Tiina Salo pyrki monin tavoin parantamaan asuinympäristönsä viihtyvyyttä. Hän kuitenkin kyllästyi yölliseen laulantaan, neuloihin ja virtsaan pihalla, lapseen kodistuneeseen koulukiusaukseen sekä yleiseen epäjärjestykseen. Hänen uudella asuinalueellaan vallitsee "ihana rauha".

Tiina Salo pyrki monin tavoin parantamaan asuinympäristönsä viihtyvyyttä. Hän kuitenkin kyllästyi yölliseen laulantaan, neuloihin ja virtsaan pihalla, lapseen kodistuneeseen koulukiusaukseen sekä yleiseen epäjärjestykseen. Hänen uudella asuinalueellaan vallitsee "ihana rauha". Kari Ahotupa / Yle

– Kaikkein kiitollisin olen makuuhuoneeni seinästä, jonka takana kukaan ei enää laula yöllä.

Näin toteaa Tiina Salo, joka muutti ympäristön häiriökäyttäytymisen takia Itä-Helsingin Kontulasta vauraammalle alueelle pääkaupungissa.

Syitä muuttoon Helsingin sisällä on selvitetty myös Helsingin kaupungin ja yliopiston tutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun), johon vastasi 1 339 ihmistä. Heistä 680 oli vaihtanut asuinaluetta – ja he vastasivat erilaisiin muuttoon johtaneisiin tekijöihin liittyviin kysymyksiin. Tutkimus julkaistiin vuonna 2016.

Muuttajille annettiin muun muassa 15 eri vaihtoehtoa, joista sai valita ne syyt, joita piti tärkeinä tai melko tärkeinä tekijöinä muuttopäätöksen syntymiseen.

Sosioekonomisesti heikoimmilta alueilta muuttaneilla toiseksi useimmin tärkeäksi mainittu syy oli sama kuin Tiina Salolla: "Alueella on liikaa sosiaalisia ongelmia".

Dmitri Vorobiev. Kari Ahotupa / Yle

Dmitri Vorobiev, joka muutti samaisesta Kontulasta Vantaalle, kyllästyi alueen monikulttuurisuuteen. Hän ei kokenut asuvansa Suomessa.

– Se on kuin toinen valtio. Pienelle alueelle on ahdettu ihmisiä, joiden elämän perusperiaatteet ovat niin erilaisia tai suorastaan vastakkaisia, että se on riskitekijä.

Vorobiev asui itse omistusasunnossa, jossa hänen mukaansa oli pääosin rauhallisempaa kuin lähistön vuokrataloissa. Sen sijaan ulkona, ja erityisesti ostoskeskuksen liepeillä, hän koki joutuvansa alituiseen häirinnän kohteeksi.

– "Värikkäät nuorisoporukat" pyörivät metroaseman sisäänkäynnin edessä. Minua ärsytti se, että he pyysivät tupakkaa koko ajan. Jos ei antanut heille tupakkaa, saattoi tulla kiroilua perään.

– He häiritsivät jatkuvasti, eikä ollut sattumaa, että poliisiauto oli koko ajan paikalla läsnä, Vorobiev sanoo.

Helsingin kaupungin ja yliopiston tutkimuksessa kolmanneksi eniten mainintoja tärkeiksi koetuista muuton syistä sosioekonomisesti heikoimmilta alueilta sai se, että "alueella tai koulussa on liikaa maahanmuuttajia".

Tutkimuksessa sosioekonomisesti heikoimmat alueet erottuvat selvästi muita alueita kerrostalo- ja vuokra-asuntovaltaisempina, ja niillä asuva väestö on keskimäärin muilla alueilla asuvia pienituloisempaa, heikommin työllistynyttä ja vähemmän koulutettua. Yle Uutisgrafiikka

Yle kysyy Dmitri Vorobievilta ja Tiina Salolta, mitä Helsingin kaupunki on heidän mielestään tehnyt köyhempien ja sosiaalisten ongelmien värittämien asuinaluiden eteen.

Dmitri Vorobiev ei osaa mainita yhtään asiaa.

Tiina Salo puolestaan puuskahtaa, että "ei yhtään mitään". Hänen mukaansa ihmiset on unohdettu.

– Sinne tullaan pätemään silloin, kun on vaalit. Myydään makkaraa ja annetaan keittoa. Muulloin ne ihmiset saavat olla siellä ihan omassa montussaan.

Salo oli itse aktiivisesti vaikuttamassa siihen, että Kontula olisi mukava paikka asua myös vaalien välissä. Palataan tähän tuonnempana, mutta kuullaan nyt yhtä kaupungin päättäjistä.

