Na podporu čínských křesťanů, kteří v ČR požádali o azyl z důvodu náboženského pronásledování ve své zemi a v 90 procentech neuspěli, se zvedá vlna solidarity. Konají se shromáždění a otevřený dopis předsedům obou komor Parlamentu vzešlý z evangelického prostředí podepsalo na šest tisíc lidí. Apelují, aby u nás dotyční mohli zůstat a nebyli vydáni vstříc téměř jisté tragédii, pokud by se do Číny museli vrátit. Jejich osud mapuje pořad Zaostřeno. Praha 8:30 21. března 2018 Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa Kopírovat do schránky Zavřít Na podporu čínských křesťanů, kteří ve většině případů neuspěli s žádostí o azyl, se zvedá vlna solidarity. | Zdroj: Fotobanka Profimedia

Lékařka Rut Vovsová je v úzkém kontaktu se dvěma žadatelkami. Jedna ji nechala nahlédnout do svého spisu – do odstavce, kde Číňanka popisuje týrání, jež zažila na policejní stanici.

Čínská křesťanka v Česku: Našla jsem tu lásku, ale mám strach. Bez azylu mi hrozí mučení a smrt Číst článek

„Policisté jí řekli, že o ní vědí všechno a že na ni použijí všech osmnáct stupňů mučení, které mají k dispozici. Začali ji bít do obličeje, až krvácela a otekla. Pak ji skopli ze stoličky a hromadně jí kopali do celého těla. Pak musela klečet v koutě s rukama nad hlavou, ale naštěstí se jí později podařilo utéct,“ uvádí Vovsová. Plnou výpověď ženy mělo ministerstvo vnitra k dispozici, mezinárodní ochranu jí však neudělilo.

Organizovaný příjezd

Resort vnitra udělil azyl osmi žadatelům, sedmdesát jich odmítl s tím, že v prvé řadě nedostatečně doložili obavy ze svého pronásledování. Právníci to zpochyňují a vadí jim nejasná argumentace úředníků. Marii Ludvové třeba výtka, že si žadatelé rychle našli práci. Považuje ji za absurdní, protože na to mají po půl roce zákonný nárok. Nebo argument, že přijeli organizovaně, pro což podle ní neexistuje důkaz.

Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Poslechněte si celý pořad Českého rozhlasu Plus Zaostřeno

Odbor azylové a migrační politiky kauzu nekomentuje s tím, že se k jednotlivým žádostem nemůže vyjadřovat. „Materiály předložené žadateli byly důkladně prověřovány v zemi původu a nebylo zjištěno, že tyto osoby jsou pronásledovány státními orgány ve své vlasti,“ sdělil před časem Právu současný ministr vnitra Lubomír Metnar (za ANO).

Zmínil rovněž, že někteří ani nebyli křesťané, ačkoli to nebylo podmínkou. Tyto teze vzbudily kritiku. Odbor musel zvažovat mnoha zdroji doložené pronásledování z důvodu náboženské víry, ale sama příslušnost ke skupině k udělení ochrany nestačila.

Jak by mohli být jednotliví žadatelé prověřováni přímo v Číně, jasné není. Pro ně i jejich blízké v Číně by mohl být takový postup podle advokátů ohrožující. „Bohužel to vypadá tak, že české úřady jsou pod vlivem čínské propagandy a pronásledování křesťanů v Číně podceňují nebo mu nevěnují náležitou pozornost a váhu,“ míní v pořadu Českého rozhlasu Plus religionista Zdeněk Vojtíšek. Připomíná, že i v Československu byli náboženští lidé pronásledováni a i u nás bylo s těmito lidmi nakládáno s naprostou necitlivostí. „Bojím se, že se to vrátilo,“ dodává.

„Vadí mi, že nevíme, jestli ty lidi neposíláme na smrt, na mučení nebo do vězení. Zažil jsem to před dvěma a půl lety, kdy se odsud deportovali lidé do Iráku. Jeden z nich byl v Bagdádu po příletu zavražděn a nikdo se nechtěl přihlásit k zodpovědnosti. Nechci, aby se to opakovalo,“ zdůrazňuje farář Českobratrské církve evangelické pro menšiny Mikuláš Vymětal.

Příliš rychlá integrace a strach

Apoštolská církev v Hradci Králové má s čínskými uprchlíky už více než dvouletou zkušenost. Sdružením Element prošlo postupně skoro dvacet žadatelů, především žen. Dnes sem pravidelně docházejí čtyři, ostatní našli jinou církev nebo se přestěhovali za prací do jiných měst.

