Vy vant Bergensbanen – jernbanen som går med overskudd

Vy vant kampen om Bergensbanen. Nå må de betale 2,2 mrd. kroner over 11 år for å kjøre på strekningen.

Jernbanedirektør Kirsti Slotsvik (til venstre) har nå avgjort utfallet av samtlige konkurranser om norske fjerntogstrekninger for persontog. Persontogsjef Arne Fosen i Vy kunne mandag lykkelig konstatere at selskapet skal fortsette å kjøre tog på Bergensbanen. Stian Lysberg Solum

9. des. 2019 12:01 Sist oppdatert 9. desember 2019

Vinneren av Bergensbanen må nemlig betale for i fremtiden å få kjøre landets mest attraktive fjerntogstrekning. I år betaler staten Vy over 200 millioner for tilbudet de leverer her.

Jernbanedirektoratet opplyste mandag formiddag at Vy har vunnet konkurransen om å få kjøre persontog på Bergensbanen, Vossabanen og lokaltogstrekningen Arna-Bergen fra juni 2020.

Dette er den første kontraktseieren for Vy, som tidligere het NSB.

– Vy var best både på pris og kvalitet, som talte 60 prosent, sier jernbanedirektør Kirsti Slotsvik.

– Etter to andreplasser er det førsteplassen som gjelder, sier persontogsjef Arne Fosen, som rødmet av glede da han tok ordet under pressekonferansen.

Foretaket må betale 2,2 milliarder kroner for å kjøre på strekningene. Tyskeide Arriva og svenske SJ bød henholdsvis 400 millioner og 1,8 milliarder kroner. Avtalen gjelder i 11 år.

Fosen sier til Aftenposten at Vy ikke har pengene i dag, men at de skal skaffes gjennom kontraktsperioden.

– Har dere måttet spørre Samferdselsdepartementet om hvor mye dere kunne by på Bergensbanen?

– Nei, sier Forsen.

Visste ikke noe før mandag morgen

- Hvor lenge har du visst at dere skulle stå igjen som vinner?

- Siden 9-9.30-tiden i dag morges. Vi var helt i uvisse gjennom hele helgen. Dette har vært en liten påkjenning ikke bare for meg, men for hele organisasjonen.

- Hvordan ville det vært om dere hadde tapt også denne runden, og hadde stått igjen som et togselskap for Østlandet, i tillegg til å være busselskap?

– Da hadde det vært en del tanker vi måttet ha tenkt om igjen, sier Fosen.

Satsing på nattog utslagsgivende

- Jernbanedirektør Kirsti Slotsvik, på hvilke måter var Vy best på kvalitet?

– De scoret veldig bra på hvordan de tenker flere ruter, og sovevogner, til forventningene kundene har. De tenker ikke minst på turisttilbudet.

Om satsingen på nattog sier Arne Fosen følgende:

– Det blir ikke flere nattog. Det blir fortsatt ett nattog. Men jeg tror vi har tiltak på gang som vil gjøre dette attraktivt for flere. Dette har med debatten som nå går i Norge og andre steder.

Lønnsom strekning

Bergensbanen har en helt egen status i norsk jernbane. Det er den av fjerntogstrekningene som har størst trafikk, med populære stasjoner på høyfjellet og i Hallingdal. Dagtogene går med overskudd, og som Jernbanedirektoratet selv påpeker: Potensialet for å øke trafikken her antas å være stort, særlig med tanke på turisttrafikk.

Også Vossabanen har et turistpotensial, mens lokaltoget Arna-Bergen er kraftig modernisert de siste årene og skal om kort tid ta i bruk en ny tunnel gjennom fjellet Ulriken.

Men den 483,7 km lange Bergensbanen er også en gammel jernbanelinje. Punktligheten ligger normalt mellom 66 og 85 prosent. Banen er jevnlig stengt på grunn av ras, særlig på vinterstid.

Det er kun mellom Oslo S og Drammen at Bergensbanens tog kjører på dobbeltspor.

Fakta Disse kom til finalen Vy – det tidligere NSB Arriva, som eies av den tyske togkjempen Deutsche Bahn SJ, det tidligere Statens Järnvägar Vis mer

Les også Vy-sjef Geir Isaksen går av

Bergensbanen åpner i 1909. Arkivbilde

Fakta Pakke 3 med «Europas vakreste togstrekning» Dette sier Jernbanedirektoratet om pakke 3 Vest: «Bergensbanen beskrives som en av Europas vakreste togstrekninger. Fra Oslo kjører persontogene via Drammen og gjennom østlandske jordbruksbygder over Eiker, Modum og Ringerike. Banen når sitt høyeste punkt (1237 moh.) vest for Finse, før den går nedover mot Vestlandet, forbi Myrdal og følger Raundalen ned til Voss. Fra Voss går banen langs fjordene ut til Bergen. Banen bærer preg av det dramatiske landskapet den går gjennom. Hele turen fra Oslo S til Bergen tar 6,5 – 7 timer.» Bergensbanen ble åpnet i 1909. Total lengde er 483,7 km. Det er åtte avganger mellom Oslo og Bergen mandag-torsdag (fire hver vei), ni på fredager og søndager og seks på lørdager. Reisetiden er mellom 6,30 t og 7,23 t. Det bygges nå dobbeltspor på strekningen Arna – Bergen og i Nasjonal transportplan 2018–2029 legges det opp til at planlagt dobbelt- spor på strekningen ferdigstilles i 2022. Dersom Ringeriksbanen blir Bergensbanen seks mil kortere. Vis mer

Bergensbanen er en gammeldags jernbane. Her slynger den seg gjennom Ustaoset. Stein J. Bjørge

Kampen om alle fjerntogstrekningene avgjort

Søndag klokken 12.48 går første tog i regi av britiske Go-Ahead fra Stavanger til Oslo. Dermed er første aktør på norske spor som ikke har tilknytning til NSB/Vy i gang med persontransport her.

I juni neste år frakter svenske SJ sine første passasjerer på Nordlandsbanen, Trønderbanen og flere lokalbaner i Trøndelag.

Ett år frem i tid skal dagens vinner «begynne på nytt» på Bergensbanen, Vossabanen og på lokaltoglinjen til Arna.

Før høsten 2021 er planen at kontrakt også skal skrives på den første av to jernbanepakker som omfatter lokal og Intercitytog på Østlandet. Vinneren skal etter planen starte opp i desember 2022, om tidsplanen holder samtidig med oppstart av Follobanen.

Det er ikke bestemt når grunnlaget for femte pakken, som omfatter resten av lokaltog- og InterCity-linjene på Østlandet skal sendes ut.

Dale hever imidlertid overfor Aftenposten at opposisjonen i dag ikke synes å ha planer om å stanse konkurranseutsettingen.

Bergensbanen på vei over fjellet i snøføyke Jan Tomas Espedal

Beregner å spare rundt én mrd. i året

I forarbeidene til ny Nasjonal transportplan skriver Jernbanedirektoratet at de totalt beregner å spare 650 millioner kroner neste år på å ha konkurranseutsatt norsk jernbane. I 2021 og 2022 forventes summen å stige til henholdsvis 900 og 970 millioner kroner.

Samlet sett vil avtalene som er inngått (altså før avtalen for Bergensbanen ble inngått, red.anm.) kutte statens utgifter til jernbane med ni mrd. kroner i perioden 2020–2031, skriver direktoratet.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding