„Stůj! Lehni! K zemi, k zemi, k zemi!“ Skupina uprchlíků v šumavském lese nemá šťastný den, namířeným zbraním a rázným povelům neodporuje. Za chvíli leží na zemi, ruce spoutané za zády, kukly přes hlavu.

„Neser se s ním, vůbec. Hele, to prostě musí bejt násilí. Normálně si ho takhle přišlápni, vůbec se s ním neser. To je prostě parchant, kterej tady nemá co dělat, překročil naši hranici. Prostě tohle je násilí. Pořádně mu tu držku tam přimlaskni,“ radí instruktor v nedávné reportáži ČT jednomu ze svěřenců. Zbraně jsou airsoftové. Zatím.

„Tohle je násilí“ Zásahy, při nichž se s protivníky „nemažou“, cvičí i čeští vojáci. Rozdíl je v tom, že armáda prosazuje profesionální přístup oproštěný od osobní či politické zášti. Jeden z vojáků to pro iDNES.cz popsal jako rozdíl mezi „agresivitou“ ve smyslu potřebných atributů zásahu - rychlostí, rozhodností, tak, aby protivník neměl čas přemýšlet a reagovat - a „vedlejší agresivitou“, která je nadbytečná (například stoupání na krk spoutaného člověka v reportáži ČT).

Na zemi leží figuranti, protože samozvaní ozbrojenci v Česku hranice střežit nemůžou. Cvičit ale zakázané není. A přesně to nyní dělají někteří bývalí vojáci, sdružení do iniciativy, která se celým názvem jmenuje Českoslovenští vojáci v záloze proti válce plánované velením NATO.

Cvičí na válku. Věří, že ji NATO zahájí

Hned v názvu je vymezen hlavní protivník iniciativy, která by se jinak mohla zdát poklidným sdružením zastřešujícím bývalé vojáky. Z velké části se k ní hlásí ti, kteří prošli vojenskou službou před rokem 1989.

Představitelé skupiny včetně toho nejvyššího - bývalého armádního lékaře a velitele polní nemocnice v Afghánistánu Marka Obrtela - jsou přesvědčeni, že NATO chystá útočnou válku proti Rusku. Jejich skupina vznikla v průběhu rusko-ukrajinské krize, která následně přerostla ve válku na východě Ukrajiny.

Obrtel sám dosáhl hodnosti podplukovníka. Na konci loňského roku - jedenáct let po ukončení služby - se ale rozhodl vrátit vyznamenání (psali jsme o tom zde) a prohlásil, že NATO je „zločinecká organizace se zrůdnými zájmy“.

Tento jeho krok inicioval vznik skupiny, která o sobě dává vědět čím dál víc. Naposledy pochodovala 17. listopadu na Albertově na shromáždění k podpoře prezidenta. Jindy po lesích cvičí oživení vojenských dovedností, topografii, přežití v terénu, sebeobranu či stmeluje kolektiv.

Střední Evropa a polovojenské formace Případ „Československých vojáků v záloze“ není ve střední Evropě v posledních měsících jediná ukázka pokusu vybudovat polovojenskou strukturu mimo ozbrojené síly dané země. Byť se motivace různí. V Polsku podnítila zájem o polovojenské skupiny ruská anexe Krymu. Polsko se tradičně silného východního souseda obává a snaží se udržovat svou obranyschopnost ve formě. Jeden z polských generálů ve výslužbě odhadl v březnu 2015 sílu „milic“ na až 80 tisíc lidí ve 120 skupinách s různou úrovní výcviku (článek čtěte zde). Na Slovensku zase vznikla formace „Slovenští branci“. Ti mají naopak k Rusku blíže, někteří z nich v něm ještě před vypuknutím ukrajinské krize absolvovali výcvik. Charakter skupiny je nacionalistický, slovenská média upozornila na úlety k neonacistické scéně (článek čtěte zde).

Charakteristika skupiny říká: „Jednohlasně odmítáme jakoukoliv účast v bojích, které jsou geopolitickou agresí globálních elit prostřednictvím NATO (...) a s využitím svých občanských i vojenských dovedností a odborností hodláme vytvořit na potřebnou dobu dostatečně silný organizovaný občanský tlak pro prosazení našich vlasteneckých cílů.“

Jak přesně by mohlo vypadat využití „vojenských dovedností“ pro prosazení cílů, skupina ve svém propagačním dokumentu neupřesňuje. Ale militantní rétorika je všudypřítomná.

„Postavení otců od rodin nám velí chopit se zbraní v případě, že se nám ve spolupráci se všemi lidmi dobré vůle nepodaří zastavit politiky, kteří volají po zbrojení a odvodech. Nedopustíme, aby naši nejbližší trpěli stejně, jako trpí ženy a děti v ulicích novorosijských měst,“ uvádí také skupina, přičemž použila ruský název pro východ Ukrajiny, kde donedávna ukrajinské síly bojovaly s proruskými ozbrojenci i ruskými vojáky.

Nemají právo používat zbraně ani uniformy, říká exšéf armády

Fenoménu organizování proruských a protizápadních exvojáků v České republice si je vědomo minulé i současné vedení armády.

