Corinne Chachay sanoo, että hän ei ole lähtökohtaisesti kaikkia rokotteita vastaan, mutta rokotteiden pakollisuutta hän ei voi hyväksyä.

Corinne Chachay sanoo, että hän ei ole lähtökohtaisesti kaikkia rokotteita vastaan, mutta rokotteiden pakollisuutta hän ei voi hyväksyä. Juha Nurminen / Yle

Pariisilainen Corinne Chachay sanoo kuulleensa lääkäreiltä kaiken. Häntä on kutsuttu vaaralliseksi ja vastuuttomaksi äidiksi, häntä on syyllistetty ja taivuteltu.

Syynä ovat rokotteet. Tanssinopettajana työskentelevä Chachay kertoo pyrkivänsä elämään mahdollisimman luonnollisesti ja lääkkeettömästi. Hän epäilee rokotteiden tehoa ja turvallisuutta ja yrittää välttää kuusivuotiaan Mathias-poikansa rokottamista.

Chachay ja hänen miehensä eivät ole ottaneet pojalleen useimpia Ranskassa suositeltuja rokotuksia. Mathiakselle on kuitenkin annettu maassa pakolliset rokotteet: kurkkumätä, jäykkäkouristus ja polio.

– En pystynyt kieltäytymään. Minulla ei ollut sellaisia kontakteja, Chachay sanoo.

Chachay kertoo kokevansa, että hän epäonnistui taistelussa.

Hän puhuu arvostaen ranskalaisesta näyttelijätähdestä Isabelle Adjanista, joka on kertonut julkisuudessa, ettei ole ottanut lainkaan rokotuksia lapsilleen. Tavalliselle äidille vastaava ei hänen mukaansa ole mahdollista.

Mutta Chachay on päättänyt, että enempää rokotteita Mathiakseen ei pistetä.

Ei, vaikka Ranskassa tulee ensi vuoden alussa voimaan uusi rokotusohjelma. Siinä pakollisten rokotteiden määrä nousee kolmesta 11:een.

Chachay sanoo ottavansa Mathiaksen tarvittaessa kotiopetukseen, jos poika ei pääsisi ilman rokotustodistuksia kouluun.

– Ja jos mikään muu ei auta, olen valmis muuttamaan pois Ranskasta.

Ranskan terveysministeri on tosin sanonut, että laajennettu rokotuspakko koskisi aluksi vain alle kaksivuotiaita. Toisin sanoen Mathiaksen kaltaisten lasten ei tarvitse ottaa takautuvasti niitä rokotteita, jotka tulevat nuoremmille pakollisiksi.

Ranskassa lapsi ei pääse päiväkotiin tai kouluun ilman todistusta pakollisista rokotteista. Periaatteessa niistä kieltäytymisestä voisi seurata huoltajalle sakkoja tai jopa kuuden kuukauden vankilatuomio, vaikka käytännössä rangaistuksia harvoin määrätään.

Ranska ei ole ainoa eurooppalainen maa, jossa rokotuslakeja on kiristetty tänä vuonna. Italia päätti kesällä määrätä kymmenen lasten rokotetta pakollisiksi.

Saksassa rokotteet eivät ole pakollisia mutta rokoteneuvonta kyllä, ja päiväkodeilla on vastedes velvollisuus ilmoittaa neuvonnasta luistavista vanhemmista terveysviranomaisille. Sekä rokoteneuvonnasta kieltäytyvä vanhempi että ilmoitusvelvollisuuden laiminlyövä päiväkoti voivat saada sakot.

Kiristykset ovat seurausta siitä, että yhä useammat vanhemmat viivyttävät tai jättävät väliin suositeltuja rokotteita. Kun rokottamattomia ihmisiä on tarpeeksi paljon, tartuntataudit voivat jälleen levitä. Huolenaiheena on etenkin tuhkarokko.

Yle Uutisgrafiikka

Romaniassa ja Italiassa tuhkarokkoon sairastuneiden määrä on noussut tänä vuonna tuhansiin. Kesällä Suomessakin oli kymmenen pääosin Italiaan kytkeytyvää tuhkarokkotapausta, mikä osoittaa myös lisääntyneen matkustelun vaikuttavan taudin leviämiseen.

