Maan kokenein aivo- ja selkäydinvammojen kuntoutuspaikka Validia Helsingissä ajautui kriisiin viime joulun jälkeen. Käpylän kuntoutuskeskuksena tunnetusta talosta lähti yhtä aikaa joukko kokeneita asiantuntijoita, lääkärit etunenässä.

– Laskin, että sata vuotta aivovammakuntoutuksen kokemusta oli haihtumassa taivaan tuuliin, neuropsykologi Timo Kaitaro kertoo. Hän irtisanoutui oltuaan talossa yhteensä 12 vuotta.

Validiasta lähteneet kertovat A-studiolle, että he eivät voineet tehdä työtään enää niin hyvin kuin halusivat.

– Työ tehtiin mahdottomaksi. Johto toi vahvasti esille, että teette työn väärin, neurologi Merja Kallio sanoo. Hän työskenteli Validiassa määräaikaisena lääkärinä reilun vuoden.

"Vakuutuslääkäreitä kävi siellä kertomassa, että teemme potilaista sairaita, emme tue heidän työhön paluutaan ja puutumme diagnostiikkaan" – neurologi Merja Kallio

Kriisin laukaisi Validiassa tehty organisaationmuutos. Taustalla on myös vakuutusyhtiöiden taholta tulleet rajut syytökset talon lääkäreitä kohtaan.

– Vakuutuslääkäreitä kävi siellä kertomassa, että teemme potilaista sairaita, emme tue heidän työhön paluutaan ja puutumme diagnostiikkaan, neurologi Merja Kallio kertoo.

Käpylän osaaminen haihtui taivaan tuuliin

Validia tunnetaan paremmin aiemmalla nimellään Käpylän kuntoutuskeskuksena. Sen omistaa Invalidiliitto.

– Validia on Suomessa ainoa todella pitkään ja syvällisesti aivovammakuntoutukseen perehtynyt laitos, neurologian ja neurotraumatologian dosentti Olli Tenovuo arvioi.

Monet aivovammapotilaat kertoivat A-studiolle, että Validian kuntoutus on ollut heille ratkaisevan tärkeä.

– En tiedä, missä tilanteessa olisin nyt ilman sitä kuntoutusta, autokolarissa vammautunut jyväskyläläinen Sanna Hietanen sanoo.

Viime joulun jälkeen Validian pitkään karttunut osaaminen näytti romuttuvan nopeasti.

Talon lääkäreistä irtisanoutui kolme, ylilääkäri irtisanottiin. Kesään mennessä kaikki viime syksynä Validiassa olleet seitsemän vakituista lääkäriä olivat poissa. Seitsemästä neuropsykologista on irtisanoutunut kaksi, kaksi on irtisanottu. Myös kaksi puheterapeuttia on irtisanoutunut.

Äkkilähtöjen seurauksena Validia joutui supistamaan rajusti kuntoutujien sisäänottoa alkuvuodesta.

Lääkärit sivuun esimiestehtävistä

Tilanne Validiassa alkoi kärjistyä viime vuonna, kun taloon oli tullut uusi toimitusjohtaja Kristiina Silver ja uusi organisaatio. Uudistus käynnistettiin jo aiemman toimitusjohtajan aikana.

Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver Markku Rantala / Yle

Uudessa johtamismallissa, niin sanotussa matriisiorganisaatiossa, esimerkiksi lääkärit siirrettiin pois esimiestehtävistä.

– Me haluamme jakaa näitä resursseja enemmän kuntoutustyöhön, ettei siihen hallinnolliseen pyörittämiseen menisi niin paljon resursseja, toimitusjohtaja Kristiina Silver kertoo.

Validiassa potilaita on kuntoutettu tiiviissä tiimissä, joihin on kuulunut eri alojen asiantuntijoita neurologeista puheterapeutteihin.

