Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Sylvi Listhaug sier flyktningkrisa ikke er avklart, selv om Norge den siste tida har tatt imot langt færre asylsøkere enn ventet.

- Vi kommer til å få betydelige utfordringer i årene som kommer, advarer innvandringsministeren.

Det er spesielt befolkningsvekst i Afrika og uro i Midtøsten som bekymrer Frp-toppen.

- Det går i feil retning i flere land i Midtøsten, samtidig som presset fra Italia mot andre europeiske land øker. Og vi vet at Afrika kan få opptil 500 millioner nye innbyggere fram mot 2030. Det betyr at presset mot Europa vil øke. Dette kan vi ikke ignorere, sier hun.

Nordisk samarbeid

Listhaug, som denne uka møtte de andre nordiske innvandringsministrene, sier det er naturlig at mange, både i Afrika og ellers i verden, vil forsøke å ta seg til Europa.

- Vi har god levestandard og mange ønsker å bosette seg her. Når du kommer fra land hvor barn ikke får skolegang er det fullt forståelig at mange ønsker det beste for seg og sin familie, men det er rett og slett ikke bærekraftig at alle skal få bo her, forteller hun.

Nordisk samarbeid på innvandringsfeltet er ett av virkemidlene Listhaug nå ønsker å se nærmere på, særlig når det gjelder retur av asylsøkere som har fått avslag på sine søknader om opphold i Norge.

SVENSK KOLLEGA: Morgan Johansson og Sverige er etter Listhaugs syn langt mer realistiske i innvandringssaker nå. Foto: Claudio Bresciani Vis mer

- Vi har selvsagt snakket om nordisk samarbeid, spesielt på retur, som er en utfordring i alle våre land. Enkelte nasjoner vil ikke ta tilbake sine egne borgere og det bidrar til å undergrave hele asylinstituttet. Derfor er det veldig interessant å se etter muligheter for samarbeid mellom landene i Norden.

Kontroll og nærområder

Listhaug vil ikke gå nærmere på hvordan et slikt samarbeid kan arte seg, men er klar på at hun ikke vil erklære den omdiskuterte «flyktningkrisa» for historie, selv om antallet asylsøkere altså har avtatt.

- Det er veldig vanskelig å spå, men alle de nordiske landene er veldig opptatt av å ikke komme i samme situasjon i år som i fjor. Det som er helt sikkert er at presset mot Europa bare vil fortsette, hevder hun.

Dette kan være den kontroversielle statsrådens siste år som innvandrings- og integreringsminister, avhengig av utfallet av neste års stortingsvalg. Listhaug bedyrer likevel at hun ikke sitter på en liste over saker hun ønsker å få gjort innen hun eventuelt må overlate departementsnøklene til Arbeiderpartiet.

- Nei. Men det viktigste er å ha kontroll på tilstrømningene. På den måten kan vi bidra mer i nærområdene. Hvis vil ikke klarer å gi barn skolegang og mennesker håp, så vil flere komme hit, sier hun.

DANSK KOLLEGA: Inger Støjberg (Venstre) er blant dem Listhaug diskuterte samarbeid med. Foto: Liselotte Sabroe/Scanpix 2016) Vis mer

Svensk virkelighet

Da Dagbladet intervjuet Listhaug før sommeren, ga Frp-toppen klar beskjed om at hun ville følge situasjonen i Danmark og Sverige med argusøyne. Hun har også vært klar på, gjennom en rekke intervjuer med Dagbladet, at hun ikke ønsker «svenske tilstander» i Norge.

Da Listhaug denne uka møtte sin danske og svenske motpart - Inger Støjberg (V) og Morgen Johansson (Socialdemokraterna) - er det spesielt én sak hun legger merke til.

- Det er en langt større realitetsorientering i Sverige nå. Og det er et større fokus på retur av asylsøkere, som jeg opplever av Morgan Johansson er veldig opptatt av. Svenskene har fortsatt de største utfordringene, og det er interessant å se hva vi kan lære av hverandre.