"Helsinki on taittanut eriytymiskehityksen"

Helsingin kaupungissa kaupunkiympäristöön liittyvät asiat kuuluvat apulaispormestari Anni Sinnemäen (vihr.) pöydälle. Sinnemäen mukaan Helsinki on pitkään systemaattisesti pyrkinyt rakentamaan alueiden välistä tasa-arvoa.

Tärkeimpinä työkaluina tässä työssä hän mainitsee kaikkien koulujen tasalaatuisuuden ja hyvän opetuksen sekä sen, että erilaisia asuntojen omistusmuotoja ja sitä kautta erilaisissa sosiaalisissa asemissa olevia ihmisiä asutetaan sekaisin samoille alueille.

Sinnemäki sanoo, että Helsinki on onnistunut taittamaan asuinalueiden eriytymiskehityksen eli segregaation. Hän mainitsee pari tuoretta mittaria Helsingin onnistumisista alueiden tasavertaistamiseksi.

– Matalatuloisilla asuinalueilla nuorten osallistuminen koulutukseen on viime vuosina noussut voimakkaasti. Myös asuinalueiden koettu turvallisuus on mennyt parempaan suuntaan.

Helsingin kaupunkiympäristöstä vastaava apulaispormestari Anni Sinnemäki (vihr.) pitää kaikkien koulujen tasalaatuisuutta avaintekijänä alueiden eriytymistä vastaan kamppailtaessa. Kari Ahotupa / Yle

Sinnemäen väite segregaation taittumisesta Helsingissä saa tukea Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n ja URMI-kaupunkitutkimushankkeen tuloksista (siirryt toiseen palveluun), joiden mukaan Helsingin kaupungin vaikutusalueella pieni- ja suurituloisten välinen eriytyminen Helsingissä kasvaa vain hitusen, kun Tampereen ja Turun vaikutuspiireissä kasvu on selvästi nopeampaa.

Saman tutkimuksen mukaan suomalais- ja ulkomaalaissyntyisten alueellinen eriytyminen on Turussa selvästi korkeammalla tasolla kuin Helsingissä ja Tampereella. Helsingissä tämä eriytyminen on pysähtynyt kokonaan tämän vuosikymmenen puolella.

Helsingin uudessa strategiassa asuinalueiden eriytymiseen pyritään tarttumaan Sinnemäen mukaan entistä määrätietoisemmin. Uuteen kaupunkistrategiaan kuuluu myös se, että kaikissa kouluissa alkaa vieraan kielen opetus jo ensimmäisellä luokalla.

"Oven eteen oli sammunut isokokoinen mies"

Kun Yle kysyy Tiina Salolta, mikä yksittäinen asia hänellä tulee mieleen Kontulassa asumisesta, hän alkaa kertoa samantien eräästä tapauksesta.

– Lapseni kurdiystävä oli meillä kylässä. Kun tämä halusi lähteä kotiin, emme saaneet ovea jostain syystä auki. Oven eteen oli sammunut isokokoinen mies, emmekä saaneet kolmeen pekkaan työnnettyä häntä edestä pois.

Naapurin yöllisiä lauluistuntoja lukuun ottamatta talo oli kuitenkin pääosin rauhallinen. Samaa Tiina Salo ei halua sanoa talon ympäristöstä, kun ovesta astui ulos esimerkiksi koiraa ulkoiluttamaan. Rapun ikkuna oli rikki ja seuraavaksi vastaan tulee ruisku ja virtsaa.

Tiina Salo asuu nyt rauhallisella ja idyllisellä pientaloalueella Pohjois-Helsingissä. Kari Ahotupa / Yle

– Pyörää ei voi jättää vartioimatta. Mitään ei voi jättää vartioimatta, koska kaikki kelpaa. Koko ajan pitää miettiä, miten pitää toimia, Salo lisää.

Tiina Salo sanoo törmänneensä pääasiassa kantasuomalaisten aiheuttamiin ongelmiin.

Maahanmuuttajien kanssa hän ei ole joutunut hankauksiin yhtä tapausta lukuun ottamatta. Se liittyi hänen lapseensa kohdistuneeseen koulukiusaamiseen. Kun asiaa setvittiin koululla, paikalla oli myös lasta kiusanneen pojan äiti, joka huusi Salon olevan rasisti. Asia saatiin kuitenkin selvitettyä.

Anni Sinnemäki sanoo, että tämän päivän helsinkiläisillä on monenlaisia taustoja ja erilaisia tapoja. Hänen mukaansa helsinkiläinen tapa suhtautua asiaan on "avoin kommunikaatio, jossa ristiriitoja herättävät asiat ratkotaan ihmisarvoa kunnioittaen".

