Pääkaupunkiseudun halkova Kehä ykkönen saa varrelleen tuplasti normaalia tiheämmän rivistön peltipoliiseja. Tiuhan tolpparivistön on tarkoitus estää kiihdyttely ja jarruttelu kameralta toiselle ja siten sujuvoittaa liikennettä.

Moni mieltää automatkansa pääkaupunkiseudun halkovalla kehätiellä toivottomaksi mateluksi. Liikenteen asiantuntijat ovat kuitenkin toista mieltä. Kaasujalkaa painetaan Kehä ykkösellä siinä määrin, että jatkuvia ylinopeuksia on jopa yllättävän paljon.

Liittymätiheys yksistään on niin suuri, että kamerat täytyy laittaa tiheämpään. Ely-keskuksen liikenneturvallisuusvastaava Marko Kelkka

Ely-keskus on tarttunut toimeen ja asennuttaa lokakuun lopusta alkaen Kehä ykkösen varteen yhteensä 26 kamerapistettä.

Tolppia nousee kuin sieniä sateella. Normaalisti peltipoliiseja asennetaan 4-7 kilometrin välein, Kehä ykkösellä kamerapisteet ovat jatkossa 2-3 kilometrin välein.

– Liittymätiheys yksistään on niin suuri, että kamerat täytyy laittaa tiheämpään, liikenneturvallisuusvastaava Marko Kelkka Ely-keskuksesta toteaa.

Liikenneturvallisuusvastaava Kelkan mukaan tiheästi asennettujen tolppien on tarkoitus myös sujuvoittaa liikennevirtaa, kun tolppien välinen kiihdyttely ja jarruttelu vähenee.

Autojen poimiminen pientareelle on hankalaa

Kehä ykkösen keskiosa on Suomen vilkasliikenteisin tie. Kaksi ajorataisella kehäväylällä suhaa keskimäärin 90 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kesäkaudella liikenteen seassa nopeuksia valvovat moottoripyöräpoliisit, myös siviilivetimissä. Muutoin valvonta on poliisin näkökulmasta haastavaa.

Kehällä on erittäin vähän paikkoja missä pystymme ottamaan autoja turvallisesti sivuun. komisario Dennis Pasterstein, Helsingin poliisi

– Kehällä on erittäin vähän paikkoja missä pystymme ottamaan autoja turvallisesti sivuun, sanoo komisario Dennis Pasterstein Helsingin poliisista.

Ja kun autoja ohjataan sivuun, muu liikenne hidastuu uteliaisuudesta sinivilkkuja kohtaan, Pasterstein lisää. Hän ei suostu paljastamaan kuinka moneen tolppaan kamera oikeasti asennetaan.

– Kameroiden arvo on 35 000 euroa kappaleelta. Ei ole mitään sellaista perustetta, että joka tolpassa pitäisi olla kamera.

Kuvamuisto kotiin nopeimmillaan vuorokaudessa

Aiempien valvontajaksojen perusteella kameravalvonta on vähentänyt henkilövahinko-onnettomuuksia noin viidenneksen.

– Nopeus tasoittuu ja sen myötä toivottavasti peräänajot ja ohitusonnettomuudet myöskin vähenevät, Ely-keskuksen liikenneturvallisuusvastaava Marko Kelkka summaa.

Vastaavia kokemuksia on jo saatu Kehä kolmoselta.

Kehä ykkösellä salamavalot alkavat räpsyä todenteolla ensi vuoden alusta lähtien. Langattoman kuvansiirron ansiosta peltipoliisin ottaman kuvan käsittely sujuu alle minuutissa. Kaikki Suomen peltipoliisien nappaamat otokset käsitellään Helsingin Malmilla.

Nopeimmassa mahdollisessa tapauksessa kuvamuisto kiirehtimisestä eli ehdollinen rikesakko tai huomautus voi kilahtaa postiluukusta jo seuraavana päivänä.