Ni norske krigsfartøyer blir til fire – her forklarer forsvarssjefen hvorfor

Det var et stolt øyeblikk. Her seiler nesten hele den norske overflatemarinen. Men fem av ni fartøyer – verdens hurtigste krigsfartøyer – er vedtatt skrotet.

Et stolt øyeblikk for norsk marine. Ni av elleve overflate-kampfartøyer under øvelse Flotex, november 2016, her i Andfjorden i Troms. Johan Ludvig Holst, Forsvarets mediesenter

19. apr. 2017 21:30 Sist oppdatert 22. januar 2019

Et stolt øyeblikk for norsk marine. Ni av elleve overflate-kampfartøyer under øvelse Flotex, november 2016, her i Andfjorden i Troms. Johan Ludvig Holst, Forsvarets mediesenter

Dette historiske bildet er tatt under flåteøvelsen Flotex 2016 – i fjor høst. For én gangs skyld kunne Norges sjøforsvar seile så godt som hele overflatemarinen samtidig.

Fire av fem fregatter, Norges største krigsskip, var på plass. Det var også fem av marinens seks båter i MTB-våpenet.

Forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen sto foran et bilde nettopp tatt ved denne anledningen da han onsdag la frem Forsvarets årsrapport for 2016..

Symbolet på den forsiktige optimismen – mer seiling

Bruun-Hanssen valgte Flotex-bildet fordi det er symbol på en utvikling i Forsvaret han mener gir grunn til «forsiktig optimisme». Og det er nettopp i «hans egen» forsvarsgren at admiralen konstaterer at en slik utvikling er mest synlig. I fjor flyttet Sjøforsvaret mange ansatte fra skole- og kontorfunksjoner og om bord i fartøyene.

Antall årsverk totalt steg fra 3438 til 3566, mens det sank med over 200 årsverk fra 9024 til 8812 i Hæren.

Fregatter, MTB-fartøy, minefartøy, ubåter og «øvrige fartøyer» seilte tilsammen 33.480 timer, nesten 3000 timer mer enn i 2015 og 4000 mer enn i 2014.

I alt hadde Forsvaret 1,6 mrd. kroner mer til rådighet i 2016 enn året før, og utviklingen går i riktig retning, sa Bruun-Hanssen under fremleggelsen av årsrapporten i Oslo onsdag formiddag.

– Pengene som kommer gir mulighet for å få det vi har, til å virke. Vi kan ta inn etterslep på vedlikehold, øke beholdningen av reservedeler og bedre beredskapslogistikken. Når dette er på plass har vi et grunnlag for å øke aktivitetsnivået i Forsvaret, sier Bruun-Hanssen.

Forsvarssjef og admiral Haakon Bruun-Hanssen foran det stolte bildet av en seilende norsk marine, onsdag formiddag i regjeringsbygningene på Akershus festning. Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

Men - det må settes et rødt kryss over halvparten av flåten på bildet

Men bildet bærer også på et budskap om en kraftig nedskalering av marinen om få år, målt i antall overflate stridsfartøyer.

Ett av resultatene fra vedtaket i Stortinget i fjor høst om ny langtidsplan for Forsvaret betyr nemlig at de fem MTB-fartøyene skal skrotes, så snart de nye kampflyene F-35 er på plass i Norge og er operative, inkludert sjømålsmissilet NSM.

Da vil Norge stå igjen med fem fregatter for overflate-krigføring. Samtidig skal dagens seks ubåter erstattes med fire, dagens minefartøyer skal også ut, mens de øvrige fartøyene i Sjøforsvaret vil være kystvakt- eller støttefartøyer.

Større aktivitet i Marinen er et svar på russisk opptrapping.

Flukten av offiserer fra Sjøforsvaret til næringslivet er stanset. Nå er strømmen snudd.

Her svarer Bruun-Hanssen om de lynraske båtene

Av de fem fregattene vil én til enhver tid være inne til vedlikehold.

– Norges kystlinje er på over 100.000 km. Er dette forsvarlig?

– Vi må se dette i sammenheng med kystvaktfartøyene og bredden i Sjøforsvarets oppgaver, i fredstid og i en militær situasjon, sier forsvarssjef Bruun-Hanssen til Aftenposten.

– Dagens rekkevidde gir helt andre muligheter enn det gjorde før. Færre fartøyer leverer i dag like mye kampkraft som mange flere gjorde før. I en lavkrisesituasjon gir våre 13 store kystvaktfartøyer betydelig kapasitet. I en krise er det marinen vi er avhengig av, sier han.

– Er det kostnadene ved å ha MTB-fartøyene i bruk, eller fartøyenes begrensninger som gjør at man mener man kan klare seg uten dem?

– Det er kostnadene som førte til at det ble anbefalt å utfase dem når F-35 har sjømålsmissiler på plass. Vi kommer til en fase der disse fartøyene må oppgraderes dersom de skal videreføres. Det vil bli et økonomisk spørsmål, men vi vil igjen vurdere det når tiden kommer.

– Hvilken rolle fyller fartøyene nå, i fredstid?

– Først og fremst suverenitetshevdelse i nære farvann, men også i Nordsjøen og i Østersjøen. De har samme hovedvåpen, men mindre utholdenhet enn fregattene, og da er evnen lavere til å delta i internasjonale operasjoner, sier Bruun-Hanssen.

Ny bunnrekord for antall som gjennomfører verneplikt

Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide og Forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen med dragonene Per Tjerand Svenskerud og Gine Grimsbu fra Panserbataljonen. De to sistnevnte fortalte om flott førstegangstjeneste da Forsvarets årsrapport for 2016 ble lagt frem onsdag. Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

Sommeren 2016 ble likestilt verneplikt også innført i praksis, i Norge. Også det ble naturlig nok gjort et nummer av onsdag formiddag.

Som Aftenposten tidligere har omtalt har dette rent kjønnsmessig vært en suksess, ettersom jentene stortrives og har taklet førstegangstjenesten vel så godt som sine jevnaldrende gutter.

Mindre hyggelig er det at Forsvaret ligger etter med å lage uniformer som er tilpasset kvinner, og at sanitærforholdene for mange av dem rett og slett ikke er akseptable.

Det er også et faktum at bare 6857 norske kvinner og menn i 2016 fullførte førstegangstjenesten. Dette er historisk lavt, og nesten 1000 færre enn i 2015.

Hæren kan bare forsvare en middels norsk kommune. Det opplyste offiseren som nå leder utredningen av Hær og Heimevern i Norge.

I et notat Aftenposten har fått tilgang avkles Hæren og betydelige deler av Forsvarets kampkraft anno 2017.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding