Inflasjons-opprøret mot Jensen: – Forstår ikke helt begrunnelsen

Eksperter stusser over argumentene som brukes for å reversere Siv Jensens senkede inflasjonsmål. – Veldig kortsiktig, mener sjeføkonom.

LITEN BETYDNING: Norges Bank har selv fastslått at to prosent-målet kun vil marginal fremskynding av en renteoppgang, påpeker DNB Markets-analytiker Jeanette Strøm Fjære. På lengre sikt vil lavere inflasjonsmål uansett gi lavere rentenivå, påpeker økonomer. Vis mer byoutline Foto: Gorm Kallestad NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 25. april 2018 16:52 , Publisert: 25. april 2018 14:03

Siv Jensen og finansdepartementet har allerede senket inflasjonsmålet til to prosent, men nå har KrF gått sammen med venstrepartiene og bedt regjeringen skru det tilbake til 2,5 prosent. Partiet presiserer samtidig at det er regjeringen som bestemmer.

Aps finanspolitiske talsperson, Rigmor Aasrud, bekrefter at finanskomiteen i Stortinget går imot Jensens senkede inflasjonsmål.

Det er fordi to prosents inflasjon vil presse opp rentene «unødvendig tidlig», gi sterkere krone og større problemer for den norske eksportindustrien, argumenterer Aasrud.

Stortingsflertallet vekker oppsikt.

Og økonomer stusser over argumentene.

– Veldig kortsiktig



– Jeg forstår ikke helt den begrunnelsen, at problemet med å senke inflasjonsmålet er at renten kommer opp for tidlig. Norges Bank har selv fastslått at det har liten betydning, sier analytiker Jeanette Strøm Fjære i DNB Markets til E24.

Les også KrF-smell for Jensen – går imot endring av inflasjonsmålet

– Dette blir uansett et veldig kortsiktig hensyn, sier sjeføkonom Elisabeth Holvik i Sparebank 1 Gruppen til E24.

– Renteøkningen fremskyndes helt marginalt i Norges Bank siste rapport. Imens viser prognosene at Norge vil få lavere renter om noen år med to prosents inflasjonsmål, fortsetter sjeføkonomen, som mener det siste er det avgjørende.

Professor Ole Grytten ved Norges handelshøyskole (NHH) sier han synes det er beklagelig at komiteen ikke går med på Finansdepartementets vedtak.

– Det har ført til et kronefall som ikke er veldig bra. Det er skremmende manglende makroøkonomisk forståelse, sier han til E24.

– Selvsagt finnes det makroøkonomiske argumenter både for og mot å senke inflasjonsmålet, men de er etter mitt syn ikke tungtveiende nok til at Stortinget her går mot departementet, sier Grytten, som selv mener det var riktig å senke inflasjonsmålet.

LIKER TO PROSENT: Sjeføkonom i Sparebank 1 Gruppen Elisabeth Holvik mener regjeringens senkede inflasjonsmål er det beste for norsk eksportindustri. Vis mer byoutline Foto: Sparebank 1

Mener Ap tar feil



Holvik har også problemer med å kjøpe begrunnelsen om at regjeringens senkede inflasjonsmål skader eksportindustrien.

Det er tvert imot helt motsatt, sier sjeføkonomen:

– Etter at Norge innførte målet om 2,5 prosent inflasjon, har lønns- og kostnadsutviklingen vært mye høyere enn i andre land. Det har skadet konkurransekraften til eksportindustrien, sier Holvik.

Normalen i utlandet er nemlig et inflasjonsmål på to prosent.

– Vi har altså hatt et høyere inflasjonsmål enn andre land. Jeg mener det var bra å senke målet til to prosent. Ved å øke det tilbake til 2,5 prosent, risikerer man på sikt å skade eksportindustrien, sier Holvik.

Det gode 2,5-argumentet



Å ha samme inflasjonsnivå som andre land er kanskje det viktigste argumentet for inflasjonssenkingen regjeringen har gjort, mener Strøm Fjære i DNB Markets.

Les også Kronen svekker seg etter Siv Jensens nederlag om inflasjonsmålet

Men også et høyere 2,5 prosent-mål har sine fordeler, påpeker hun.

– Med et høyere inflasjonsnivå vil også det nominelle rentenivået holdes noe høyere. Det gir sentralbanken mer handlingsrom for å stimulere økonomien i nedgangstider, sier hun.

– Det pågår nå en debatt i flere land om hvorvidt man skal heve inflasjonsmålet for å gi seg mer handlingsrom i pengepolitikken, legger hun til.

Norges Bank vil ikke kommentere



Men NHO-sjeføkonom Øystein Dørum er ikke begeistret for politikere som vingler frem og tilbake mellom hva målet skal være.

– Stortinget sier nei til lavere inflasjonsmål. Meget oppsiktsvekkende. Kan ikke endre rammevilkårene for kronekursen «hver måned», skriver han på Twitter.

Norges Bank opplyser til E24 at de mener det ikke er naturlig å kommentere eller utdype nyheten i dag, og viser til tidligere uttalelser, inkludert et offentlig svarbrev til Finansdepartementet 21. februar.

Der støtter Norges Bank endringen blant annet fordi «det er vanskelig å finne tungtveiende argumenter for at Norge nå bør ha et annet mål for inflasjonen enn landene rundt oss».

I en pressemelding 15. mars skrev Norges Bank også at den nye forskriften (inflasjonsmålet) ikke vil føre til «vesentlige endringer i utøvelsen av pengepolitikken», og at inflasjonsstyringen er fleksibel.

I både USA og Den europeiske sentralbanken er inflasjonsmålet to prosent.

Les også Norges Banks utlånsundersøkelse: Økt etterspørsel etter fastrentelån

Oljemilliarder



Inflasjonsstyringen i Norge ble innført i 2001 med et mål om en inflasjon som over tid holdt seg rundt 2,5 prosent. Man satte målet til 2,5 og ikke 2,0 prosent, fordi man på den tiden regnet med at det skulle fases inn mange oljemilliarder i norsk økonomi.

Det regnet man med ville gi en noe høyere prisvekst i Norge enn i landene rundt oss.

I sin nyeste pengepolitiske rapport fra mars skriver Norges Bank at effekten av å endre inflasjonsmålet avhenger av en rekke faktorer, men de skriver at det trolig har størst betydning for inflasjonsforventningene.

På kort sikt mener Norges Bank at renten kan bli høyere fordi «det vil ikke være behov for en fullt så ekspansiv pengepolitikk for å bringe inflasjonen mot målet».

Her kan du lese mer om Inflasjon Norges Bank