Monimutkaisten juridisten vääntöjen jälkeen asia on nyt siirtynyt Rikos­seuraamus­laitokseen, joka ei ole vielä päättänyt, joutuuko nuori mies vankilaan vai ei.

Noin 25-vuotias suomalainen mies saa jännittää hallinnollista päätöstä, joka määrittää hänen lähitulevaisuutensa. Viranomaisten on ratkaistava, laittaako Suomi täytäntöön nuorelle miehelle Kreikassa langetetun 10 vuoden vankeustuomion.

Tuomio tuli noin 35 grammasta kannabista. Suomessa ensikertalainen selviäisi vastaavasta määrästä sakoilla tai lyhyellä ehdollisella vankeudella.

Kreikan tuomion täytäntöönpano sellaisenaan tarkoittaisi vähintään viittä vuotta vankilassa. Ensikertalainen pääsee ehdonalaiseen vapauteen yleensä puolet suoritettuaan.

Helsingin käräjäoikeus ehti jo kieltäytyä tuomion täytäntöönpanosta Kreikan oikeusprosessin vakavien oikeusturvaongelmien takia. Nyt asia on palautunut vankilaviranomaisille. Tuomittu mies odottaa yhä epävarmuudessa, kuinka jutussa käy.

Palataan alkuun. Nuori suomalaismies kärähti Kreikassa vuonna 2012. Hän oli epäilyn mukaan sekoittanut noin 35 grammaa kannabista elintarvikerasvaan ja postittanut sen.

Egean hovioikeus tuomitsi hänet kymmenen vuoden vankeuteen kahdesta Kreikan lain mukaisesta rikoksesta: huumausaineita sisältävän paketin lähettämisestä ja huumausaineiden sekoittamisesta elintarvikkeeseen.

– Esitutkinnasta en tiedä vielä tähän päiväänkään mennessä yhtään mitään. Olin läsnä yhdessä oikeuden istunnossa, jossa käsiteltiin vain, pidetäänkö minut vangittuna itse oikeudenkäyntiin asti vai pääsenkö vastaamaan vapaalta. Mitään tulkkausta ei ollut ja koko prosessi käytiin suurilta osin kreikaksi tuomarin ja avustajani välillä. Kieltä en ymmärrä aivan pienimpiä alkeita lukuunottamatta ollenkaan, suomalaismies kertoo IS:lle.

Hän kuitenkin pääsi vapaaksi ja palasi Suomeen. Siitä lähtien ongelmat syvenivät.

Itse oikeudenkäynnistä mies sai tiedon avustajaltaan Facebookissa. Hänelle ei kerrottu, että tuomio voidaan antaa ilman hänen läsnäoloaankin.

Jostain syystä avustajakaan ei vaivautunut paikalle oikeudenkäyntiin. Tämä ilmeni myöhemmin Kreikan viranomaisten Helsingin käräjäoikeudelle toimittamasta selvityksestä. Kymmenen vuotta langetettiin käytännössä ilman puolustusta.

Tuomio annettiin tiedoksi vain avustajalle. Suomalaismies allekirjoitti tämän neuvosta kreikankielisen asiakirjan, jonka sisältöä hän ei ymmärtänyt. Se oli valtakirja avustajalle laatia valitus, mutta samalla mies tuli luvanneeksi hyväksyvänsä tuomion, jos siitä ei valiteta.

Avustaja jätti valituksen päivän myöhässä määräajan päätyttyä. Näin tuomio jäi lainvoimaiseksi ja Kreikka tulkitsi suomalaismiehen hyväksyvän sen.

EU-valtiot noudattavat vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. Ne tunnustavat toistensa tuomiot ja tarvittaessa huolehtivat täytäntöönpanosta. Niinpä Kreikka vaati Suomea panemaan miehen vankeustuomion täytäntöön.

Epäsuhta Suomen rangaistustasoon oli kuitenkin niin suuri, että syyttäjä vaati käräjäoikeudessa tuomion mukauttamista neljään vuoteen vankeutta. Tämä on hyvin harvinainen menettely.

Toisen EU-valtion tuomio voidaan mukauttaa vain, jos se olisi täytäntöönpanovaltiossa lainvastainen. Käytännössä mukauttaminen koskee lähinnä maksimirangaistuksen ylittämisiä.

