– Det er riktig at det er stor sannsynlighet for nordlys når slike solstormer treffer jorden. Det er jo fint for oss søringer, siden nordlyset er såpass sterkt at det kan nå helt ned til Oslo, sier Mats Carlsson, professor i solfysikk ved Universitetet i Oslo.

Gode sjanser

Professoren sier at solstormen fra solflekken AR2673 har god sannsynlighet for å treffe jorden i kveld.

– Det er vanskelig å si hvor langt tid det tar før stormen treffer jorden, siden det kan ta alt fra 48 til 70 timer før det skjer. Siden flekken eksploderte på mandag, skal man derimot ikke se bort i fra at det skjer i kveld.

Nettstedet spaceweather.com sier at det er 90 prosent sikkert at stormen treffer i dag, 6. september. Det kan dermed være duket for nordlys-observasjoner i deler av Alaska, Canada, Island, Skandinavia og Grønland.

– I følge mine data er det 7 prosent sjanse for at vi får en X-klasse solstorm fra flekken, mens det er 94 prosent sjanse for at det blir en C-klasse. Uansett tror jeg at det vil gi sterkt nordlys flere steder i landet, så lenge himmelen er klar. Ikke minst i Bodø.

Hvorfor skjer det?

Men hva er det som fører til at disse solstormene fører til sterkt nordlys? Sol-eksperten gir oss en god gammeldags leksjon i astrofysikk.

– Nordlys kommer på grunn av partikler fra sola som påvirker jordens magnetfelt. De blir lagret i magnetfeltet, og føleger magnetfeltene som lager nord- og sørlys. Under en solstorm vil det kastes ut betraktelig mange flere slike partikler, noe som gjør at konsentrasjonen blir større, samtidig som at partiklene blir spredt utover jordens magnetfelt.

Er disse solstormene farlig for oss på noen måte?

– Nei, ikke denne solstormen. Jordens magnetfelt og atmosfære beskytter oss mot strålingen, og vi opplever bare det vakre nordlyset som danser over himmelen. Det har derimot vært solstormer som har vært mye sterkere. Eksempelvis var det en på 80-tallet som slo ut strømmen i hele Ontario i Canada. I 1859 var det også en som hadde slått ut mye av nåtidens elektroniske utstyr om det hadde truffet oss.

Hva hadde skjedd da?

– Astronauter som hadde vært utenfor jordens magnetfelt hadde blitt drept av gammastrålingen fra partiklene. I tillegg hadde disse partiklene flyttet på magnetfeltet vårt, noe som genererer strøm nede på bakken. Lange høyspentledninger vil da være sårbare, på lik linje som telegrafstolpene som begynte å brenne i 1859.