAS-asiantuntija Samuli Vuokila. Henttu on EASA:n hallintoneuvoston puheenjohtaja.

Hannola ei kuitenkaan ollut toiveikas. Hänen mukaansa eurooppalaiset maat eivät ole tulossa Suomen linjoille säädösten liberaalisuudessa.

Finlandia-talolle kerääntyi salillinen nopeasti kasvavan alan kaupallisia toimijoita. Tunnelma oli vähän kuin herätyskokouksessa.

Tahtipuikkoa heilutti Trafi. Se ei tässä asiassa tyydy olemaan turvallisuutta valvova viranomainen vaan on ottanut laajemman roolin.

Trafi työskentelee hartiavoimin RPAS-laitteiden kaupallisen käytön edistämiseksi Suomessa.

Ilmailujohtaja Hentun mukaan Euroopassa on viranomaisia, jotka elävät menneessä ja yrittävät tappaa digitalisoinnin mukanaan tuoman kehityksen. Hentun mielestä elämme sääntöjen purkamisen aikaa, jossa sääntelyn pitäisi olla viimeinen vaihtoehto.

Hän kertoi RPAS-sääntelyn esimerkkinä espanjalaisista määräyksistä ja vakuutti, että ”me emme ole tällaisia”. Trafi haluaa minimisääntelyä.

”Maailman ja Euroopan liberaalein sääntely” kiteytyy yhteen, viime syksynä annettuun ilmailumääräykseen OPS M1-32. Kun monissa muissa maissa kaupallisten yrittäjien on saatava viranomaiselta toimilupa, meillä ainoa vaatimus on ilmainen rekisteröityminen Trafissa.

Monissa maissa kaupallisilta lennättäjiltä vaaditaan koulutusta ja lupakirjaa, meillä ei.

Hannola kertoi tapauksista, joissa ulkomaiset vakuuttajat ovat kyselleet suomalaistoimijoiden lupakirjoja. Koska semmoisia ei meillä vaadita, kysyjille on lähetetty lupakirjan numeron asemasta kyselyn numero Trafin diaariossa.

Yleisöä nauratti, kysyjää ehkä ei.

Yksi kuuma peruna maailmalla on RPAS-laitteen lennättäminen niin kauas, ettei lennättäjällä ole siihen enää näköyhteyttä. Tämä BVLOS-toiminta (Beyond Visual Line of Sight) on yleensä tiukasti kielletty.

Meillä se edellyttää vain ilmatilan varaamista, ja Hannola lupasi viranomaisen toimivan tässä asiassa mahdollisimman ripeästi.

”Sääntely sallii meillä enemmän kuin missään muualla. Nyt vain tekemään”, hän patisteli kuulijoitaan.

Trafin listoilla on nyt 522 operaattoria, joiden käytössä on 729 RPAS-konetta.

Niistä pienimmät painavat puoli kiloa ja suurimmat 30 kiloa. Yleisimmät käyttötarkoitukset ovat valokuvaaminen, median tarpeet ja rakennusten ja voimalinjojen tarkastukset.

Trafi patistelee yrittäjiä järeämpään kalustoon ja kunnianhimoisempaan toimintaan.

”Liberaalin sääntelyn tarkoituksena on saada alalle lisää toimijoita”, Hannola sanoi.

Seminaarissa esiintyi yksi yritys, jolle Suomen löyhä RPAS-sääntely on antanut hyvät eväät mittavaankin liiketoimintaan. SharperShape-niminen startup-yritys käyttää RPAS-laitteita voimalinjojen tarkastuksiin ja pyrkii tekemään isoa bisnestä ennen muuta Yhdysvalloissa.

”Trafi on tarjonnut meille globaalin kilpailuedun, koska me pääsemme Suomessa lentämään ja kehittämään vapaasti BVLOS-lentoja. Yhdysvalloissa ne on kielletty kokonaan”, kehui SharperShapen hallituksen puheenjohtaja Samuel Salmenlinna.

”Suomessa viranomainen kohtelee yrityksiä hyvin. Tämä on globaalissa mittakaavassa hyvä paikka.”

RPAS tulee englanninkielisistä sanoista Remotely Piloted Air Systems.

Miehittämättömistä ilma-aluksista käytetään yleisesti myös lyhenteitä UAV (Unmanned Air Vehicle) tai UAS (Unmanned Air Systems).

Suomen kielessä tällainen laite aiheuttaa todellisen ongelman. Miehittämätön ilma-alus tai lentokone on pitkä ja kankea sana.

Lennokki liittyy ilmailun harrastamiseen ja antaa väärän kuvan siviili- ja sotilaskäytössä olevista, usein hyvinkin järeistä lentolaitteista.

Nimikilpailu olisi paikallaan.