Yhteensä ainakin 43 ihmistä on kuollut tuhkarokkoon Euroopassa tämän ja viime vuoden aikana.

Yksi heistä oli leukemian heikentämä seitsemänvuotias italialaispoika, joka menehtyi Monzan sairaalassa kesäkuussa tuhkarokon aiheuttamiin komplikaatioihin. Hän sai tuhkarokon mahdollisesti isoveljeltään tai -siskoltaan, joita ei ollut rokotettu.

Lombardian alueen terveysviranomaisten mukaan samasta leukemian muodosta kärsivistä potilaista noin 85 prosenttia selviää hengissä.

– Tämä kuolema on esimerkki siitä, miten niin kutsuttu laumasuoja on ratkaisevan tärkeä kaikkien niiden lasten kannalta, jotka ovat sairauden tai saamansa hoidon vuoksi haavoittuvia jopa silloin, kun heidät on rokotettu, Lombardian terveysjohtaja Giulio Gallera sanoi Corriere della Sera -lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun).

Laumasuoja tarkoittaa, että kun riittävän suuri osa väestöstä on rokotettu, tauti ei pääse tarttumaan eteenpäin ja rokottamattomatkin ovat suojassa. Tuhkarokko leviää äärimmäisen herkästi ja laumasuoja alkaa rakoilla, jos alle 95 prosenttia ihmisistä on saanut rokotuksen.

Tuhkarokko tarttuu jopa ilmateitse Tuhkarokko leviää kosketus- ja pisaratartunnan lisäksi ilmateitse. Se voi tarttua joskus jopa rokotettuun henkilöön, jos altistus on voimakas. Rokotetulla tauti on lievempi. Taudinkuvaan kuuluu korkea kuume, hengitystieoireita ja runsaan viikon kestävä ihottuma. Ennen rokotusohjelmaa Suomessa kuoli tuhkarokkoon keskimäärin kolme ihmistä vuodessa. Tuhkarokko on sitä vakavampi sairaus, mitä vanhempi potilas on. Taudin jälkeen vastustuskyky alentuu kuukausiksi. Jälikitautina sairastunut voi saada keuhkokuumeen, välikorvantulehduksen, aivotulehduksen tai harvinaisimpana aivoja vähitellen tuhoavan subakuutin sklerosoivan panenkefaliitin eli SSPE:n. Siihen ei tunneta parannuskeinoa. Ennen rokotusten aloittamista Suomessa löytyi tavallisesti vähintään yksi SSPE-tapaus vuodessa. Tuhkarokkorokotukset alkoivat Suomessa vuonna 1975. Suurin osa ennen vuotta 1970 syntyneistä suomalaisista on sairastanut tuhkarokon lapsena. Lähteet: THL, Hanna Nohynek

Suomessa rokotuskattavuudet ovat yleisesti ottaen parhaiden joukossa Euroopassa, mutta tuhkarokolta, sikotaudilta ja vihurirokolta suojaavan MPR-rokotteen kattavuus on monin paikoin pudonnut alle 95 prosentin rajan. Pietarsaaren seudun lisäksi näin on käynyt esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella.

Harva suomalainen kuitenkaan epäilee rokotteiden turvallisuutta, selviää viime vuonna julkaistusta kansainvälisestä selvityksestä (siirryt toiseen palveluun), jossa oli mukana kaikkiaan 67 maata. Kyselyssä vain 4,8 prosenttia suomalaisista sanoi olevansa eri mieltä väittämästä "Yleisesti ottaen rokotteet ovat mielestäni turvallisia".

Kaikkein skeptisimmin rokotteisiin suhtautuivat kyselyn ranskalaiset vastaajat. Rokote-epäilijöitä oli heidän joukossaan lähes kymmenkertainen osuus suomalaisiin verrattuna. Selvityksen mukaan yli 41 prosenttia ranskalaisista sanoi, ettei luota rokotteiden turvallisuuteen.

Yle Uutisgrafiikka

Miksi juuri Ranskassa rokotteisiin luotetaan niin vähän? Syitä on useita, vastaa Heidi Larson Lontoon yliopistosta. Hän on yksi selvityksen kirjoittajista.

Apulaisprofessori Larsonin mukaan esimerkiksi perusteettomaksi todettu epäily, jonka mukaan hepatiitti B -rokotus voisi aiheuttaa MS-tautia, on saanut maassa runsaasti huomiota.

