Har avslørt ulovlig PST-overvåkning av norske muslimer

Ifølge EOS-utvalget, har mange norske muslimer blitt overvåket bare på grunn av troen sin.

Eldbjørg Løwer på Stortinget da hun tidligere i år overleverte årsrapporten og hvor det kom frem at de fant 120 personer i PSTs registre som ikke burde vært der. Arild Færaas

24. apr. 2013 14:30 Sist oppdatert 24. april 2013

Eldbjørg Løwer overleverte en ny rapport til Stortinget onsdag ettermiddag. Hun leder det EOS-utvalget som fører tilsyn med norske sikkerhets— og etterretningstjenester.

Rapporten de har laget, handler om Politiets sikkerhetstjenestes (PST) overvåking av to muslimske miljøer. Hvilike miljøer det gjelder vil ikke utvalget si noe om.

Der kommer det blant annet frem:

Flere personer er blitt overvåket lenger enn de skulle vært.

PST har samlet inn opplysninger som ikke er nødvendige eller relevante om personer.

Personer har vært registrert på feil måte i systemet - noe som har gjort at PST ikke har revurdert eller slettet informasjonen etter fem år. Det krever nemlig loven.

Og det mest alvorlige:

Flere personer i de to muslimske miljøene er blitt overvåket bare basert på sin egen religiøse overbevisning.

Brudd med instruks

Det er helt klart et brudd med PST-instruksens §15 hvor det står «Opplysninger om en person kan ikke behandles kun på bakgrunn av hva som er kjent om personens etnisitet eller nasjonale bakgrunn, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning(...)»

Har du tips til denne saken? Kontakt Aftenpostens journalist her

Undersøkelsene startet i 2011 som følge av at EOS-utvalget oppdaget at PST ved enkelte tilfeller hadde brutt denne instruksen. Og fordi særlig to muslimske miljøer hadde blitt tett overvåket over mange år, valgte utvalget å se på disse.

Les også Stortingstutvalg: PST lagret info om 120 personer ulovlig

Utvalget konkluderer med at de har sett at PST lagrer opplysninger om «en rekke personer kun på bakgrunn av hva som er kjent med deres religiøse overbevisning, i strid med forbudet i PST-instruksen §15»

Og helt frem til undersøkelsen startet i 2011, lagret PST opplysninger om religiøse møter, religiøse ledere, religiøs retning med videre.

«Utvalget har (...) funnet nokså mange eksempler på at PST behandler opplysninger om religiøs praksis som fremstår som enten unødvendige (...) eller som irrelevante(...).»

— Registrerte unge gutter

Til tross for kritikken mener EOS-utvalget at PST hadde grunnlag til å overvåke miljøene og enkelte sentrale personer.

Med sentrale personer menes personer som har hatt formelle posisjoner, verv og stillinger, men «først og fremst personer som PST anser som toneangivende i forbindelse med det bekymringsverdige forholdet tjenesten undersøker.»

Les også PST hørte alt som foregikk hos familien i 14 dager

Men det er en høyere terskel for mindre sentrale personer. PST kritiseres blant annet for at to unge gutter som delte ut infomateriell, ble registrert fire dager etter at en sak mot gruppen ble avsluttet med konklusjonen «PST har ingen holdepunkter for at de er ekstremister som er villige til å bruke vold.»

— Ingen bør overvåkes ulovlig

— Ingen i Norge, ikke engangekstremister, bør overvåkes ulovlig. Selv de skal ha rettssikkerhet. Selv deskumleste mullaene, de mest radikale fra Profetens Ummah skal være fritatt fraulovlig overvåkning. Ellers svikter vi som rettssamfunn, sier toppkandidat Akershus Venstre Abid Q. Raja.

Han presiserer at PST må etterleve enhver lov og holde seg innenfor.

— Den som har sviktet her er justisministeren og forsvarsministeren. Det virkersom flere tjenester i Norge bedriver ulovlig virksomhet. Denne regjeringenvirker som ikke har kontroll på sine tjenester, det være seg forsvaretsulovlige journalistovervåkning eller pst's-muslimovervåkning, sier han.

Raja understreker at han er imot Profetens Ummah.

— Men selvde som er samfunnets fiender skal ha et rettsvern. Og her har den rødgrønneregjeringen sviktet, igjen.

250 personer

Det ene miljøet har PST fulgt med siden 90-tallet. Mens det andre miljøet fikk PSTs oppmerksomhet på begynnelsen av 2000-tallet. Til sammen skal det være snakk om omtrent 250 personer som PST har registrert informasjon om i de to miljøene.

Den personen som hadde flest enkeltregistreringer på seg hadde nesten 300.

Noe av informasjonen som er blitt lagret, har blant annet handlet om økonomi, konflikter, ideologisk ståsted, reiser, møtevirksomhet og kontakt med utlandet.

LES OGSÅ:

Les også Etterretningstjenesten overvåker stadig flere nordmenn i utlandet

PST hadde lagret informasjon om flere personer i mange år, til tross for at de ikke hadde noe bevis for noe straffbart. Derfor mener utvalget at det kan stilles spørsmål ved intensiteten og omfanget over så lang tid.

Irrelevant informasjon EOS-utvalget trekker frem, går blant annet på personers fremtoning eller livsførsel uten at det blir beskrevet hvorfor det er relevant.

— Ikke bevist vilje til vold

Én av de ledende personene i miljøet ble beskrevet som «farlig ut fra hans ekstreme religiøse overbevisning» av PST. Men PST har senere konkludert med at de ikke har funnet noen bevis for at det er et voldspotensial i disse to miljøene.

Et annet punkt EOS-utvalget peker på, er at PST har brutt den såkalte 5-årsregelen. Den betyr at PST senest fem år etter siste registrering på en person, skal vurdere om det som er lagret fortsatt skal lagres, eller om det skal slettes.

Les også Advarer mot privat overvåking

PST fikk i EOS-utvalgets årsmelding for 2012 kritikk for ikke å følge den regelen godt nok. Og det får de også i denne saken. Flere personer i disse miljøene har ikke fått en sjekk etter fem år. Aftenposten har bedt om et intervju med PST-sjef Marie Benedicte Bjørnland, men har foreløpig ikke fått noen tilbakemelding på forespørselen.

Men EOS-utvalget skryter i rapporten av PST fordi de er villige til å rydde opp i ulovlighetene.

Fakta Dette har PST lov til PST kan drive forebyggende overvåkning mot personer eller miljøer, selv om det ikke er skjellig grunn til mistanke. Det holder med at PST har «grunn til å undersøke» om det kan være snakk om noen som for eksempel planlegger terror.De har også lov til å registrere personer som kan knyttes til ekstreme grupper eller organisasjoner som fryktes å kunne støtte eller utføre terror i Norge eller utlandet. Vis mer

Fakta Dette er EOS-utvalget Utvalget er Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste.Rapporteringen til Stortinget skjer i form av årsmeldinger eller særskilte meldinger i spesielle tilfeller.EOS-utvalget fører tilsyn med Etterretningstjenesten, Forsvarets sikkerhetstjeneste, Politiets sikkerhetstjeneste og Nasjonal sikkerhetsmyndighet, i dagligtale ofte kalt «EOS-tjenestene» eller «de hemmelige tjenestene».Utvalget ledes av tidligere forsvarsminister Eldbjørg Løwer (V).Ble opprettet av Stortinget i 1996 i kjølvannet av debatten omkring virksomheten i de hemmelige tjenestene.Utvalget har i utgangspunktet full innsynsrett i tjenestenes arkiver og registre, og det er få begrensninger for hvordan kontrollen utføres. Vis mer