– Ennakkoluujoja tai synkkää rasismia ei pidä esiintyä. Toisaalta, jos syntyy arkisia kysymyksiä esimerkiksi kellonajoista ja tavoista, niitä pitää pystyä ratkomaan.

"Asunnolla sattuneet tulipalot viimeinen pisara"

Sinnemäen mukaan Helsinki pärjää segregaatiota mittaavissa tutkimuksissa hyvin verrattuna vastaaviin kaupunkeihin Pohjoismaissa ja muualla Euroopassa.

Esimerkiksi Ruotsissa poliisijohto on määritellyt 23 suurten ja keskisuurten kaupunkien lähiötä "erityisen ongelmallisiksi" tai "erityisen haavoittuviksi". Näillä alueilla esiintyy paljon jengirikollisuutta ja viranomaisten toiminta on vaikeutunut.

Dmitri Vorobiev uskoo, että Suomi on "Ruotsin tiellä" eli että osa lähiöistä ghettoutuu ja ennen pitkää niissä alkaa "räjähdellä".

– Tulemme näkemään samanlaisia autopaloja kuin Malmössä, Uppsalassa ja ympäri Ruotsia.

Vorobieville viimeinen pisara Kontulasta muuttamiseen olivat tulipalot. Hänen mukaansa kotitalon liepeillä tapahtui lyhyen ajan sisällä neljä tulipaloa: oma auto oli palavan auton vieressä.

Kontulan ostoskeskuksen alueella on kiellettyä juoda alkoholia. Käytännössä kieltoa ei noudateta. Kari Ahotupa / Yle

Tiina Salo yritti itse vaikuttaa Kontulan-vuosiensa aikana eri tavoin asuinympäristönsä viihtyisyyteen. Hän istui vanhempainneuvoston puheenjohtajana vaikuttamassa siihen, että paikallinen koulu saatiin pois lakkautuslistalta. Hän istui aluefoorumissa, talotoimikunnassa, vuokralaistoimikunnassa ja jopa alueen talouden ja hallinnon valvojanakin hetken aikaa.

– Istutin pihalle kukkia ja yritin tehdä ihan kaikkea. Se ei johtanut mihinkään. Ovikello soi ja sain kirjeitä. Niissä haukuttiin, että oli valittu vääränvärisiä pelargonioita.

Tiina Salon muuttopäätös kypsyi siitä, kun lapset eivät halunneet lainkaan lähteä asunnosta ulos esimerkiksi koiraa ulkoiluttamaan. Salo kuvitteli mielessään, miten hän vilkkaamman lapsensa varttuessa näkisi tämän puuhastelemassa alueen ostarilla "kaikenlaista".

"Siellä asuu paljon ihan tavallisia ihmisiä"

Anni Sinnemäki sanoo, ettei ole mikään luonnonlaki, että pienituloisten ihmisten asuinalueista syntyy huono-osaisia alueita, joissa asukkaat eivät viihdy.

– Matalan tulotason alueetkin voivat olla viihtyisiä ja turvallisia, ja ihmiset voivat kokea ne omakseen. Kaupungilla on tähän paljon vaikutusvaltaa.

Monia Helsingin Kontulan ja Jakomäen kaltaisten lähiöiden asukkaita ärsyttää se, että heidän kotikulmansa esitetään julkisuudessa usein kielteisessä valossa.

Myös Dmitri Vorobiev ja Tiina Salo löytävät entisestä asuinpaikastaan Kontulasta myönteisiä piirteitä.

– Siellä asuu paljon ihan tavallisia ihmisiä, jotka käyvät töissä, nauttivat asumisesta siellä ja pitävät aluetta omanaan, Tiina Salo kuvailee.

Helsingin kaupungin tutkimus vahvistaa tämän kuvan. Vain vajaa viidennes sosioekonomisesti heikoimmilta alueilta muuttaneista vastasi ykskantaan, ettei yleisesti pitänyt lainkaan alueesta, jolta muutti pois.

Suurin osa sosioekonomisesti heikoimpienkin alueiden asukkaista pitää kotikulmiaan vähintäänkin "ihan hyvinä". Yle Uutisgrafiikka

Dmitri Vorobievkin päätti pitää Kontulan-asuntonsa omistuksessaan.

– Asunnosta tulee erinomainen tuotto. Sijoittajan näkökulmasta Kontula on mainio alue. Mitä suurempi riski, sitä suurempi tuotto.

Mies Jakomäessä kuolee 7 vuotta aikaisemmin kuin mies Ullanlinnassa – Niillä, joilla menee huonosti, menee todella huonosti

Ruotsissa 23 erityisen ongelmallista asuinaluetta, Suomessa ei yhtään