Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Jeg kan ikke fortsette å jobbe i Norge når nesten halvparten av lønnen forsvinner. Etter at finansminister Siv Jensen påla oss å betale skatt på tips har jeg ikke lenger råd til å bo her, sier Josefine Alfaia Amado.

- Jeg har trivdes godt i Oslo og fått mange venner. Planen var å bli her, men nå er det dessverre blitt umulig, sier hun.

Josefine forteller at hun raskt merket konsekvensene da ordningen trådte i kraft 1. januar.

- Gjestene tipser mye mindre enn før fordi tipsen ikke lenger går direkte til restaurantens ansatte. Å redusere folks lønn på en sånn måte, jeg har fatter ikke tankegangen bak forslaget.

- Alle jeg snakker med i bransjen synes det er helt crazy. Flere av mine svenske kolleger har varslet at de kommer til å slutte, sier Josefine Alfaia Amado.

Fra pub til truck

Bartender Asle Hellman på Sir Winston pub i Oslo opplyser at tre kolleger har sluttet de siste ukene. Selv beretter han om store problemer med å få endene til å møtes etter at tipsskatten ble innført.

IKKE RÅD: Småbarnspappa Asle Hellman har jobbet i utelivsbransjen i tjue år. Nå har han ikke lenger råd til å være bartender på Sir Winston i Oslo. Foto: Gunnar Ringheim / Dagbladet Vis mer

- Nå skal jeg ta trucksertifikat og satser på å få jobb på et lager. Jeg elsker å være bartender, men blir nødt til å bytte bransje, sier 41-åringen fra Sørlandet.

- Etter at regjeringen skattla tipsen fra årsskiftet har jeg 5000 kroner mindre å rutte med i måneden, en brutal nedgang i lønn. Gjestene tipser langt mindre enn før. Og bevisste tipsere forsøker å stikke til oss en 50-lapp, men vi takker nei. Fordi det vil være underslag. Hver eneste krone skal registreres i kassa, og jeg vil ikke å gjøre meg til tyv, sier Asle Hellman.

Flere har sluttet

- Tre ansatte hos oss har allerede sluttet etter at tipsordningen trådde i kraft, og flere andre snakker om å gjøre det samme, skriver Heidi (32) i en post på Facebook-gruppa «Si nei til NY skattlegging av tips», der over 10.000 har meldt seg inn siden opprettelsen i høst.

- Mitt arbeidssted følger modellen fra NHO. Med andre ord blir alle utgifter til arbeidsgiveravgift, pensjon, feriepenger og administrasjon trukket av tipsen før vi får den utbetalt. Etter at skatten også var trukket satt jeg igjen med 34 prosent av tipsen, forteller hun.

Taper 9000 kr

Her er Facebook-poster fra andre ansatte i utelivsbransjen:

- Hos oss har arbeidsgiver valgt å ta bort muligheten for å tipse på kortterminal, samt nekte oss å ta imot kontanter t tips. Dette betyr at hver enkelt av oss i praksis går ned omtrent 9000 kr i måneden i lønn før skatt, skriver en 27-årig kvinnelig servitør, som vil være anonym av hensyn til bedriften hun jobber i.

- Smålig av staten

- Vi driver Gamle Total Scene & Bar, en kulturpub/klubbscene i Tønsberg, hvor de som jobber er medeiere i bedriften, uten at noen tar ut lønn, skriver Rune Bjerkelund.

- Den hundrelappen eller to man kan få i tips er det smålig av staten å ta fra folk. Vi er på 2. året i drift og går akkurat rundt økonomisk. Skal vi rapportere tips og skatte av dette så påføres bedriften arbeidsgiveravgift. Vi har dermed teoretisk sett bare en ting å gjøre, det er å stenge ned driften og de muligheter man har for å skape fast lønnet arbeid. Og dette i det året vi har mulighet for å komme oss ovenpå økonomisk å kunne begynne å ta ut lønn. Dette er drepen for mange i bransjen, ansatte og utesteder i seg selv, hevder Bjerkelund.

Ber Erna tipse godt

Han undres over regjeringens næringspolitikk og spør:

- Forstår ikke sittende regjering hvordan de ødelegger livsgrunnlaget for en allerede underbetalt bransje? Er det ikke ønskelig med etablering av nye arbeidsplasser? Det føles som om det overhodet ikke er noen som helst interesse hos sittende regjering for annet enn å mele sin egen kake. Tenk på dette neste gang du er ute og spiser og drikker på folkets regning, Erna. Jeg regner med at servicen du får er upåklagelig, så tips godt, for det trengs, skriver Rune Bjerkelund.

- Tøv og rent røveri

- Styringsretten har aldri gitt arbeidsgiver lov til å forsyne seg av potten, bare til å bestemme praksis for fordeling av tips på arbeidsplassen, skriver Øyvind Thue.

- Siv Jensens henvisning til styringsretten når det gjelder pålegg av administrasjonskostnader på tipsen er tøv og rent røveri. Jeg har jobbet som leder i 20 år i bransjen. Det koster meg ikke noe mer å fordele tipsen med eller uten rapporteringskravet. Venner og kolleger opplever at tilsynelatende seriøse arbeidsgivere trekker så mye som 30 prosent i kostnader av tipsen, mens andre velger ikke å trekke noe, opplyser Thue.

- Ta oppvasken, Siv!

Han viser til at rapporteringsplikten ble innført uten konsekvensutredning.

- Vi som jobber i bransjen vet hvem det går ut over, det er oss på gulvet, de små bedriftene og gjestene. Siv Jensen er feig når hun kaster denne ballen på banen. Det skaper unødvendig splittelse mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, også på organisatorisk nivå. Vi krever at Siv tar oppvasken selv, melder Øyvind Thue.

Siv Jensen: - Ordnede forhold

Finansminister Siv Jensen opplyser til Dagbladet at hun har forståelse for reaksjonene som kommer.

- Men vi gjør dette for å ha ordnede forhold i arbeidslivet. Vi ønsker ikke at det skal være slik at bartendere og servitører er avhengig av dagsformen, eller om tipsen sitter løst i lomma på kundene, for å vite om de har råd til å betale regningene sine og ha forutsigbarhet og sikkerhet den dagen de er syke. Bartendere og servitører blir også syke, sier Frp-statsråden.

Siv Jensen poengterer at skatt på tips handler om at det skal følge med rettigheter som pensjonsopptjening og sykepenger av all lønn man tjener, og å styrke rettighetene til de ansatte.

- Tidligere var det servitørene selv som skulle innrapportere tipsen til skattemyndighetene. Få eller ingen gjorde det. Da fulgte det heller ingen rettigheter med inntektene. Det tenker man ikke på før behovet for rettighetene melder seg – når man blir syk, skal ha barn eller går av med pensjon, sier hun.

- Taper 87.600 kr i året

Finansministeren understreker at dreier seg om ganske mye penger.

- La meg ta et eksempel: Hvis en servitør tjener ca. 430.000 kroner i året, og av dette er ca. 100.000 kroner tips. Dersom den ansatte ikke skatter av dette, i stedet for at arbeidsgiveren rapporterer det inn, går man glipp av 87.600 kroner i foreldrepenger regnet på årsbasis hvis han eller hun får barn. Den dagen den ansatte blir pensjonist, er pensjonen omtrent 17.400 kroner lavere per år enn den ville vært om tipsen ble rapportert inn som en del av lønnen, sier Siv Jensen.

- Det er bred prinsipiell enighet om at tips bør behandles likt som annen lønn. Forslaget har vært på høring, og flertallet av høringsinstansene er positive. Det gjelder blant annet LO og Fellesforbundet som støtter dette fordi de ønsker ordnede forhold i arbeidslivet. Det ønsker jeg også. Jeg har tro på at ansatte og arbeidsgiver i fellesskap vil finne ut av rimelig avlønning, sier hun.

LO: - Bedre for ansatte

Forbundssekretær Clas Delp i Fellesforbundet har selv mange års erfaring som kelner. Sammen med LO-medlemmene i hotell- og restaurantbransjen har han støttet Siv Jensen i denne saken.

- Tips har alltid vært skattepliktig, så når det gjelder skatteplikt er det i realiteten ingen endring for arbeidstakerne. Når regjeringen har sagt at tips skal regnes som lønn, og det skal betales arbeidsgiveravgift av tips, vil de ansatte få bedre rettigheter.

- Tips vil inngå i grunnlaget for blant annet ytelser fra folketrygden, det vil si bedre pensjonsopptjening og høyere grunnlag for stønader som sykepenger, foreldrepenger og dagpenger ved arbeidsledighet, sier Clas Delp.

- Tjuveri fra de ansatte

På et punkt skiller LO-sekretæren og Siv Jensen lag:

- Problemet er at finansministeren har åpnet opp for at arbeidsgiverne kan lempe kostnaden for arbeidsgiveravgift og administrative utgifter over på de ansatte. Dette er vi totalt uenig i, og vi skjønner godt at ansatte er provosert over at arbeidsgiverne sender sin del av regninga til de ansatte. Dette kunne Siv Jensen ryddet opp i for lengst, sier Clas Delp.

Og legger til:

- Arbeidsgiveravgift og administrasjonskostnader er ikke noe som skal trekkes fra de ansattes lønn. Å gjøre dette er i mine øyne tjuveri fra de ansattes lønn og et tillitsbrudd ovenfor gjester som ønsker å gi de ansatte tips.

NHO beklager

Ole Michael Bjørndal, næringspolitisk fagsjef i NHO Reiseliv, opplyser til Dagbladet at nær sagt alle medlemsbedriftene NHO har hatt kontakt med beklager endringen som regjeringen har kommet med.

- Det er helt åpenbart at den modellen som regjeringen valgte, med å legge innrapporteringsansvaret på arbeidsgiver og å kreve arbeidsgiveravgift på tips, var den minst ønskelige både for arbeidstaker og arbeidsgiver. Vi har hele tiden vært klar på at tips er skattepliktig, men modellen man valgte ble en for radikal endring, sier NHO-fagsjefen.

- Man burde lyttet til næringen, utsatt endringen, og sett på hvordan man kunne økt skatteinngangen fra tips uten å øke belastningen på arbeidsgiverne og arbeidstakerne på en måte som oppleves urimelig, sier Ole Michael Bjørndal.