"Kun organisaatiossa tehdään muutoksia, osa sitoututuu niihin ja osa ei." – Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver

Validiasta lähteneiden mukaan uuteen organisaatioon tuli sanelupolitiikka. Uudet esimiehet eivät tunteneet asiantuntijoiden työtä ja toimivat toimitusjohtajan käskyläisinä.

– Kun yhteys johdon ja työn asiantuntemuksen kanssa katkesi täysin, mikään ei enää toiminut entiseen tapaan. Meille tuli ylhäältä päin ohjeita ja määräyksiä ilman, että meille kukaan selitti, miksi näin pitäisi tehdä, neuropsykologi Timo Kaitaro kertoo.

Työntekijät vaativat organisaatioon korjausta, mutta kritiikki ei muuttanut tilannetta. Siksi monet päättivät lähteä.

– Yleensäkin kun tehdään organisaatiossa muutoksia, osa sitoututuu niihin ja osa ei. Kun organisaatiota kehitetään, se on aina pitkä prosessi, toimitusjohtaja Silver sanoo.

Samaan aikaan kun Validian organisaatio oli myllerryksessä, talon johto viestitti työntekijöille, että Validian toimintaa on arvosteltu ankarasti talon ulkopuolelta.

Validia vakuutusyhtiöiden näpeissä?

Talosta lähteneiden mukaan johto alkoi myös rajoittaa terveydenhuollon ammattilaisten vastuulla olevaa työtä, kuten diagnosointia ja kuntoutujien toimintakyvyn arviointia ja niiden kirjaamista.

Työntekijöille syntyi vaikutelma, että talon ulkopuolelta ohjataan, mitä Validiassa saa tehdä.

Validian toimintaa on arvostellut kärjekkäästi muun muassa vakuutuslääkäreiden yhdistyksen puheenjohtaja, neurologi Janne Leinonen.

– Huolena on lähinnä ollut, aiheuttaako Validian kuntoutusjakso kuntoutujille enemmän haittaa kuin hyötyä, Leinonen sanoo.

Samankaltaista arvostelua on tullut myös Kelasta ja julkisesta terveydenhuollosta, Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver huomauttaa.

Kiistoissa on kyse myös tietysti rahasta. Vakuutusyhtiöt ovat Validian kuntoutusten suurin maksaja julkisen terveydenhuollon ohella. Pitkät kuntoutusjaksot ovat kalliita.

Validiassa on kuntoutettu muun muassa liikenneonnettomuuksissa vammautuneita, jotka ovat lakisääteisen liikennevakuutuksen piirissä.

Vakuutuslääkäreiden puheenjohtaja Janne Leinonen on valtion työntekijöitä vakuuttavan Valtiokonttorin ylilääkäri. Hän on myös liikennevahinkolautakunnan jäsen. Lautakunta antaa lausuntoja liikennevakuutuksen korvauskiistoissa.

Janne Leinonen on Valtiokonttorissa pääjohtaja Timo Laitisen alainen. Laitinen on myös Validia Kuntoutus Oy:n hallituksen puheenjohtaja. Oikeustieteen kandidaatti Laitinen on aiemmin toiminut muun muassa vakuutusyhtiö Pohjolan johtotehtävissä.

Laitinen ei halunnut antaa haastattelua A-studiolle.

Yle Uutisgrafiikka

Validian omistajan, Invalidiliiton, edustaja kiistää, että Validian muutoksia olisi tehty ulkopäin tulleen arvostelun ja vakuutusyhtiöiden intressien vuoksi.

– Muutokset on tehty yhtiön ehdoilla. Halutaan rakentaa sellainen toimintamalli, että Validia tulevaisuudessakin selviää, Invalidiliiton talousjohtaja Juha Kotikangas sanoo. Hän on myös Validian hallituksen jäsen.

Vakuutuslääkäri: ”Validian lääkärit masinoineet korvauskiistoja”

Validiasta lähteneet kuitenkin epäilevät, että Validian uudistuksia on ajanut vakuutusyhtiöiden kova arvostelu Validian aivovamma-asiantuntijoita kohtaan.

