Conform Direcţiei Naţionale Anticorupţie (DNA), Cristian Poteraş este urmărit penal pentru două fapte de luare de mită şi pentru spălarea banilor, în formă continuată.

Anchetatorii susţin că, în 2007, Cristian Poteraş, în calitate de primar al sectorului 6 Bucureşti, a cerut de la reprezentanţii unei societăţi comerciale înregistrate într-o ţară UE suma de un milion de euro, primind de la aceştia, în 31 iulie 2007, suma de 250.000 euro.

„Banii respectivi au fost pretinşi şi primiţi în schimbul exercitării atribuţiilor de serviciu referitoare la emiterea autorizaţiilor necesare pentru dezvoltarea unui proiect imobiliar (autorizaţii de demolare, certificat de urbanism şi autorizaţii de construire)”, conform DNA.

Totodată, fostul edil este suspectat că, în perioada 2009 - 2010, a cerut şi primit de la Iulian Constantin şi firma administrată de acesta, Tettas SRL Bucureşti, suma de 857.800 dolari, în schimbul atribuirii unor contracte de achiziţie publică dar şi pentru efectuarea plăţilor pentru produsele furnizate.

„Atribuirile s-au realizat fără planificarea investiţiilor anterior demarării procedurilor de achiziţie, fără bugetarea sumelor şi prin aplicarea unor proceduri de achiziţie publică directă interzise de dispoziţiile legale în legătură cu furnizarea, livrarea şi instalarea unor sisteme inteligente de parcare. În total, pe perioada mandatului de primar deţinut de suspectul Poteraş Constantin Cristian, SC Tettas SRL a fost ,,desemnată” furnizor de echipamente şi servicii cu o valoare totală de 37.155.989 lei, din care au fost decontaţi 30.721.710 lei”, susţin procurorii DNA.

Mita ar fi ajuns la fostul primar prin intermediul unor companii înregistrate în Cipru.

Mai mult, DNA a ajuns la concluzia că, în perioada septembrie 2005 - iunie 2006, Cristian Poteraş, în calitate de primar al sectorului 6 Bucureşti, respectiv preşedinte al Subcomisiei de aplicare a legilor fondului funciar, a derulat, încălcând legea în materia reconstituirii dreptului de proprietate, o serie de activităţi având drept scop emiterea unui titlu de proprietate asupra unor terenuri cu suprafaţa totală de 30.000 mp, situate raza sectorului 6.

„După obţinerea dreptului de proprietate, suspectul Poteraş Constantin Cristian şi soţia sa de la acel moment, Poteraş Aureliana (actual Gîdea Aureliana), au transferat prin diferiţi intermediari şi le-au cerut acestora să deţină formal terenurile obţinute în modalitatea de mai sus, cu scopul de a ascunde originea infracţională şi adevăraţii beneficiari ai tranzacţiilor”, potrivit procurorilor anticorupţie.

În acelaşi dosar este cercetată penal şi Aureliana Gîdea, fostă Poteraş, soţia din perioada 2004 – 2010 a fostului primar democrat-liberal al Sectorului, ea fiind suspectată de spălare a banilor în formă continuată.

Procurorii DNA au dispus începerea urmăririi penale şi pe numele lui Iulian Constantin, la acel moment reprezentant al societăţii SC Tettas SRL, şi pe numele firmei Tettas SRL, pentru dare de mită.

Cristian Poteraş a mai fost implicat într-un dosar anchetat de DNA. În acel caz, fostul edil a fost deja condamnat, în mai 2015, la opt de închisoare abuz în serviciu, în formă calificată şi continuată.

Potrivit acelui rechizitoriul, în 2006, Cristian Poteraş, Gheorghe Floricică, Dumitru Vultur, Moise Daniel, Boncea Petre, Cristina Popescu şi Dorina Piftor, în calitate de funcţionari publici în cadrul Primăriei Sectorului 6 Bucureşti şi de membri în cadrul Subcomisiei locale de aplicare a Legii fondului funciar Sector 6, nu şi-au respectat atribuţiile de serviciu referitoare la reconstituirea dreptului de proprietate, ceea ce a condus la eliberarea, cu încălcarea dispoziţiilor legale, a şase titluri de proprietate pentru suprafaţa totală de 119.647,64 mp teren intravilan situat în municipiul Bucureşti, cu o valoare de piaţă, la nivelul anului 2006, de 58.230.034 euro (205.306.570 lei).

În mod identic, a arătat DNA, în toate cele şase situaţii, prin modalitatea în care au instrumentat cererile, au formulat propunerile de validare, au procedat la punerea în posesie şi au eliberat titlurile de proprietate, inculpaţii au încălcat dispoziţii legale imperative şi metodologia de soluţionare a cererilor de reconstituire a dreptului de proprietate în baza Legii nr. 18/1991, astfel că au fost retrocedate terenuri cu o situaţie juridică incertă sau chiar prin încălcarea dreptului de proprietate al altor persoane.