– Yksi käännekohdista Ranskassa oli se, miten hallitus reagoi vuosien 2009–2010 sikainfluenssaepidemiaan, Larson arvioi Ylelle.

Kun sikainfluenssa julistettiin maailmanlaajuiseksi pandemiaksi, hallitukset ryntäsivät hankkimaan rokotteita. Ranskan hallitus tilasi aluksi noin 94 miljoonaa rokoteannosta, ja vaikka tilaus pienennettiin myöhemmin noin puoleen, valtavasti rokotteita jäi yli. Lopulta alle kuusi miljoonaa ranskalaista otti sikainfluenssarokotteen, kun epidemia jäikin pelättyä pienemmäksi.

Larsonin mukaan ylimitoitettu rokotteiden hamstraus antoi pontta rokotevastaiselle liikkeelle. Vastustajat perustelevat usein, että terveysviranomaiset suosittelevat uusia rokotteita, koska lääkeyhtiöillä on mitä myydä.

Ranskan laajennettu, vuoden alussa voimaan tuleva rokotepakko koskee aluksi vain alle kaksivuotiaita lapsia. Juha Nurminen / Yle

Myös Corinne Chachay ajattelee, että rokoteohjelmissa painaa enemmän suurten yritysten taloudellinen etu kuin lasten terveys.

Chachay sanoo, että hän ei ole lähtökohtaisesti kaikkia rokotteita vastaan. Hänen mielestään jotkin rokotteet voivat olla järkeviä, esimerkiksi matkoilla kehittyvissä maissa.

Chancay kertookin vastustavansa nimenomaan rokotepakkoa. Se ei hänen mukaansa yksinkertaisesti sovi läntiseen demokratiaan.

Rokotepakon laajentamista hän nimittää – näyttelijä Isabelle Adjania siteeraten - rikokseksi ihmisyyttä vastaan. Hän toivoisi, että viranomaiset kuuntelisivat huolestuneita vanhempia ja asiasta olisi mahdollista käydä keskustelua.

– Minun puolestani ne, jotka uskovat rokotteisiin voivat ne ottaa, mutta kaikkia ei pidä pakottaa samaan muottiin, Chachay sanoo.

Kansainvälisessä tiedeyhteisössä rokotteet eivät ole uskon asia. Rokotteiden avulla miljoonia ihmisiä tappanut isorokko on kitketty maailmasta kokonaan ja useita ennen yleisiä, vakavia sairauksia on pystytty nitistämään länsimaista lähes täydellisesti.

Monen asiantuntijan mielestä yksi syy rokotusvastaisuuden nousuun länsimaissa on se, että rokotteilla torjuttavat taudit eivät enää ole läsnä ihmisten arjessa. Suomalaisten tai ranskalaisten vanhempien ei tarvitse pelätä, että oma lapsi kuolisi tai halvaantuisi polion seurauksena.

Ranskassa vanhemmilta vaaditaan todistukset pakollisista rokotteista, jotta lapsi pääsee päiväkotiin ja kouluun. Juha Nurminen / Yle

Rokotteiden vastustaminen ei ole kuitenkaan uusi ilmiö. THL:n rokotusohjelmayksikön ylilääkäri Hanna Nohynek huomauttaa, että sitä on ollut niin kauan kuin rokotteitakin. Aikanaan osa työväestöstä piti isorokkorokotuksia rikkaiden ja maanomistajien juonena.

Nykyään 1–1,4 prosenttia ihmisistä kieltäytyy kaikista rokotteista. Nohynekin mukaan totaalikieltäytyjien osuus on pysynyt melko vakiona. Sen sijaan niin kutsuttujen rokote-epäröijien määrä on viime vuosina lisääntynyt.

Vanhemmat saattavat päättää, että heidän tärkeiksi katsomansa rokotteet otetaan mutta muita ei, tai sitten lapsi saa rokotteita suositeltua ikää myöhemmin. Esimerkiksi influenssarokotuksissa Suomen läpi menee Nohynekin mukaan "Pähkinäsaaren rauhan raja": idässä rokotuskattavuus on parempi kuin lännessä.