Vakuutusalan tyytymättömyys on kärjistynyt viime vuosina aivovammojen korvauskiistojen vuoksi.

Vakuutuslääkäri, neurologi Janne Leinonen Yle

Vakuutuslääkäri Leinonen väittää, että Validian asiantuntijat ovat ajaneet potilaita käräjille vakuutusyhtiöitä vastaan.

– Potilaat ovat ikään kuin joutuneet tällaisen vuosia kestävän masinoidun väärin tekemisen kohteeksi näiden hoitavien lääkärien taholta, Leinonen sanoo.

Vakuutusyhtiöt ovat halunneet tehdä lopun oikeusjutuista.

– Luulen, että me kaikki haluamme, että tällaisia oikeustapauksia ei esiintyisi ja potilaat saisivat mutkattomasti heille kuuluvat oikeudet. Näissä tapauksissa haitta potilaille tuntuu olevan kaikkein suurin, Janne Leinonen sanoo.

Oikeuskiistojen seurauksena vakuutusyhtiöt ovat joutuneet useimmiten korvausvastuuseen vakuutetun työkyvyttömyydestä joko häviämällä jutun tai sopimalla kiistan. Kyse voi olla jopa miljoonaluokan summista, vuosikymmenien ansionmenetysten korvauksista.

A-studio teki oikeuskiistoista jutun viime vuonna. Kiistat koskevat autokolareissa tulleita, vaikeasti diagnosoitavia aivovammoja. Niissä on kiistelty, onko vamma syntynyt kolarissa ja onko se aiheuttanut työkyvyttömyyden.

Leinonen epäilee, että oikeuden ratkaisut ovat usein perustuneet Validiassa tehtyihin virheellisiin aivovammadiagnooseihin ja työkyvyn arviointeihin.

– Tietyssä mielessä käräjäoikeuksissa suullinen todistelu polkee todellisen asiantuntijuuden merkitystä. Kyllä silloin on riskejä, ettei oikeus lääketieteellisesti toteudu, Leinonen sanoo.

Kaiken kaikkiaan oikeuteen päätyvät aivovammatapaukset edustavat pientä osaa kaikista aivovamman saaneista ja myös Validian kuntoutuksessa olleista.

”Satoja vääriä aivovammadiagnooseja”

Vakuutuslääkäri Leinonen esittää rajuja syytöksiä Validian neurologeja kohtaan. Vääriä aivovammadiagnooseja on tehty Leinosen mukaan Validiassa jopa sadoille kuntoutujille.

– Minulla on se käsitys ja myös henkilökohtainen kokemus sadoista potilaista, joiden tapauksessa aivovammadiagnoosi on Validiassa asetettu sellaisin perustein, mitä muut objektiivisin tiedoin asiaa arvioivat eivät voi allekirjoittaa eli ei ole riittäviä perusteita diagnoosin asettamiseksi.

– Aivovammoja on vaikeusasteiltaan liioiteltu tai niitä on todettu ihmisillä, joilla kukaan muu Suomessa ei ole aivovammaa voinut todeta lainkaan.

Leinosen mukaan aivovammadiagnooseja on tehty Validiassa esimerkiksi pelkkien kognitiivisten oireiden perusteella tai vuosien päästä arvioidun potilaan muistiaukon perusteella – toisin kuin Käypä hoito-suositus neuvoo.

Raju arvostelu aivovammojen tehtailusta on kummastuttanut Validian kokeneita ammattilaisia. Arvostelua on pidetty yksilöimättömänä, ja sen on koettu mustamaalaavan Validian asiantuntijoita.

– Kun näitä syytöksiä lääkäreitä kohtaan alettiin selvittämään, niin ne eivät näyttäneet pitävän paikkansa, Validiasta irtisanoutunut neuropsykologi Timo Kaitaro kertoo.

