– Det er ett av mange viktige tiltak for å redusere utslippene våre. Det er bare en del av et større bilde, men oppmerksomheten denne typen tiltak kan få er viktig for personlige forbruk, sier Tore Tungodden, assisterende direktør ved Universitetet i Bergen (UiB).

Julebordet har 500 plasser som pleier å fylles opp. Men det er spørs om like mange vil komme når det ikke serveres tradisjonell julemat.

Etter at UiBs kjøttfritt julebord-planer ble kjent, har mange reagert.

Tirsdag måtte avdelingsdirektør Synnøve Myhre ved fakultet for kunst, musikk og design, som sammen med kommunikasjonsavdelingen har sittet i den rullerende julebordskomiteen i år, forsvare valget i Dagsnytt 18.

– Det har blitt blåst ut av alle proporsjoner når en må i debatt med Bård Hoksrud på Dagsnytt 18 om julebordet vårt. Mediene vil bruke dette veldig, og det blir litt voldsomt. Dette er ikke et stort innspill i den store klimadebatten, sier Myhre til NRK.

– Vi har fått mange reaksjoner, men mest fra eksterne, sier Myhre.

– Hjelper ikke miljøet

Førstebibliotekar ved Bibliotek for samfunnsvitenskap ved UiB, Pål Hermod Bakka, er kritisk til vegetarmat i julen.

– Jeg synes et kjøttfritt julebord er tullete. Rett og slett. Det hjelper ikke miljøet å ikke spise sauer som allerede har beitet og rapet fra seg.

Bakka sier han savner et mer kritisk syn på klimatiltakene fra UiB sin side.

– Universitetet bør være mer kritisk til sannhetene som blir servert, og ikke legge seg flat for en jente som Greta Thunberg, som har sett lyset.

Selv skal han ikke gå på UiB sitt offisielle julebord, men på biblioteket sitt eget julebord med vanlig julemeny.

SKEPTISK: Førstebibliotekar Pål Hermod Bakka liker ikke idéen om et kjøttfritt julebord. Foto: Ida Yasin Andersen / NRK

Noen av klimatiltakene Universitetet i Bergen gjør Ekspandér faktaboks Redusere den totale reiseaktiviteten og fremme mer miljøvennlige reisealternativ.

Stille strengere krav til miljøsertifisering i relevante anbud.

Reduksjon av innkjøp av IKT-utstyr.

Reduksjon i innkjøp av møbler.

Kjøp av mer klimavennlig catering.

Utfasing av fyringsolje.

Større bruk av varmepumper og fjernvarme.

Fokus på energieffektivitet og miljøvennlige løsninger ved rehabilitering av bygg.

UiB kjøper opprinnelsesgarantier for strøm.

– Vi må eksperimentere

Det gjøres mange tiltak for at UiB skal bli klimanøytralt. Et av målene er at vegetarmat skal være det normale ved kjøp av catering.

Forskningskoordinator ved senter for klima og energiomstilling (CET), Kårstein Måseide, er godt vant med vegetarmat.

– På CET-senteret har vi hatt vegetarmat på alle arrangementer det siste året. Det er kanskje det eneste tiltaket som ikke har møtt noe motstand i det hele tatt.

Han mener spredningseffekten er noe av det viktigste.

– Alle tiltak vil møte på konflikter og man vil bryte med etablerte mønstre. Kanskje det blir et godt samtaletema på julebordet?

Førsteamanuensis Endre Tvinnereim på universitetet mener det er viktig å eksperimentere.

– Vi blir nødt til å teste ut litt ukonvensjonelle ting. Men julen skal jo være en tradisjonell fest, så da er det litt rart med kjøttfritt julebord. Det som er viktig er å ha mer plantebasert kosthold andre dager, utenom julen.

Studenter er positive til miljøtiltak

– Det er veldig sprekt av UiB å våge å gjøre noe så stort som angår så mange, sier Marita Monsen, kommunikasjonssjef i Sammen.

Hun mener det er viktig at alle gjør litt. Sammen, som er studentsamskipnaden for store deler av Vestlandet, arrangerer denne uken miljøuke for første gang.

– Tilbakemeldingene er kjempegode og studentene er veldig engasjerte. Det er små grep alle kan gjøre. For eksempel hvis du velger kjøttfritt denne uken, så får du billigere mat.

– SPREKT AV UIB: Marita Monsen er kommunikasjonssjef i Sammen. Hun mener det er positivt at universitetet tør å gjøre et slikt tiltak. Foto: Sammen