Vaikka ammattisotilaat torjuvat puolustusministeriön lakiluonnokseen sisältyvän mahdollisuuden pakottaa suomalaissotilaita ulkomaille taistelemaan, hallitus on pitänyt kiinni tavoitteestaan hyväksyä laki heti toukokuun alussa. Puolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) vahvisti tiistaina (26.4.) Keskisuomalaiselle, että osallistumisvelvollisuus tulee sisältymään hallituksen lakiesitykseen eduskunnalle.

Valmius ulkomaisiin taistelutehtäviin on tähän saakka perustunut vapaaehtoisuuteen ja aliupseeriliiton tekemässä tuoreessa kyselyssä peräti 61 prosenttia vastaajista katsoi, että kansainvälisen sotilasavun tehtävien tulee jatkossakin perustua vapaaehtoisuuteen.

Puolustusministeri Jussi Niinistön (ps) erityisavustaja Petteri Leino yrittää puoltaa pakottavaa lakia velvollisuusnäkökulmasta: ”Jokainen ymmärtää, että valtion velvoitteiden täyttäminen ei voi perustua vapaaehtoisuuteen.”



PERUSTELU ONTUU, sillä Suomen perustuslaki velvoittaa vain Suomen puolustamiseen. Perustuslain 127. §:n mukaan ”Suomen kansalainen on velvollinen osallistumaan isänmaan puolustukseen”.

Lisäksi perustuslaki selkeästi rajaa asevoimien ylimmän päätöksenteon valtion sisäiseksi: ”Tasavallan presidentti on Suomen puolustusvoimien ylipäällikkö. Presidentti voi valtioneuvoston esityksestä poikkeusoloissa luovuttaa ylipäällikkyyden toiselle Suomen kansalaiselle.” (§ 128)

Oikeuskansleri Jaakko Jonkka pitääkin lausunnossaan ongelmallisena, kuinka säännökset ”jättäisivät kansainvälisen avun antamiseen ja vastaanottamiseen liittyvät johto- ja vastuusuhteet hyvin avoimiksi.” Hän kritisoi myös kuinka ”lakiin ehdotetuissa säännöksissä ei määriteltäisi avun antamisen tai pyytämisen edellytyksiä, ei edes sitä, mihin tehtäviin puolustusvoimat voisi apua antaa tai vastaanottaa”.

Aliupseeriliiton tiedotteessa lakiluonnosta moititaan tarkoituksellisen ympäripyöreäksi ja epäselväksi sekä tehtävien luonteen että ajallisen keston osalta. Liitto vaatii lain muuttamista niin, että sotilaallista apua ”ei voida antaa suoranaisiin sotatoimiin/taistelutehtäviin sotatoimialueella tai muutoin sodanomaisissa olosuhteissa vieraassa maassa”.

Tiedotteessa myös kysytään suoraan: ”Vai onko tarkoitus velvoittaa suomalaiset sotilaat suoranaisiin sotatoimiin ulkomaille.”



JOS TUHANNET AMMATTISOTILAAT KOKEVAT, että hallitus yrittää pakottaa pikalailla taistelemaan (Naton puolesta) ulkomailla, on vaarana, että monet irtisanoutuvat tai heidän motivaationsa laskee, mikä voi ratkaisevasti heikentää myös puolustusvoimien kykyä puolustaa kotimaata.

Myös akavalainen Upseeriliitto on lausunnossaan todennut, että ”pakko ei ole toimintakyvyn kannalta oikea lähestymistapa”. Upseeriliiton mukaan ”lakivalmisteluun käytettävä aika on [] lyhyt ja esitys on sisällöltään epätarkka sisältäen useita epäselvyyksiä ja jopa kriittisiä vaaratekijöitä”.

Erityisen huolestuttavaa on, että lakia ollaan hyväksymässä pikavauhtia toukokuun alussa eli samaan aikaan kuin Yhdysvaltain sotaharjoitukset kuljetuspanssareineen, hävittäjälaivueineen ja laivasto-osastoineen ovat tulossa Suomeen – ilman Suomen erillistä kutsua.