„Chtěli se hlavně naučit česky a najít si práci, aby se tu mohli adaptovat,“ říká Tereza Toušková, která těmto žadatelům pomáhá od začátku. Zaměstnání jim sehnala velice rychle, během měsíce a půl. Zdůrazňuje však, že bez dopomoci Čechů by to možné nebylo. Myšlenku ekonomické migrace zcela odmítá. „Jsou mezi nimi lékaři a učitelé. Sehnala jsem jim práci v továrně, kde se šilo za minimální mzdu. Když něco zkazí, tak doplácejí.“

Podle Touškové se Číňané stále nezbavili strachu. „Chtěla jsem jim najít zaměstnání v nějaké čínské restauraci, kde by se snadno domluvili, ale říkali hlavně to ne. Takže už si hlídáme, aby v žádné firmě, kterou oslovujeme, nebyla čínská složka. Protože se setkali negativně s tím, že agenti čínské vlády v těchto organizacích byli, včetně čínských restaurací a bister.“ Mohli by být žadatelky bezpečnostním rizikem? „To si nedokážu ani ve snu představit,“ směje se Toušková.

Ministerstvo vnitra udělilo azyl v České republice osmi čínským křesťanům, dalších 70 žádostí odmítlo (ilustrační foto) | Zdroj: Fotobanka Profimedia

A totéž potvrzuje Klára Vydrová, která učí Číňany češtinu. Podle ní jde o lidi přizpůsobivé a se stejnými hodnotami. „Z hlediska morálního a myšlenkového mezi námi nevidím rozdíl.“ Podle Vydrové nechtějí čínské ženy zůstat za nic dlužné a určitě nepředstavují žádnou bezpečnostní hrozbu. Naopak jsou z nich jasně cítit obavy a strach. „Chtějí si zachránit život, někde začít znovu a moci praktikovat svou víru,“ říká. O pronásledování žadatelek nepochybuje. „Prožívají bolest z odloučení od své rodiny, nemohou jim zavolat, nevědí, co s nimi je. Tohle by člověk neabsolvoval jen proto, že by chtěl žít někde jinde.“

„Říkali, že jim hrozí vězení, mučení a možná i smrt. A těm šesti, které znám, opravdu věřím,“ říká Petra Hanzlová, sociální pracovnice Organizace pro pomoc uprchlíkům (OPU), která rovněž zná osobní příběhy čínských uprchlíků. „Ale neradi o tom mluví, mají pak slzy v očích, rozbrečí se, asi je to pro ně hodně citlivé téma. Jsou opatrní, mají pocit, že je někdo sleduje až sem. Bojí se o své rodiny, protože jim tady teď nic moc nehrozí, ale jejich příbuzným v Číně ano.“

Hanzlová potvrzuje, že čínští žadatelé se liší od jiných národností, se kterými pracuje. Nechtějí být podle ní závislí na státu, touží se o sebe postarat. „Někdy nerozumím, podle čeho ministerstvo ochranu uděluje. Znám jiné klienty, kteří se nebyli schopni integrovat, ale přesto jim je doplňková ochrana stále prodlužována, ačkoli tu nepracují a roky žijí na dávkách. Čínané se snaží a mají problém.“ Z odmítnutí jsou její klienti přepadlí. Doufali, že dopadnou lépe.

Pročetli úředníci všechno?

Český rozhlas Plus oslovil advokáty, kteří zastupují většinu případů. Shodují se, že argumentace ministerstva v odůvodněních verdiktů je velmi podobná. A to u drtivé většiny zamítnutých žádostí, ale – překvapivě – i u těch kladných. Stejné výtky se vyskytují i u rozhodnutí, která vedla k udělení azylu.

Čínští křesťané, kteří v Česku nedostali azyl, podávají žaloby. Soudy můžou trvat několik měsíců Číst článek

„Pro nás je důležité, že výpovědi klientů jsou velmi podobné. Je tak zvláštní, proč některým z nich ministerstvo uvěřilo a jiným neuvěřilo,“ říká Hana Franková, vedoucí právního oddělení Organizace pro pomoc uprchlíkům (OPU), která zastupuje třicet klientů. Podle jejího kolegy Rastislava Šutka lze najít rozdíl pouze v intenzitě popsaného mučení, ale Franková dodává, že i zamítnutí žadatelé dokládali týrání ze strany policie. A pokud by je nezažili na vlastní kůži, neznamená to, že z něj nemají odůvodněné obavy.

Klienti OPU a jejich právníci dodali řadu dokumentů, které však vnitro nenechalo přeložit. „Dočetli jsme se, že by to do případu nepřineslo nic nového nebo by bylo neúsporné materiály překládat,“ zmiňuje Helena Franková. Advokát Ondřej Novák, který má přehled o dalším reprezentativním vzorku verdiktů na Ostravsku, má obdobnou zkušenost. Potvrzuje, že byly doloženy celkem stovky stran materiálů, ovšem „ministerstvo řeklo, že se s nimi důkladně seznámilo, a proto neprovádělo jejich překlad. To se dá těžko chápat,“ říká.