Tässä tapauksessa syyttäjän logiikka meni niin, että kyse Suomessa olisi ollut kahdesta perusmuotoisesta huumausainerikoksesta, jolloin yhteinen maksimi olisi neljä vuotta vankeutta.

Toki tämäkin ylittäisi selvästi Suomen normaalin tason.

– Olen hoitanut luovutusjuttuja, ja Kreikassa huumetuomioiden taso on aivan toinen kuin Suomessa. Joku kaksi kassillista khatia voi tuoda 13 vuotta, kun Suomessa se olisi sakkojuttu, kihlakunnansyyttäjä Yrjö Reenilä sanoo.

Helsingin käräjäoikeus katsoi Kreikan oikeusprosessin ongelmat niin vakaviksi, että se kieltäytyi tunnustamasta tuomiota lainkaan ja kielsi sen täytäntöönpanon Suomessa.

Syyttäjä tutki säännöksiä uudestaan ja päätyi siihen, ettei Kreikan tuomiota itse asiassa voi mukauttaa alle 10 vuoden, joka Suomessa on törkeän huumerikoksen maksimi. Hän vaati hovioikeudessa koko tuomion vahvistamista aiemman neljän vuoden vaatimuksensa sijaan.

Helsingin hovioikeus päätyi taas uuteen ratkaisuun. Se katsoi, ettei käräjäoikeudella ollut toimivaltaa kieltäytyä tunnustamasta tuomiota. Tästä päättäminen kuuluu vankilaviranomaisille. Tuomioistuimen toimivalta koskee vain mukauttamista, hovioikeus linjasi.

Hovioikeus palautti asian Rikosseuraamuslaitokseen (Rise), jossa asian käsittely on kestänyt kohta vuoden. Rise päättää seuraavaksi tunnustaako se Kreikan tuomion. Vaihtoehtoja siitä eteenpäin on kolme:

Jos Rise ei tunnusta tuomiota, suomalaismies on vapaa.

Jos Rise tunnustaa tuomion sellaisenaan, mies alkaa suorittaa 10 vuoden tuomiota. Tästä Risen päätöksestä voisi valittaa hallinto-oikeuteen.

Jos Rise tunnustaa tuomion, mutta pitää sitä liiallisena, se voi jälleen laittaa asian syyttäjälle mukauttamisvaatimusta varten. Seuraisi taas oikeuskierros, jonka lopputulos voisi olla 4 vuotta, 10 vuotta tai jotain muuta.

– Pahimmassa tapauksessa prosessi voi kestää vielä monta vuotta, suomalaismies sanoo IS:lle.

Kreikassa tuomitun miehen tapauksessa on kyse siis kahdesta eri prosessista. Ensinnäkin päätetään siitä, tunnustaako Suomi tuomion ylipäänsä vai ei. Kieltäytymisperuste voi syntyä, jos henkilö ei ole saanut oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä.

Toisekseen harkitaan, onko syytä mukauttaa sinänsä tunnustettu tuomio täytäntöönpanoa varten. Mukauttamisessa ei ole kyse uudelleen tuomitsemisesta, vaan tuomion sovittamisesta täytäntöönpanoa varten toisen valtion lakien raameihin.

Jos Suomessa esimerkiksi pantaisiin täytäntöön toisen EU-valtion 14 vuoden tuomio taposta, se voitaisiin mukauttaa 12 vuoteen, joka on Suomessa enimmäisrangaistus yhdestä taposta.

Mukauttaminen perustuu vuonna 2011 solmittuun puitepäätökseen. Juttuja on Suomessa tähän mennessä ollut Kreikan tapauksen lisäksi vain kaksi.

Hollannissa sadan tunnin osin ehdottomaan ja osin ehdolliseen yhdyskuntapalveluun tuomitun 37-vuotiaan miehen tuomio mukautettiin 25 päiväksi ehdollista vankeutta ja 24 tunnin yhdyskuntapalveluksi.

Toisessa tapauksessa Tsekissä lasten hyväksikäytöistä tuomittua viiden vuoden vankeutta ei mukautettu, koska se ei ylittänyt Suomen maksimia. Tämä päätös ei ole vielä lainvoimainen.