– Det er idioti å ikke ta bussen nå. Det er bare tull at jeg ikke har gjort dette mye før.

Det sier Ellen, som vi møter på morgenbussen i Skien.

De siste årene har hun tatt bussen fast enten hun jobber i Porsgrunn eller Skien, og dermed slipper hun å tenke på parkering.

– Månedsprisen har alt å si – fantastisk!

Ellen og Tove Goberg Olsen mener begge at det er kjempebra med lave priser på busskort. Foto: Gry Eirin Skjelbred / NRk

For har du månedskort, koster det deg som voksen «bare» 400 kroner. Barn og unge kan kjøre så mye buss de orker for 300 kroner.

Også kollegaen Tove Goberg Olsen har gått over til buss.

– Det er mye billigere enn bil, sentralt, det er dårlig med parkering i Skien by og det er mye bedre å ta bussen.

Dobbelt så dyrt

I mange andre norske byer koster månedskortet nesten det dobbelte.

I Oslo, Bergen og Trondheim er prisen på månedskort i sone 1 mellom 750 og 785 kroner.

I Kristiansand kan imidlertid unge mellom 20 og 29 år få månedskort til 505 kroner, og i Stavanger kan bedriftsansatte kjøpe HjemJobbHjem-billett for 515 kroner.

Storsatsing på buss

Før var månedsprisen for busskort i Grenland 700 kroner.

Men de siste fem årene har bussprisene gått ned takka være to runder med statlige belønningsmillioner og stor fylkessatsing på buss.

Det har vært klokt og riktig å satse på buss, mener fylkesordfører Sven Tore Løkslid (Ap) i Telemark. Foto: Tom Ole Buaas

Gjennom byvekstavtaler har Skien, Porsgrunn og Siljan sammen med Telemark fylkeskommune fått 490 millioner kroner fra Samferdselsdepartementet.

332 millioner kroner har gått til buss, og i tillegg har fylkeskommunen brukt egne penger.

– Vi har valgt å prioritere buss som et alternativ til bil, og tall og analyser viste at det viktigste var pris og hyppighet, sier Sven Tore Løkslid, fylkesordfører (Ap) i Telemark.

Nesten alle som tar bussen bruker elektronisk månedskort Foto: Gry Eirin Skjelbred / NRK

De siste seks årene har antall bussreiser økt med nesten 60 prosent.

Størst var økninga de to første åra etter det igjen blei bomring i 2016.

Satsinga på buss har vært prioritert høyere enn å bygge ut gang- og sykkelstier.

– Vi har bevisst valgt buss, for vi har et spredt byområde i Grenland. Det gjør det vanskeligere å sykle eller å gå til jobben, sier Løkslid.

– Se til Grenland

Kjell Werner Johansen, assisterende direktør i Transportøkonomisk institutt, synes det høres ut som man har gjort mye riktig i Grenland når en har fått en slik økning.

Kjell Werner Johansen i TØI mener byområdene bør studere hverandre og se hvilke tiltak som gir effekt. Foto: Tove Lauluten / Tove Lauluten

Han tror både busstilbudet, men ikke minst innføringa av bomringen, har bidratt.

Johansen sier det spesielt i Sverige har vært forska og analysert mye om hva som skjer når en by får en bomring.

– Når biltrafikken blir borte, velger en del et annet reisemål der det er mulig. Noen lar være å reise, eller flere reiser sammen. Andre igjen velger å reise med buss, trikk eller T-bane.