I podle Nováka nejsou ve zdůvodněních žádné podstatné rozdíly. Negativní jsou obšírnějí, ale nikoli argumentačně. „Tam je dokonce zkopírováno sedm stránek z předchozí části odůvodnění.“ Ondřej Novák netuší, co sehrálo roli v rozhodování. „Odpověď neznám a nezná ji asi nikdo. Budí to dojem, že nešlo o to, co žadatelé prožili, ale o něco jiného. Právní zdůvodnění jsem nenašel, ty důvody musí být někde jinde než na straně práva.“ Podle Nováka ministerstvo zjevně nevycházelo z obsahu spisů a nezohledňovalo praxi českých ani evropských soudů. Šance klientů na úspěch v blízkých sporech proto hodnotí jako relativně vysoké.

Losovačka?

Podle Heleny Frankové z OPU vnitro ve spisech nezpochybňuje, že by žadatelé nebyli křesťané. A ani to, že by křesťané v Číně nebyli pronásledováni. Jak si tedy vysvětlit odmítnutí? „Ministerstvo se snažilo dát veřejnosti kvantitativní balanc, takže nezamítlo všechny,“ myslí si Rastislav Šutek.

„Ministerstvo se snažilo dát veřejnosti kvantitativní balanc, takže nezamítlo všechny. A aby nepůsobili před veřejností maximálně cynicky a xenofobně, tak asi vylosovali osm nejsilnějších případů. Ti měli štěstí.“ Rastislav Šutek (OPU)

„A aby nepůsobili před veřejností maximálně cynicky a xenofobně, tak asi vylosovali osm nejsilnějších případů. Ti měli štěstí.“ Šutkovi vadí, že resort před veřejností argumentuje zahraniční praxí a tím, že ani západoevropské země ve vyšší míře čínským křesťanům azyly neudělují. „U nás v České republice ministerstvo výpovědi nevyvrátilo,“ upozorňuje Šutek. A Franková doplňuje, že takový argument ani není možný, protože z něj není patrné, z jakého důvodu ochrana v zahraničí nebyla udělena.

Fakt, že žadatelé přiletěli s platným pasem a bylo jim umožněno nastoupit do letadla, klade ministerstvo žadatelům k tíži, ale ze spisů nevyplývá, že by vyhodnotilo strukturu čínských policejních složek, která to umožňuje. Ve spisech také chybí cokoli bližšího o prověřování informací ministerstvem přímo v Číně. „Nic o tom nevíme. Promítlo se to jenom do médií, nikoli do spisů,“ vysvětluje Franková.

Právníci žadatelů hodlají postupovat všemi cestami a upozornit mimo jiné i na to, že Číňané k nám přiletěli na turistická víza, která dávno vypršela – i vinou pomalého rozhodování ministerstva (v době minulé vlády a tedy ministra Milana Chovance z ČSSD). Těžko by v Číně vysvětlovali, co a kde více než dva roky dělali.



Pošleme je zpět?

„Atmosféra v naší společnosti je tak silně protiuprchlicky zaměřená, že si to bohužel umím představit,“ říká vedoucí Apoštolské církve Element v Hradci Králové Lukáš Targosz.

Verdikty vnitra Čínští žadatelé o azyl, kteří si v posledních týdnech vyzvedávali verdikty ministerstva vnitra, k nám přijížděli postupně od léta 2015 a během roku 2016. Prošli uprchlickými tábory, kde se mohli blíže seznámit. Dnes žijí různě po celé republice a mnozí docházejí pravidelně do různých křesťanských sborů. Část se jich hlásí k Církvi Všemohoucího Boha, jejíž křesťanský základ je například podle religionisty Zdeňka Vojtíška nezpochybnitelný, jakkoli se čínská oficiální média vyjadřují jinak.

„Mnozí lidé klidně řeknou, že se budeme starat jen sami o sebe, že je tu přeplněno. A bude jim jedno, jestli jim tam někdo ublíží. Je to smutné, tento postoj se nám jednou vymstí,“ domnívá se Targosz, který stejně jako další duchovní různých denominací sepsal dobrozdání pro advokáty, kteří se chystají k soudům.

„Pokud se budou muset vrátit, tak je v Číně nic dobrého nečeká,“ připomíná Martin Legát, kazatel Církve bratrské v Hradci Králové. Vnímá, že se problém dostal do právní roviny, ale Číňany je teď podle něj nesmírně důležitá morální podpora. „Je důležité, že mohou vnímat kvalitní vztahy a lidi, kteří za nimi v téhle situaci stojí a vytrvale se za ně modlí.“

Na podporu čínských křesťanů se kromě věřících ozvala i Amnesty International nebo Český helsinský výbor. Jeho předsedkyně Táňa Fischerová v prohlášení uvádí, že argumenty ministerstva jsou ostudné. Politiky vyzývá, aby jasně deklarovali, že postoj resortu je neudržitelný.