AVSLAG: Etter at helsepersonell har fått avslag på autorisasjon fra Statens autorisasjonskontor for helsepersonell, er det noen av dem som får omgjort vedtaket hos Statens helsepersonellnemnd - selv om de ikke har bestått fagprøven. Foto: Helge Mikalsen, VG

Strøk på legeprøve - får likevel jobbe som leger

(VG Nett) Noen utenlandske leger som har strøket på den norske medisinske fagprøven - eller ikke tatt den i det hele tatt - får lov til å jobbe som leger i Norge.

Oppdatert 10. september 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

Den medisinske fagprøven Er for utenlandsmedisinere utdannet i land utenfor EU/EØS.

Den medisinske fagprøven er en såkalt stasjoneksamen. Legene må gå fra sted til sted og skal teste ferdigheter, så må de ta en skriftlig prøve som skal teste kunnskapene deres.

Leger kan ta den etter at utdannelsen deres er vurdert av Statens autorisasjonskontor for helsepersonell

De må også ha bestått et norskkurs ved Universitetet i Oslo, hvis de ikke har norsk som morsmål

Leger kan bare ta prøven tre ganger Vis mer

Nå slår dekaner ved norske universiteter alarm og frykter dette vil føre til presedens.

Det er ikke krav om å ha tatt fagprøven for å jobbe som lege. Den er lagt opp som en eksamen som skal gi svar på om leger fra land utenfor EU og EØS er flinke nok til å jobbe i Norge.

- Når vi stryker en student, så mener vi det er fordi han ikke er god nok til å bli lege. Så enkelt er det, sier Frode Vartdal, dekan ved medisinsk fakultet ved Universitetet i Oslo til VG Nett.

Han er redd for at det kan gå utover sikkerheten til pasientene når noen får bli lege etter å ha strøket.

- For det første er det alvorlig at det skjer i enkelttilfeller og for det andre er det veldig alvorlig at dette kan skape presedens. Hvis dette blir en gjengs måte å behandle slike saker på, så ser vi ingen grunn til å fortsette med denne eksamenen, sier han.

Tre strøk - fikk lisens

Det er Universitetet i Oslo som arrangerer eksamenen, og Statens autorisasjonskontor for helsepersonell (SAFH) som bestemmer om legene skal få lov til å jobbe i Norge.

Hvis de får avslag, kan de klage til Statens helsepersonellnemnd - og det er de som har latt enkelte leger som strøk på prøven få arbeide som leger likevel.

De har også gitt autorisajon til noen leger som ikke har avlagt fagprøven, men som ifølge nemnda har «dokumentert sin kompetanse på annen måte.»

- Etter en foreløpig gjennomgang av nemndas praksis de siste fem årene har det vært behandlet fem saker hvor klageren hadde strøket på den medisinske fagprøven. I to av disse sakene stadfestet nemnda avslaget på autorisasjon. I to saker omgjorde nemnda vedtakene, slik at legene ble gitt en lisens til å praktisere innenfor avgrensede områder, sier Øyvind Bernatek, direktør for Statens helsepersonellnemnd.

I den siste saken hadde en lege som først hadde strøket på fagprøven i Norge, gjennomført kvalifiseringstiltak i Sverige og fått autorisasjon der.

- Da var vi etter nordisk overenskomst forpliktet til å gi ham autorisasjon i Norge

Tok ikke prøven - fikk jobbe som lege

Nemnda har ingen statistikk for hvor mange som har fått autorisasjon selv om de ikke har tatt prøven i det hele tatt.

- Av de vedtakene jeg til nå har nå har gjennomgått for de siste syv årene, er det snakk om fire saker hvor det er gitt autorisasjon eller lisens i denne perioden hvor klageren ikke har avlagt slik prøve, sier Bernatek til VG Nett.

- Den ene som ble omgjort gjaldt søknad om turnuslisens. De tre andre sakene var avgjørelsen til nemnda i samsvar med innhentet sakkyndig uttalelse fra kompetent hold ved de medisinske fakultetene. To av disse ble omgjort slik at autorisasjon ble gitt, mens det i ett tilfelle ble stadfestet avslag, men gitt lisens til å arbeide innenfor et begrenset område.

Bernatek sier at man ikke har hjemmel i loven til å stille som vilkår at søkerne skal ha bestått fagprøven, og at nemnda vurderer legens formelle kvalifikasjoner og eventuell praksis de har hatt.

Han mener folk ikke har noen som helst grunn til å være bekymret.

- Vi er også kjent med at Statens helsetilsyn har fratatt en lege autorisasjonen etter meget kort tid i arbeidslivet. Han hadde fått autorisasjon etter å ha bestått fagprøven. Vedtaket er påklaget til nemnda. Hvis nemnda opprettholder vedtaket viser det klart at fagprøven ikke alltid er en god måte å skille på. Derfor vurderer nemnda alle sider, herunder praksis, i de sakene den har til behandling.

Fire av ti helsearbeidere er utdannet i utlandet. Rundt 45 prosent av dem er fra Danmark.

Publisert: 09.09.12 kl. 15:56 Oppdatert: 10.09.12 kl. 14:08

Mer om Helse