Det skal ha gått hardt for seg i åtte timer i det israelske parlamentet Knesset onsdag kveld, skriver BBC og Reuters.

– Demokratiet er dødt

Etter avstemningen skal rasende arabiske politikere ha ropt og revet i stykker dokumenter.

– Jeg annonserer med sjokk og skuffelse at demokratiet er dødt, sa den arabiske parlamentarikeren Ahmed Tibi etter avstemningen.

Ahmed Tibi mener at det som skjedde i Knesset onsdag kveld viser at demokratiet i Israel er dødt. Tibi er arabisk parlamentariker i Israel. Bildet er fra en markering i mai om støtte til palestinerne på Gaza. Foto: Ahmad Gharabli / AFP

62 parlamentarikere stemte for den nye loven, 55 stemte imot og to avholdt seg fra å stemme.

Loven slår fast at hebraisk er landets nasjonalspråk.

Tidligere hadde arabisk samme status som hebraisk. Arabisk får nå lavere status.

«En nasjonalstat for det jødiske folk»

Den ny loven definerer Israel som «en nasjonalstat for det jødiske folk» og inkluderer kontroversielle formuleringer.

Ifølge Reuters slår loven fast at bare jøder har nasjonal selvråderett i Israel.

Israels statsminister Benjamin Netanyahu er storfornøyd med avstemningen i Knesset onsdag kveld. 62 stemte ja, 55 stemte nei til den nye loven. Foto: Ronen Zvulun / AP

«Israel er det historiske hjemland for det jødiske folket og de har en eksklusiv rett til nasjonal selvråderett i landet», heter det i lovteksten, ifølge BBC.

– Viktig for kommende generasjoner

Statsminister Benjamin Netanyahu hyller avgjørelsen i Knesset og sier at den er viktig for mange generasjoner fram i tid.

– En klar majoritet ønsker å sikre at landet vårt har en jødisk karakter i generasjoner fram i tid, sa Netanyahu.

– Vi vil sikre demokratiske rettigheter for alle innbyggere. Men majoriteten har også rettigheter og majoriteten bestemmer, sa Netanyahu ifølge Reuters.

Les også: Skjør våpenhvile mellom Israel og Hamas

Motstand mot loven

Professor ved Senter for menneskerettigheter ved Universitetet i Oslo, Nils Butenschøn, sier den nye loven forsterker forholdet til jøder alle steder i verden.

– Israel framstår mindre som en israelsk nasjon, mer som en jødisk nasjon.

Butenschøn sier at det er stor motstand mot den nye loven også blant den jødiske befolkningen i israel.

Professor ved Senter for menneskerettigheter ved Universitetet i Oslo, Nils Butenschøn, sier at det er uenighet innad i Israel om den nye loven. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

Det gav seg utslag ved at 55 parlamentarikere stemte nei til den nye loven.

– Det er kontroversielt i Israel fordi loven presser igjennom en fortolkning som alle ikke er enige om. Det er ikke enighet om hva Israel skal være som jødisk stat, sier Butenschøn.

– Mange i Israel er også bekymret for landets omdømme. Loven kan bli oppfattet som en diskriminering mot den ikke-jødiske befolkningen, som utgjør 20 prosent av innbyggerne.

Mener de blir behandlet som annenrangs borgere

Den arabiske minoriteten i Israel utgjør om lag 1, 8 millioner av befolkningen på ni millioner.

Arabere som bor innenfor Israels grenser er etterkommere av befolkningen som bodde i området da Israel fikk sin nasjonalstat i 1948.

Den arabiske befolkningen mener at de i alle år er blitt sett på og blitt behandlet som annenrangs borgere.

Ifølge loven har araberne samme rettigheter som jøder, men i dagliglivet opplever mange diskriminering, skriver Reuters.

Les også: USA legger snart fram fredsplan for Midtøsten

Sinne i arabisk by

Nyhetsbyrået har snakket med innbyggere i den arabiskdominerte byen Tarsiha nord i Israel. Der er mange sinte etter det som skjedde i Knesset onsdag kveld.

– Jeg tror dette er en rasistisk lov fra en høyre regjering som ønsker å plante noen frø for å skape en apartheid-stat, sier 71 år gamle Bassam Bisharah.

Nyhetsbyrået finner lignende holdninger i landsbyen Yanuh der det bor mange drusere.

– Motivet for den nye loven er diskriminering. De ønsker å bli kvitt oss arabere, sier Yousef Faraj.

Forståelig motstand

Nils Butenschøn sier det er forståelig at mange ikke-jøder reagerer med sinne.

– Fordi loven forsterker diskriminerende trekk i Israel.

– Mange oppfatter den nye loven som et steg i retning av at deres plass i Israel blir undergravd, sier Butenschøn.

Droppet det mest kontroversielle

Flere av de mest kontroversielle forslagene i den nye loven, ble stanset.

I det opprinnelige forslaget lå det blant annet en klausul om at det i Israel kan etableres områder der kun jøder kan bo.

Forslaget ble droppet da både presidenten og riksadvokaten reagerte, skriver Reuters.

Enkelte arabiske parlamentarikere mener den nye loven er rasistisk motivert.selv om de mest kontroversielle forslagene er tatt bort.