Selvitys: Diagnoosit tehty jo ennen Validiaa

Validiassa tehtiin viime vuonna sisäinen selvitys diagnooseista. Sen johtopäätös oli, että Validiaan tulleilla on jo aivovammadiagnoosi.

– Ei siellä kehitetty aivovammoja ihmisille, joilla niitä ei ole, Validiassa työskennellyt neurologi Merja Kallio toteaa.

Neurologi Merja Kallio Petteri Sopanen / Yle

Validian selvityksessä käsiteltiin noin 30 potilastapausta.

Samalla selvitettiin myös väitteitä, joiden mukaan kuntoutujien tapaturma- ja taustatietoja on liioiteltu Validiassa. Siitäkään ei löytynyt näyttöä.

"Ei siellä kehitetty aivovammoja ihmisille, joilla niitä ei ole." – neurologi Merja Kallio

Vakuutuslääkäri Leinonen sanoo, ettei tunne Validian selvitystä. – Tällainen selvitys olisi syytä tehdä ulkopuolisten toimesta eikä sisäisenä tarkastuksena, hän toteaa.

Validian toimitusjohtajan Kristiina Silverin mukaan Validian selvityksestä ei voi tehdä luotettavia johtopäätöksiä, koska sen otos oli pieni.

Selvityksen valossa vakuutuslääkäri Janne Leinosen arvio jopa sadoista vääristä diagnooseista kuulostaa kuitenkin hurjalta. Mihin arvio perustuu?

– Vuosien varrella Validiaan on lähetetty hyvin suuri määrä kuntoutuslausuntoja. Tietenkin ne lausunnot laaditaan muita terveydenhuollon toimijoita ja vakuutuslaitoksia varten. Näiden lausuntojen perusteella tällainen käsitys on syntynyt valitettavasti, Leinonen sanoo.

Validia Kuntoutus Oy:n hallituksen jäsen, lääketieteen tohtori Mikko Kannisto sanoo, että syytös jopa sadoista vääristä diagnooseista on hyvin vakava.

– Se ei jää pelkästään tälle käsittelylle. Se pitää selvittää juurta jaksaen ja silloin pitää käydä läpi yksilöidysti nämä syytökset ja tapaukset.

”Kuntoutuksessa nähdään enemmän kuin vastaanotolla”

Kiistoissa on kyse solutason aivovammoista, diffuuseista aksonivaurioista. Niitä on vaikea diagnosoida: ne eivät näy yleensä tavanomaisissa magneettikuvissa ja potilaasta välittömästi ulospäin.

Tällaisten aivovammojen diagnosointi viivästyy usein vuosia terveydenhuollossa. Usein niihin liittyy myös samassa kolarissa tullut niskavamma.

Nämä aivovammat voivat aiheuttaa työkyvyttömyyteenkin johtavia oireita, kuten poikkeuksellista väsyvyyttä sekä muisti- ja keskittymisongelmia. Samoja oireita voi syntyä muistakin syistä. Vammojen diagnosointi perustuu kokonaisarvioon.

Vaikka kuntoutujilla on ollut aivovammadiagnoosi jo Validiaan tullessa, arvio diagnoosista ja työkyvystä on voinut muuttua siellä.

Neurologian dosentti Olli Tenovuo Andy Ödman / Yle

Neurologian ja neurotraumatologian dosentti Olli Tenovuo muistuttaa, että monen viikon kuntoutusjaksolla potilaan oireet ja toimintakyky voidaan selvittää perusteellisemmin kuin lyhyillä vastaanottokäynneillä.

– Tätä ei ole minusta ymmärretty, kun on sanottu, että ihmiset tulevat Validiassa sairaammaksi. Siitä ei ole kysymys, vaan siellä tulee esiin asioita, joita ei muissa ympäristöissä nähdä.

Tenovuo on maan kokeneimpia aivovammalääkäreitä. Hän on hoitanut tuhansia aivovamman saaneita ja satoja Validian kuntoutuksessa olleita.