„Prezentují se jako bývalí vojáci, ovšem nejsou vojáci v aktivní službě. Z tohoto pohledu je potřeba se na to také dívat. Jsou to soukromé osoby a nemají žádné právo používat například zbraně, ale ani oficiální uniformy,“ řekl například České televizi armádní generál v záloze a exnáčelník generálního štábu Jiří Šedivý.

Poradce nynějšího náčelníka generálního štábu a první český absolvent prestižního výcviku amerických Rangers Ludvík Cimburek o víkendu pro ČTK podotkl, že lidé, kteří se na Facebooku ke spolku hlásí (komunita čítá asi šest tisíc lidí, pozn. red.) jsou „potenciálními adepty na spolupráci pro nepřátelské tajné služby“, které na českém území působí. Výroční zprávy české kontrarozvědky pravidelně varují zejména před aktivitami Rusů a Číňanů.

Právě náklonnost k Rusku spolek „záložáků“ neskrývá. „Naši nepřátelé nejsou ruští vojáci, ale naši politici,“ definují protivníka na titulní straně svého webu. V dalších vyhraněných výrocích nazývají NATO „zločineckou aliancí“ a české politiky „hazardéry, kteří pod taktovou USA a EU využívají masivní mediální propagandu a svalují na Ruskou federaci vinu za vraždění na Ukrajině“.

Adepti pro nepřátelské rozvědky, říká Bečvářův poradce

„Osobně nepochybuji o tom, že tomuto spolku věnuje pozornost také BIS a Vojenské zpravodajství,“ jmenoval Cimburek jak civilní kontrarozvědku, tak armádní tajnou službu.

Pozornost tajných služeb může mít podle něj nepříjemné následky především pro mladé lidi, kteří tíhnou k armádě. „Pokud po nějaké době zjistí, že spolek okolo podplukovníka Obrtela není nic pro ně a budou chtít vstoupit do české armády, může se jim stát, že budou mít problémy s bezpečnostní prověrkou,“ uvedl Cimburek.

Vojáci ani příslušníci aktivní zálohy totiž nesmějí podporovat hnutí hlásající zášť vůči jiné skupině obyvatel. A to u Obrtelových „záložáků“ je problém, výpady proti oponentům jsou nepřehlédnutelné.

Například jeden z velitelů Martin Holkup vyzývá k „vyhnání a potrestání všech zločinů na majetku a myslích lidí“, nazvání Václava Havla „největším zrádcem československého lidu“ a vyzývá své následovníky, aby si „vzali naši vlast zpět“. V České televizi uvedl, že kdyby se mělo válčit pod vlajkou NATO, bude se nejdříve střílet v sídlech vlády a parlamentu.

„Vše by mohlo být úsměvné, ale jen do okamžiku, až někoho z mladších příznivců spolku přestanou bavit branné dny v přírodě, tlachání přes Facebook, rozhodne se vzít věci do svých rukou a provede něco, na co se bude vztahovat trestní zákoník,“ řekl ČTK Cimburek, který je velitel roty aktivních záloh 601. skupiny speciálních sil z Prostějova a náčelníku generálního štábu Josefu Bečvářovi radí především v otázce aktivních záloh.

Cimburkova slova podle očekávání mnoho chvály mezi „záložáky“ nesklidila. „Tak já jsem hrozba. Budiž. Tento stát už nemá armádu, my nabízíme své služby, své životy. Ale jen na obranu vlasti a jejich obyvatel. Jsem ochoten se podřídit velení a spolu s ozbrojenými složkami státu jít na pomoc,“ napsal v jedné z mírnějších reakcí člen skupiny Jaromír Tasáry.

Příliš horliví i na Hrad

Zástupci Československých vojáků v záloze se minulý týden v úterý účastnili demonstrace na podporu prezidenta Zemana, z níž odcházeli vojenským krokem seřazeni do dvojstupu za českou vlajkou. Jejich kritici v této souvislosti poukázali na podobnost s fašistickými a nacistickými polovojenskými jednotkami z Itálie nebo Německa 20. a 30. let minulého století.

„Českoslovenští vojáci v záloze“ se účastnili i demonstrace na podporu prezidenta.

Zdrženlivě se k činnosti skupiny vyjádřil mluvčí Hradu Jiří Ovčáček. Na dotaz, jak vnímá podporu skupiny Miloši Zemanovi, uvedl, že prezident nechce nikomu upírat právo účastnit se demonstrací, i pokud s jeho názorem nesouhlasí. Zdůraznil, že Zeman je pro členství České republiky v NATO i Evropské unii. A nabídku iniciativy na hlídání hranic kvůli běžencům Ovčáček fakticky shodil ze stolu větou, že bezpečnost země je záležitostí policie a armády.

Zeman se dlouhodobě pokládá za eurofederalistu. V budoucnosti by uvítal vznik společné evropské armády s jednotným velením (více o tomto konceptu a postoji odborníků jsme psali zde), což je patrně názor, v němž se s Obrtelovými „záložáky“ bude značně rozcházet.