Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I dag behandet Pressens Faglige Utvalg en klage mot nettstedet Resett. De var klaget inn for brudd på fem punkter i Vær Varsom-plakaten, som er pressens etiske regelverk.

Klagen gjelder en artikkel om en demonstrasjon på Gjøvik i regi av SIAN (Stopp islamiseringen av Norge), og en oppfølgerartikkel om den samme saken. Tittelen var «Redaktør laget opptøyer i Gjøvik lørdag», og artikkelen inneholdt en rekke påstander om redaktør i Oppland Arbeiderblad, Erik Sønstelie.

Pressens Faglige Utvalg kom fram til at Resett har brutt god presseskikk på fire av de innklagede punktene.

​3.2, om å være kritisk i valg av kilder, kontrollere at opplysninger er korrekte og tilstrebe bredde i kildene.

4.2, om skillet mellom kommentar og faktiske opplysninger

4.13, om å rette feilaktige opplysninger

4.14, om at de som utsettes for sterke beskyldninger skal så vidt mulig ha adgang til samtidig imøtegåelse av faktiske opplysninger

- Dette er et lærebokeksempel på grunnkurs i Redaktørplakaten, og forskjellen på kravene presseetikken stiller til et redaktørstyrt medie, i motsetning til fri publisering fra andre som ikke har valgt å underlegge seg redaktøransvaret, sa Alf Bjarne Johnsen, leder av PFU.

Før SIANS demonstrasjon hadde Oppland Arbeiderblad trykket opp t-skjorter og plakater med teksten «Vend hatet ryggen» og «Je elsker Gjøvik». Disse delte de ut, med en oppfordring om at alle vendte ryggen til all form for hat, skriver Oppland Arbeiderblad.

Kjente seg ikke igjen

I artikkelen på Resett stod flere påstander som Sønstelie ikke kjente seg igjen i.

Blant annet stod det at Sønstelie arrangerte motdemonstrasjonen, og at han delte ut plakatene og t-skjortene «til aggressive demonstranter. Demonstranter som tilhører et ekstremt miljø som Sønstelie selv frekventerer på fritiden.»

«Flere av demonstrantene som ble pågrepet av politiet ble løslatt fordi de er mindreårige. Hvorvidt Sønstelie ser det som akseptabelt å agitere mindreårige mot politiet er fortsatt uklart.»

I artikkelen stod også: «At Sønstelie fraskriver seg all skyld for det som skjedde, etter å selv ha delt ut materiell og uniformering til de voldelige demonstrantene er én ting» og «I tumultene som oppstod som resultat av redaktør Sønstelies demonstrasjon ble minst én politimann skadet».

I utgangspunktet var artikkelen publisert på nettsiden ymte.no, og skrevet av Johan Slåttavik som står bak nettsiden. Resett tok kontakt med ham for å publisere den på sitt eget nettsted.

Slettet artikkelen

Resett slettet i etterkant artikkelen. De skrev i stedet en ny artikkel som ble publisert samme dag, mandag 9. oktober 2017. Her var tittelen, «Redaktør Sønstelie i OA kjenner seg ikke igjen i Slåttaviks beskrivelser av ham». Her var både Slåttavik, som skrev den første artikkelen, og redaktør Erik Sønstelie intervjuet.

Men selv om Resett slettet den første artikkelen, mente PFU at overtrampene var for grove til at det holdt å skrive at artikkelen ble trukket tilbake på grunn av manglende opplysningskontroll.

- I den grad de selv har et ønske om å følge Vær Varsom-plakaten, har de brutt den på sentrale og helt, hva skal jeg si, elementære punkter, sier Alf Bjarne Johnsen under møtet.

- Nesten alt er feil med den første artikkelen, sier PFU-medlem Nina Fjellheim, som representerer allmennheten i utvalget.

Hun uttaler at hun tror hun aldri har vært med på at et medium har blitt felt på så mange punkter, for en så liten artikkel.

- Hvis man sier at man prøver å følge Vær Varsom-plakatens idealer, har man en forventning om at opplysningene er gjennomgått. At man har vurdert og kommet til at dette er greit å publisere, og det synes ikke som at det har vært foretatt en reell vurdering når man så til de grader bommer, sier hun.

Nettstedet ikke er tilknyttet noen av pressens bransjeorganisasjoner, men PFU valgte å behandle klagen fordi Resett var villige til å la saken bli behandlet. PFU-medlem Martin Riber Sparre ga også Resett noe ros for det.

- De skal få ros for at de underlegger seg behandling. Jeg håper de innser at en sletting ikke er det samme som en retting. De må gå enda lenger. Men de har gjort et forsøk og det synes jeg de skal ha for, sa han.

- Usanne påstander

Det er Stig Finslo, direktør for mediekonsernet Amedia som eier Oppland Arbeiderblad, som har klaget inn Resett til PFU, med samtykke fra Sønstelie.

Finslo skrev i klagen at han mener Resett publiserte usanne påstander uten dokumentasjon.

Han mente Resett hadde brutt disse punktene i Vær Varsom-plakaten.

​3.2, om å være kritisk i valg av kilder, kontrollere at opplysninger er korrekte og tilstrebe bredde i kildene.

4.2, om skillet mellom kommentar og faktiske opplysninger

4.4, om å ha dekning for titler, ingress og lignende

4.13, om å rette feilaktige opplysninger

4.14, om at de som utsettes for sterke beskyldninger skal så vidt mulig ha adgang til samtidig imøtegåelse av faktiske opplysninger.

Erkjenner feil

Klager Stig Finslo mente at også Sønstelie heller ikke fikk tilstrekkelig mulighet til å svare på anklager mot ham i den nye artikkelen. Finslo viser til at forfatteren bak den første artikkelen siteres på at Sønstelie opptrådte på en måte som ligner den tyske naziredaktøren Julius Streicher, og at han også uttalte at alle demonstrantene hadde på seg t-skjorter utdelt av Sønstelie, og derfor måtte regnes som uniformerte på samme måte som Odins Soldater.

Pressens Faglige utvalg kom fram til at dette ikke var beskyldninger «av faktisk art», som manglet imøtegåelse fra Sønstelie. Resett ble derfor ikke felt for den andre artikkelen.

I sitt svar til klagen skriver Resett at de erkjenner at publiseringen burde vært håndtert bedre etter flesteparten av punktene i Vær Varsom-plakaten som de var klaget inn for. Men de mener at de raskt rettet opp eventuelle brudd siden de slettet artikkelen og laget en ny.

PFU-leder Alf Bjarne Johnsen presiserte under møtet at presseetikken ikke handler om hva slags innhold eller ytinger man kan publisere, men at det er et formkrav til hvordan man skal publisere, kontrollering av at opplysninger er korrekte og at personer får tilsvarsmuligheter om de blir angrepet i artiklene.

- Hvilket ståsted man har politisk og ideologisk skal være underordnet. Men presseetikken gir formkrav for hvordan den journalistiske arbeidsmetoden skal foregå, for at publikum skal kunne gjøre seg opp en mening på egen hånd, sier han.