Proslulý ekonom Thomas Piketty, který vzbudil celosvětovou pozornost knihou Kapitál v 21. století, uveřejnil na konci listopadu ve francouzském listu Le Monde článek Bezpečnostní opatření nestačí. Piketty v něm odůvodňuje vznik terorismu, včetně tak zvaného Islámského státu, ekonomickou nerovností mezi státy na Blízkém východě a tvrdí, že k ní přispívají svou politikou i západní země.

Unikátní výběr informací ze světa, které v češtině nenajdete nikde jinde. Podpořte Deník Referendum! ♥︎ Daruji ×

Zmiňuje se také o dalších souvisejících příčinách vzestupu islámského terorismu, z nichž většinu prohlubuje rovněž Západ: regionální války, podpora bohatých ropných šejků, vývoz zbraní či selhání evropské integrace. List Washington Post, který původní zprávu z francouzštiny částečně přeložil, teorii označil za „možná jedno z nejkontroverznějších” vysvětlení pozadí imigrační krize.

Nejvyšší míra nerovnosti na světě

V oblasti od Íránu až po Egypt žije tři sta milionů lidí — pouhých deset procent z nich v ropných státech Zálivu, které přitom vlastní šedesát až sedmdesát procent veškerého bohatství v regionu. Piketty neuvádí, o jaké země se konkrétně jedná, ale soudě podle jeho podobně tematicky zaměřené studie z minulého roku se jedná o Saúdskou Arábii, Katar, Spojené arabské emiráty, Kuvajt, Bahrajn a Omán.

Kromě náboženských rozdílů je tak podle Pikettyho nestabilita a křehkost politicko-sociálního systému blízkovýchodních zemí dána především nerovným rozdělením příjmů ze zdrojů ropy. Koncentrace takové míry bohatství v zemích s tak nízkým počtem obyvatel v regionu vytváří podle něj „nejvyšší míru nerovnosti na světě“.

Nerovná distribuce majetku i příjmů panuje nejen mezi státy, ale i v rámci bohatých monarchiích samotných: bohatství drží v rukou úzká skupina lidí, zatímco většina lidí, zejména ženy a imigranti, žijí v podmínkách blížících se otroctví.

Odpovědnost nese i Západ

Zvláště kritický je Piketty k roli Západu, který podle něj nerovnost udržuje a chová se pokrytecky: „Režimy vojensky i politicky podporují západní síly — šťastné za pár drobků, které dostanou na financování svých fotbalových klubů nebo za prodej zbraní. Není divu, že naše poučky o sociální spravedlnosti a demokracii nenacházejí odezvu mezi tamějšími mladými.“

Francouzský ekonom se ve svém článku vrací na počátek devadesátých let k první válce v Zálivu, kdy západní aliance podpořila Kuvajt v boji proti irácké invazi. Právě z ní podle Pikettyho profitovalo pár států poté, co aliance vrátila ropné bohatství emírům — a také západním korporacím.

Stovky lidí zemřely za „osvobození Kuvajtu“, desetitisíce na irácké straně. Započal tak začarovaný kruh asymetrických konfliktů: během druhé války v Iráku mezi lety 2003 a 2011 připadlo na čtyři tisíce zabitých amerických vojáků pět set tisíc mrtvých Iráčanů. Podle Pikettyho se tedy nemůžeme divit, že popsaná asymetrie spolu s pokračujícím nevyřešeným palestinsko-izraelským konfliktem slouží jako ospravedlnění džihádistům.

Jaký postoj zaujmout?

Jak napovídá sám titulek, řešením krize podle Pikettyho není zpřísňování bezpečnostních opatření. Jelikož „terorismus je zakořeněn v nerovnosti, musíme s ním bojovat v ekonomické rovině.” Západní země musí především získat zpět svou důvěryhodnost u těch, kteří jsou v regionu sociálně znevýhodněni. Musí ukázat, že je více zajímá sociální rozvoj než udržování výhodných vztahů s vládnoucími elitami, které sledují vlastní zájmy. Západ by se měl podle francouzského ekonoma především postarat o to, aby příjmy z blízkovýchodní ropy plynuly do rozvoje, a zejména do vzdělání.

V roce 2015 disponuje Egypt méně než deseti miliardami dolarů na vzdělávací systém pro takřka devadesát milionů obyvatel. Příjmy z ropy asi třetinové Saúdské Arábie dosahují částky tři sta miliard dolarů, Katar s třemi sty tisíci obyvateli má k dispozici sto miliard.

Další informace:

The Washington Post This might be the most controversial theory for what’s behind the rise of ISIS

Le Monde Le tout-sécuritaire ne suffira pas