Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Det handler om at man ikke tar alle talentene i bruk, og derfor blir historiene som fortelles på film og tv dårligere enn de hadde vært dersom vi hadde mer mangfold. Vi er rett og slett lei av å vente på at regjeringen skal gjøre noe, og ser behov for å fremme konkrete, kraftfulle tiltak for å få gjort noe med utviklingen, sier Anette Trettebergstuen, kulturpolitisk talsperson i Arbeiderpartiet.

Torsdag fremmet Arbeiderpartiet forslag i Stortinget, for å øke kvinneandelen i norsk film og TV-serieproduksjon.

I forslaget påpeker representantene at flertallet av norske filmer er laget av en mann, har et mannsperspektiv og en mann i hovedrollen.

Derfor vil de innføre disse forslagene:

Innføre mål om lik fordeling av filmstøtte og om målet ikke innfris i løpet av en treårsperiode, dele potten i to, slik at kvinner og menn søker fra hver sin pott. Gi økt etterhåndsstøtte til filmer med kvinner i nøkkelposisjoner. Sette et mål om 50/50 kvinner og menn i nøkkelposisjoner foran og bak kamera i norsk film, til erstatning for 40/60-målet. Styrke Filmfondet økonomisk Styrke filmregionene økonomisk.

- En myte at ukvalifiserte kvinner raserer

I tillegg til Trettebergstuen, er forslaget fremmet av Hadia Tajik, Trond Giske, Arild Grande, Kari Henriksen og Anniken Huitfeldt fra Ap. I forslaget skriver de at de merker seg «at det argumenteres mot tiltak som kan øke kvinneandelen i norsk film, ved å vise til at ukvalifiserte kvinner vil få sjansen på bekostning av kvalifiserte menn».

- Denne ideen om at hvis man setter tallmål vil det føre til at det kommer en hel haug med ukvalifiserte kvinner og bare raserer hele opplegget, er en myte som er skapt for å holde kvinner tilbake, sier Ap-nestleder Hadia Tajik.

- Det har alltid blitt sagt om kvotering, sier hun og legger til at man også var skeptiske til å kvotere kvinner inn i styrer.

ØNSKER ENDRING: Mener filmbransjen er for mannsdominert. FOTO: Hans Arne Vedlog / Dagbladet Vis mer

- Men det man har funnet ut er at det ikke har senket kvaliteten, men profesjonalisert arbeidet. Det er den type effekt vi er ute etter å få her også, sier Tajik.

- Gjør noe med samfunnet

Den siste tiden har det også vært en debatt om at kvinneroller på film og TV er mindre varierte enn mannlige. Blant annet er rollen som fotballtrener Helena Mikkelsen i NRK-serien «Heimebane» trukket fram som et eksempel på en kvinnelig karakter som bryter med mønsteret.

Tajik mener det gjør noe med suksesskriteriene i samfunnet, om man i hovedsak bare ser en viss type kvinnelige rollefigurer.

- Det gjør noe med vårt syn på hva en interessant kvinne er. Og en interessant kvinne er, hvis man skal se på hovedtrekkene fra film og TV, en kvinne som er interessant for menn. Med noen unntak, sier Tajik.

Ifølge tall fra Norsk Filminstitutt ble bare 27 prosent av hovedrollene i norske spillefilmer spilt av kvinner i 2017. Kvinneandelen i norske premierefilmer har falt fra over 34,3 prosent i 2015 til under 30,8 prosent i 2017. Mannlige produsenter hadde i gjennomsnitt to ganger større produksjonsbudsjett på spillefilm enn kvinnelige produsenter i 2015, og nesten tre ganger større i 2016.

- Det er ikke sånn at det sitter folk i norsk filmbransje og hater kvinner. Men det finnes noen usynlige strukturer, og for mange er det ubevisst, sier filmskaper Vibeke Heide.

- Rettferdig med kvotering

Hun mener kvotering i filmbransjen er en rettferdig måte å avgjøre posisjoner på.

