Kutt i behandlingsmetoder kan faktisk være bra for deg | Marit Simonsen

Helseministeren vil nok spare penger, men han har forskningen i ryggen.

Flere studier antyder at mellom 10 og 20 prosent av medisinske behandlinger reverseres. Det kan høres skummelt ut, men viser nettopp at medisin blir mer presist og kunnskapsbasert, skriver Marit Simonsen. Gorm Kallestad/ SCANPIX NORGE

Marit Simonsen Vitenskapsskribent og redaktør i Store norske leksikon

21. jan. 2019 18:15 Sist oppdatert 22. januar 2019

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

I Uviten skriver Nina Kristiansen, Atle Fretheim, Marit Simonsen og Simen Gaure hver uke om det de mener er dårlig forskning, flau formidling, kunnskapsløse politiske forslag og ren fusk.

Da helseminister Bent Høie tirsdag for en uke siden holdt sin årlige sykehustale, ba han sykehusene vurdere å redusere bruken av 17 kirurgiske inngrep med liten dokumentert effekt.

Høie sier også at «bare i Helse Sør-Øst ville utfasing av disse metodene tilsvare omtrent halvparten av aktivitetsbudsjettet for et stort sykehus som Sykehuset Vestfold.»

Så beleilig, tenker noen, at å kutte tilbud sparer så massive summer. Og så beleilig at Høie da kan påstå at etablerte behandlinger egentlig virker dårlig.

Marit Simonsen er vitenskapsskribent, redaktør i Store norske leksikon og Uviten-spaltist i Aftenposten. Arnfinn Pettersen

Trenger ikke mandlene å fjernes?

Men er det så enkelt? At helseministeren vil spare penger? Flere av tilbudene som skal vurderes er også behandlinger det er lett å tro på. Alle kjenner noen som sier at fjerning av mandlene «funket for meg». Det høres absurd ut å påstå at utskraping av livmor som behandling for ekstreme blødninger ikke virker.

Kan det stemme at de er dårlig dokumentert? Og hvorfor benytter norske leger slike metoder, hvis de uansett har lite for seg? Vi har da et kunnskapsbasert helsevesen?

Les også Vil en debatt med større innslag av verdibaserte argumenter være mer fruktbar enn faktabaserte skinndebatter? | Atle Fretheim

Placebobehandling

Faktisk er dette et eksempel nettopp på kunnskapsbasert praksis. De fleste tenker at medisinske behandlinger utvikler seg gradvis over tid, og blir stadig mer raffinerte, presise og effektive. Men ifølge forskerne Vinay Prasad og Adam Cifu, er det også vanlig at medisinske praksiser rett og slett blir reversert.

Et eksempel er vertebroplastikk, en behandling for brudd i ryggvirvler der det sprøytes medisinsk sement inn i bruddet. Det hørtes fornuftig ut, og ble raskt en utbredt behandling.

Men to amerikanske studier fra 2009 prøvde behandlingen mot omfattende placebobehandling, der deltakerne fikk fullt inntrykk av at de skulle få sementbehandling helt opp til å få lukte på miksturen før de ble lagt i narkose og gitt saltvannsinnsprøytning. Da viste det seg at sementbehandlingen ikke hadde noen reell effekt.

Trening etter kneoperasjoner

Siden det er vanskelig å forske på komplekse inngrep, vil det stadig skje at vi innfører behandlinger som det virker sannsynlig at skal virke, uten at disse har tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag.

I mange tilfeller bruker man heller ikke de reelle helseutfallene, som overlevelse eller antall hjerteinfarkt som mål på om en behandling har effekt, men surrogatmål, som blodtrykk – som vi vet at henger tett sammen med de relevante utfallene.

I noen tilfeller brukes også en behandling i for mange tilfeller, slik tilfellet er med kneoperasjoner. Det virker, men forutsetter korrekt opptrening i etterkant. For de fleste vil kun trening være nok, og dermed bedre, siden man slipper en inngripen med flere bivirkninger. Ofte er noe annet bedre enn kirurgi.

Les også Medisin mot depresjon: Studiene er for små, for få og for kortvarige

Mer presis medisin

Hvor ofte slike medisinske retretter forekommer er vanskelig å anslå, men flere studier antyder at mellom 10 og 20 prosent av behandlinger reverseres. Det kan høres skummelt ut, men viser nettopp at medisin blir mer presist og kunnskapsbasert. Selv med noen retretter er det det beste vi har.

Følg Aftenposten Viten på Facebook og Twitter!