Når stormaktene kolliderer, kommer Norge i klemme | Kai Eide

Kai Eide Tidligere NATO-ambassadør

26. mai 2019

Europeisk utestengelse av Huawei vil skape en skarp konflikt mellom Europa og Kina, skriver Kai Eide. Bildet av Emmanuel Macron, Angela Merkel og Donald Trump er fra G20-møtet i 2017. JOHN MACDOUGALL / TT NYHETSBYRÅN

Norge må velge: Følger vi vår viktigste allierte eller våre viktigste handelspartnere?

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Rivaliseringen mellom stormaktene blir stadig mer intens. Den berører vår handel, økonomi – og sikkerhet. Vår hovedallierte, USA, «kriger» på stadig flere fronter.

Norge kan havne i vanskelige klemmer.

Norge må velge

Nå står USAs konflikt med Kina i fokus. USAs motstand mot at europeiske land skal bruke Huawei i sine 5G-nett er ikke ny. Washington har truet med at de som velger Huawei, ikke får adgang til sensitiv amerikansk informasjon. Det er alvorlig.

Presset ble forsterket av USAs beslutning om totalforbud mot Huawei. Det er en opptrapping av konflikten og kan føre til et sterkere amerikansk press mot Europa. Washingtons motiver er ikke bare hensynet til sikkerhet, men ønsket om å beskytte rollen som verdens ledende teknologimakt.

Daværende justisminister Tor Mikkel Wara sa, ifølge NTB, at Norge vurderte å slutte seg til vestlige land og nekte Huawei å bygge infrastruktur for 5G-nettet. President Macron og forbundskansler Merkel vil ikke blokkere Huawei. Storbritannia ønsker ikke en utestengelse. De leter etter mellomveier, som ikke utestenger noen leverandør, men som gjør en risiko håndterbar.

Europeisk utestengelse av Huawei vil skape en skarp konflikt mellom Europa og Kina. Den kan fordyre og forsinke utbygging av 5G-nettet. Norge må velge: Følger vi vår viktigste allierte eller våre viktigste handelspartnere? Trolig vil Norge følge europeiske stormakter, selv om det trosser USAs press.

Les også Google avslutter samarbeidet med Huawei. Nå kommer Kina til å svare, sier ekspert.

EØS-avtalen viktig

Midt i handelskrigen med Kina satte Trump nye straffetiltak mot EU på vent, en to-fronts krig blir for mye. Men 17. mai mente Trump at «EU behandler oss enda dårligere enn Kina». USA har en lang anklageliste overfor EU, fra jordbrukssektoren via bilindustrien til Airbus.

Norge ble unntatt fra EUs mottiltak overfor USA da Washington innførte straffetoll mot aluminium og stål. Årsaken var EØS-avtalen, som gjør Norge til en del av det indre markedet. Sveits fikk ikke slike unntak. Trolig vil Norge få tilsvarende unntak dersom konflikten trappes opp. Men EU vil forvente at Norge står sammen med europeiske land mot USAs tiltak.

Faren for tilspisset handelskrig mellom USA og EU illustrerer hvor viktig EØS-avtalen er. Den gir ikke Norge «bare» adgang til EUs marked. Den gir Norge beskyttelse. Dersom en ny handelskrig bryter ut mellom USA og EU vil den ramme norske interesser. Norge må gjøre vanskelige valg. Da vil hensynet til europeiske handelsinteresser veie tyngst. Vår eksport til USA er beskjeden i forhold til vår eksport til EU.

Uten EØS-avtalen kan Norge bli en kasteball mellom store aktører – uten solid ankerfeste. Ethvert snakk om at Norge kan finne en bedre løsning enn EØS-avtalen, er ønsketenkning.

Les også Les også Øystein K. Langbergs kommentar: Den største trusselen mot EØS er rød

Trenger troverdig forsvar

Rivaliseringen mellom stormaktene berører også vår sikkerhetspolitikk. Statsminister Solberg og utenriksminister Eriksen Søreide har innledet en ny dialog med Moskva på høyeste plan. Det er klokt. Vi trenger en dialog og et troverdig forsvar.

For et troverdig forsvar er vesentlig. Jo svakere vårt forsvar er, jo mer avhengig blir vi av amerikanske styrker – selv ved mindre episoder. Dermed skapes en risiko for at norsk jord unødig blir en arena for rivalisering mellom stormaktene. Det vil svekke vår og andres sikkerhet. Vi må ha et tilstrekkelig handlingsrom til å være god alliert og god nabo. Et sterkere norsk landforsvar vil være en god investering for å sikre et nasjonalt handlingsrom.

Stor avhengighet av amerikanske styrker kan også føre til forventninger om gjenytelser, som deltagelse eller stillingtagen i konflikter – politiske eller militære – som vi bør holde oss utenfor.

Endret maktbalanse

En av årsakene til den kraftige rivaliseringen er at USA ikke ser ut til å akseptere at maktbalansen har endret seg – etter 30 års total amerikansk dominans. Det er en farlig tendens i Washington til å skape fiendebilder og konfrontasjoner.

Dersom USA kan finne en sunn balanse mellom konkurranse og samarbeid vil det bidra til en mer stabil verden. Og det ville hjelpe Norge ut av noen av de «klemmene» vi nå opplever.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.