- Ja, hvis det er en overgangsperiode. Når de usynlige strukturene er sånn at det skjer en kvotering andre veien, må man dyttes over i et nytt paradigme. Da er kvotering et godt tiltak i en overgangsperiode for å få litt fart på sakene, sier Heide.

Maria Bock, skuespiller og leder av kvinnesatsningen til Talent Norge, trekker fram at Stortinget i flere år har satt mål om at det skal være en andel på minst 40/60 kvinner og menn i nøkkelposisjoner.

- Men det har ikke blitt nådd. Når man har ledere som ikke når målene som de er pålagt å nå, skjønner jeg ikke hvorfor det ikke skjer noe. Min erfaring er at likestilling er et tema ingen har lyst til å ta i med ildtang, sier Bock.

- Skaper ikke bedre film

Torbjørn Urfjell, direktør i Virke produsentforeningen, er enig i at man bør øke filmfondet, og mener også at filmbransjen er for mannstung.

Men han mener det er et dårlig forslag å dele tilskuddspotten i en pott for menn og en for kvinner, og tror dette vil være forbudt etter likestillings- og diskrimineringsloven.

- Om filmskaperne må rigge en film for kvinnepotten eller mannspotten framfor å finne de folkene som best kan fortelle en spesifikk historie, er det neppe egnet til å skape bedre norsk film. Samtidig er jakten på filmer som forteller flere og bedre historier om, av og til norske kvinner viktig for å skape bedre og mer relevant film, sier Urfjell.

- Kvinner vil prioriteres over menn

Forslaget om å øke etterhåndsstøtten for filmer med stor kvinneandel, mener han er mest spennende og samtidig kontroversielt.

- Å øke etterhåndsstøtten til filmer med stor kvinneandel vil særlig påvirke prosjektene som ikke får støtte av filminstituttet. De filmene vil tilpasse seg slike etterhåndsstøtteregler. Dette forslaget er også det åpenbart mest kontroversielle, både fordi det flytter makta fra instituttet og konsulentene til et marked som selv må ta styring og fordi det må ansees som radikal kvotering i motsetning til moderat kvotering, sier Urfjell.

- Forslaget vil gjøre til at kvalifiserte kvinner blir valgt framfor kvalifiserte menn, om det gir bedre eller dårligere filmer er det ikke mulig å svare på for det er en vurdering av hvem av de kvalifisert kvinnene og mennene som er best kvalifisert, legger han til.

- En dårlig ide

Finn Gjerdrum, produsent i produksjonsselskapet Paradox, mener også at etterhåndsstøtte er en dårlig ide.

- Det vil bare føre til spekulasjoner i utnyttelse av støttesystem og ikke til bedre prosjekter. Dette ser vi allerede i kvoteringsystemet vi har i dag. Vi ser at det blir innført kunstige fagfunksjoner som for eksempel B-regi, sier Gjerdrum.

- Hva tenker dere om å dele potten i to, hvis det ikke blir lik fordeling av filmstøtte mellom kvinner og menn?

- Film er en sterkt næringsdrevet kunstform, med stor blanding av børs og katedral. For mange ordninger og kunstige oppdelinger skaper ikke bedre filmer. Det er ikke ordninger som skaper gode filmer, men det er gode ideer og knallhardt metodisk arbeid fra sterke talenter uansett kjønn som fører til de sterkeste filmene, sier Gjerdrum.

Men han er enig i at filmområdet bør støttes mer økonomisk.

- Film, TV og spill oppfyller viktige oppgaver innenfor norsk kunst og kultur. Det er vår tids sterkeste dramatiske utrykksform. Vi mener at norske filmer bidrar til at Norge blir et bedre land å leve i, sier Gjerdrum.

Også han presiserer at filmbransjen er mannstung, men han tror ikke kvotering er veien å gå.

- Vi savner et tydelig og definert mål på filmens vegne for hva man ønsker å bruke et slikt virkemiddel til, sier han.