Suomessa on linjattu Hanna Nohynekin mukaan, että pakollisiin rokotuksiin ei turvauduta kuin äärimmäisessä hädässä.

– Pitäisi olla aika katastrofaalinen tilanne, että siihen lähdettäisiin, hän sanoo.

Myös rokotusvastaisuuteen perehtynyt erikoistutkija Jonas Sivelä THL:stä on sitä mieltä, että rokotepakko ei kannata.

– Ihmisen itsemääräämisoikeus on hyvin vahvassa roolissa Suomessa ja muissa Pohjoismaissa, ja sitä pitää vaalia. Toisekseen ei ole mitään merkkejä siitä, että pakko millään tavalla edistäisi tai ylläpitäisi hyvää rokotuskattavuutta. Päinvastoin. On tutkimuksia, jotka viittaavat siihen, että sillä voi olla haitallinen vaikutus.

Sivelä kertoo yllättyneensä etenkin Ranskan päätöksestä laajentaa rokotuspakkoa. Hänen mukaansa Euroopassa tilanne on tähän saakka ollut sellainen, että pakollisia rokotuksia on ollut etupäässä Itä-Euroopan maissa, ja kehitys on kulkenut vapaaehtoisuuden lisäämisen suuntaan.

Lontoon yliopiston apulaisprofessori Heidi Larson myöntää, että rokotusten säätäminen pakollisiksi voi johtaa asenteiden koventumiseen. Hänen mielestään lopputulos on kuitenkin kiinni siitä, miten rokotuspakko perustellaan ja toteutetaan.

– Ranskan tilanne näyttää olevan siinä pisteessä, että hallituksella ei ollut juuri vaihtoehtoja.

– Ilman pakkoa tarpeeksi moni ihminen ei vain ota rokotuksia.

Erityisen tärkeää olisi saada terveydenhuollon ammattilaiset puolustamaan rokotuksia. Larson sanoo, että rokotteiden epäileminen on lisääntynyt paikoin myös heidän joukossaan.

Ranskan terveysministeriön vuonna 2015 julkaiseman raportin mukaan (siirryt toiseen palveluun) lähes neljäsosa yleislääkäreistä kertoi pitävänsä joidenkin rokotteiden hyödyllisyyttä ja turvallisuutta epävarmana.

Corinne Chachay Juha Nurminen / Yle

Myös pariisilaisen Corinne Chachayn nykyinen perhelääkäri tukee hänen käsityksiään rokotteiden vaaroista.

Perhelääkäri on pistänyt rokotteita suositeltua pienempiä annoksia ja neuvonut Chachayta käyttämään erilaisia luontaislääkkeitä, joiden hän uskoo vähentävän rokotteiden haittavaikutuksia.

Chachay sanoo tavanneensa monia muitakin samoin ajattelevia lääkäreitä. Ystävän perhelääkäri on jopa kirjoittanut väärennettyjä rokotustodistuksia, hän kertoo.

THL:n Jonas Sivelä arvioi, että pakottaminen voi pitkällä tähtäimellä vahingoittaa ihmisten luottamusta paitsi rokottamiseen, myös julkiseen terveydenhuoltoon yleensä.

Aiemmin ihmisten terveyskäsityksiä ja salaliittoteorioita tutkinut Sivelä on taustaltaan kulttuurintutkija. THL:ssä hän tekee tutkimusta siitä, miten ihmiset tekevät päätöksen rokottaa lapsensa tai kieltäytyä rokotuksista.

Sivelä liittää rokotusvastaisuuden osaksi globaalia kehitystä: yhteiskunnallinen keskustelu on kuplautunut, valeuutisten ja salaliittoteorioiden leviäminen on nopeutunut.

Hänen mielestään rokotuksista vastaavien viranomaisten kannattaisi olla vielä avoimempia ja selvittää oma-aloitteisesti, millaista tietoa ihmiset kaipaavat ja miten se pitäisi esittää ymmärrettävästi.

– On tosi hieno asia, että ihmisillä on laajentunut tiedon tarve ja tiedonhalu, Sivelä pohtii.

– Ja jos me emme anna sitä tietoa, sen antaa joku muu.

Lisää aiheesta:

Edesvastuuton ihmiskoe 200 vuotta sitten on pelastanut jo miljoonia ihmishenkiä