Valtioneuvoston kanslia peruutti pääministerille vuosikymmeniä tulleen Kauppalehden vapaakappaleen kaksi viikkoa kriittisen Sipilä-jutun jälkeen. Ministeriön mukaan lehteä ei olisi pitänyt peruuttaa.

Kauppalehden Optio julkaisi 2. helmikuuta kriittisen artikkelin pääministeri Juha Sipilästä.

Artikkelin otsikko oli " Mielensäpahoittaja " . Artikkelissa käsiteltiin muun muassa Sipilän uskonnollista taustaa, vaikeaa mediasuhdetta ja näiden kahden asian mahdollista yhteyttä.

Kaksi viikkoa myöhemmin valtioneuvoston kanslia peruutti Sipilälle tulevan Kauppalehden.

Kauppalehden talousaikakauslehti Optio julkaisi 2. helmikuuta laajan henkilökuvan Sipilästä otsikolla " Mielensäpahoittaja " . Kriittisessä artikkelissa käsiteltiin muun muassa pääministerin vaikeaa suhdetta mediaan.

- Yrittäjä Juha Sipilän piti tuoda insinöörimäistä ryhtiä poliittiseen johtamiseen. Pääministerinä hänestä on paljastunut herkkänahkainen johtaja, joka runnoo läpi näkemyksiään ja uhkaa erolla, jos muut eivät taivu, artikkelin ingressissä kuvaillaan.

Artikkelissa mainitaan kolme teemaa, joista uutisoiminen saa Sipilän hermostumaan: lähipiiri, uskonto ja varallisuus.

- Suhtautuminen mediaan paljastaa yhden Sipilän luonteenpiirteen: taipumuksen pahoittaa mielensä herkästi. Näyttää siltä, että Sipilän mielestä media saisi mieluummin olla sylikoira kuin vahtikoira. Sipilä vaikuttaa aidosti yllättyneen siitä, että media ruotii pääministerin toimia kriittisesti.

Artikkelia varten haastateltiin useita asiantuntijoita, muun muassa poliittista ja uskonnollista vallankäyttöä tutkinutta Jouni Tilliä. Tillin mukaan Sipilän uskonnosta kumpuava ajattelutapa on kitkassa demokratian kanssa.

- Hän tietää, miten johdetaan herätysliikkeessä ja miten johdetaan yrityksessä. Molemmissa johtaja määrää ja muut tottelevat, Tilli sanoo.

Tilli tulkitsi Sipilän kimpaantumisen Ylelle selittyvän ainakin osittain hänen uskonnollisella taustallaan.

- Lestadiolaisten miesten tapa reagoida vaikeuksiin on nimenomaan uhriutuminen.

Kulukuuri ei selitä

Kaksi viikkoa Option artikkelin ilmestymisen jälkeen valtioneuvoston kansliasta tuli ilmoitus, jonka mukaan Sipilälle tuleva Kauppalehti pitää peruuttaa. Syytä peruuttamiselle ei kerrottu.

Ajankohdan lisäksi peruuttaminen oli sikäli erikoista, että kyseessä oli Suomen pääministerille osoitettu vapaakappale, joka on tullut valtioneuvoston kansliaan ainakin " Holkerin ajoista lähtien " . Harri Holkeri (kok) oli pääministeri vuosina 1987-1991.

Valtioneuvoston kanslian mukaan ministeriöön tulee useita maksullisia Kauppalehtiä, joten pääministerille tulleen vapaakappaleen peruuttamista ei voi selittää ainakaan kustannussyillä.

- Siinä on varmaan tapahtunut hätiköity ratkaisu. Joku inhimillinen erehdys, valtioneuvoston sisäisen viestinnän ja tietotuen sekä käännös- ja kielitoimialan johtaja Kaija Uusisilta arvelee.

Tietotuki- ja julkaisuyksikön päällikön Outi Örnin mukaan valtioneuvoston kanslia aikoo vähentää painettujen lehtien tilaamista vuosina 2017-2019 ja säästää sitä kautta veronmaksajien rahoja.

Örnin mukaan tarkoitus ei ole kuitenkaan peruuttaa vapaakappaleita.

Optiossa olleen artikkelin ja peruuttamisilmoituksen mahdollista yhteyttä koskevassa asiassa Örn pyytää kääntymään valtioneuvoston kanslian alivaltiosihteerin Timo Lankisen puoleen.

Virhe tapahtunut

Lankisen mukaan valtioneuvoston kanslian tavoitteena on ollut - kuten Örn totesi - vähentää valtioneuvoston ja sen ministeriöiden paperilehtien tilauksia ja hyödyntää nykyistä laajemmin sähköisiä lehtiä koko valtioneuvostossa.

- Valtioneuvoston kanslian tarkoituksena ei ole ollut vähentää Kauppalehden tai muiden lehtien vapaakappaleiden määrää. Kauppalehden vapaakappaleen tilauksen peruutuksessa on tältä osin tapahtunut virhe, Lankinen myöntää.

Lankisen mukaan valtioneuvostolla ja sen kaikilla ministeriöillä on käytössään Kauppalehden digi- ja mobiiliversiot. Lisäksi valtioneuvostolle tulee kymmeniä paperisia Kauppalehtiä, joista viisi tulee valtioneuvoston kansliaan.

Paperiversio tulee esimerkiksi pääministerin valtiosihteerille Paula Lehtomäelle ja pääministerin erityisavustajalle Riina Nevamäelle.

- Pääministeri lukee Kauppalehden sähköisenä versiona mobiililaitteelta, Lankinen sanoo.

Kauppalehti kuuluu Iltalehden kanssa samaan Alma Media -konserniin.