Vaate muotoilee ketä olemme ja mitä sukupuolta olemme. Kuvittelemme valitsevamme vaatteet täysin itse, mutta totuus on toinen. Mediatutkija Anne Soronen ja muodintutkimuksen dosentti Annamari Vänskä molemmat puhuvat siitä kuinka valtava merkitys muotiteollisuudella, brändeillä ja kauppojen sisäänostajilla on.

Totta kai meillä on toimijuutta yksilöinäkin, eihän me robotteina tuolla kuljeta. Annamari Vänskä

Muotimediallakin on oma osansa siinä mitä päälle laitamme. Naistenlehtien työntekoa tutkineen Sorosen mukaan toimittajat ja stylistit ovat ylpeitä siitä, että pääsevät vaikuttamaan naisten pukeutumiseen.

– He puhuvat naistenlehtien journalismin tulevaisuudesta ja siitä millaisia naiskuvia välitetään. Muoto on moninaistunut siitä mitä se on aiemmin ollut naistenlehdissä.

Vänskä lisää listaan vielä julkkiskulttuurin. Julkkisten pukeutuminen vaikuttaa hänen mukaansa yllättävän paljon siihen miten pukeudumme.

Emme ole sentään muodin robotteja

Suuri verkosto ympärillämme vaikuttaa vaatekaappimme sisältöön. Emme kuitenkaan ole aivan vailla valtaa.

Nina Keski-Korpela / Yle

– Totta kai meillä on toimijuutta yksilöinäkin, eihän me robotteina tuolla kuljeta. Se on kuitenkin rajoittunutta. Valitsemme aina jostain valmiiksi rajoitetusta valikoimasta, Vänskä kuvailee.

Naiset saavat nykyään aika vapaasti pukeutua ja garderobi on laaja. Sen sijaan miehillä se on hyvin kapea. Annamari Vänskä

Vaatteet voivat Vänskän mukaan kertoa mitä fanitamme, mihin ryhmään haluamme kuulua, mitä haluamme korostaa milloinkin.

– Se on melkein psykoanalyysin vaativaa pohdintaa, mistä kaikista lähteistä vaikutteet tulevat.

Naiskuva on nykyään monipuolinen

Muoti on sidoksissa yhteiskuntaan ja sen arvoihin. Nainen vapautettiin muodissa esimerkiksi 1920-luvulla, kun materiaalit kehittyivät ja toisaalta nainenkin sai pukeutua housuihin. Nykyään ei voi enää määritellä millainen naiskuva on muodissa.

Yle

– On hyvin erilaisia naiskuvia. Niistä ei ole yksiselitteisesti helppo sanoa mikä on emansipoitunut. Aivan hyvin nainen voi olla supernaisellinen korkokenkiä käyttävä ja emansipoitunut toimija. Ei olla enää kahlittuja joihinkin yksisilmäisiin identiteetteihin, sanoo Vänskä.

– Naistenlehdissäkin voi olla ihan hyvin vinkkejä miten haetaan vaatteita miesten osastolta. Painopiste on huippumuodin sijaan käyttömuodissa ja vaatteissa, joissa voi liikkua vapaasti, eivätkä vaatteet saa rajoittaa olemusta, jatkaa Soronen.

Aivan hyvin nainen voi olla supernaisellinen korkokenkiä käyttävä ja emansipoitunut toimija. Annamari Vänskä

– Naisethan saavat nykyään aika vapaasti pukeutua ja garderobi on laaja. Sen sijaan miehillä se on hyvin kapea, lisää Vänskä.

Missä on miesten hame?

Mies saa Vänskän mukaan pukeutua lähinnä housuihin ja paitaan, pukuun ja farkkuihin. Muu on epämiehekästä.

Juha Nurminen

– Missä miesten hame on? Tai ylipäätään maskuliinisuutta haastavat vaatteet? Niitä ei juuri ole.

Hameen historia kuitenkin on miehinen vähintään 1600-luvulle asti. Korkokengätkin olivat 1700-luvun lopulle asti miesten kengät.

– Miehet ovat voineet myös pukeutua sukkahousuihin ja niillä on korostettu miesten säärien eroottisuutta. Nämä merkitykset ovat muuttuneet miesten kannalta huonompaan suuntaan.

Pukeutumisen vapaus on siis nykyään naisella?

– Kyllä, nyökkäävät molemmat tutkijat.