– Kun ihmisiä kuormitetaan laitoskuntoutusjaksolla useita päiviä tai viikkoja periaatteessa samanlaisella kuormituksella kuin tulisi esimerkiksi työelämässä, niin silloin nähdään oikeasti millainen oirekuva on.

Tällöin oirekuva voi paljastua pahemmaksi ja työkyky huonommaksi kuin aiemmin on arvioitu. Tenovuo toteaa, että se on tietysti pettymys vakuutusyhtiöille, mutta myös hoitohenkilökunnalle ja potilaille.

– Potilaat ovat usein erittäin motivoituneita töihin. Teimme siellä kaikkemme, että he voisivat palata töihin. Työ edellyttää kuitenkin monia sellaisia henkisiä ominaisuuksia, joita aivovamma nimenomaan helposti vaurioittaa, Validiassa työskennellyt neurologi Merja Kallio sanoo.

”En tiedä missä olisin ilman Validian kuntoutusta”

Monet Validiassa aivovammakuntoutuksessa olleet kertoivat A-studiolle, että kuntotusjakso on ollut heille ratkaisevan tärkeä.

– En tiedä, missä tilanteessa olisin nyt ilman kuntoutusta. Tärkeintä oli, että opin ymmärtämään mitä minulle on tapahtunut ja miten sen asian kanssa voin toimia, jyväskyläläinen Sanna Hietanen kertoo.

Sanna Hietanen Ghadi Boustani / Yle

Myös vertaistuen saaminen oli tärkeää.

– En ollut ennen itse tavannut ihmistä, jolla on aivovamma. Meitä on paljon, jotka kamppailevat yksin samojen asioiden kanssa, Hietanen kertoo.

Hietasen auton perään ajettiin työmatkalla maaliskuussa 2009. Heti kolarin jälkeen hänellä todettiin niskan retkahdusvamma.

Oireet eivät ole hellittäneet. Hietasella on ollut muun muassa poikkeuksellista väsymystä, kipuja, lihaskouristuksia sekä muisti- ja keskittymishäiriöitä.

Vuosien myötä oireet tekivät Hietasen kyvyttömäksi tekemään kenttäpäällikön työtään, jossa hän kiersi autolla ympäri maata.

Vasta viiden vuoden kuluttua kolarista hänellä diagnosoitiin aivojen ja selkäytimen vamma. Aivovammadiagnoosi tehtiin jo ennen Validian kuntoutusta. Siellä hän oli syksyllä 2015.

Hietanen kiistää, että hänestä olisi tehty sairaampi Validiassa.

– Olisin huonommassa kunnossa ilman Validian neuvoja. Siellä ei tehdä potilaista sairaampia, vaan annetaan kotiin avaimet, joilla voit toimia siellä.

Dosentti Olli Tenovuo sanoo, että aivovammakuntoutuksessa nimenomaan pyritään myös siihen, että ihmiset tiedostavat oireet, koska vasta sen jälkeen niihin voi itse jotenkin vaikuttaa.

– Jos potilas hahmottaa aivovamman oireet, minusta on väärin sanoa, että hän on omaksunut aivovammaisen identiteetin, Tenovuo sanoo.

Vakuutuslääkärien puheenjohtaja Janne Leinonen kuitenkin epäilee, että potilaiden ilo Validian kuntoutusjaksosta on voinut olla lyhytaikainen.

– Valitettavasti on tullut sellainen vaikutelma, että kuntoutusjakson jälkeen pärjääminen ja toimintakyky ei ole kohonnut. Päinvastoin potilaat kohtaavat suuria ongelmia esimerkiksi sosiaalivakuutusjärjestelmän kanssa, kun se ei voi yhtyä Validiassa esitettyihin näkemyksiin vamman laadusta.

Oikeudenkäynnit ”aivovammabisnestä”?

Aivovammoja koskevia oikeudenkäyntejä arvostelevat vakuutusyhtiöiden edustajat ja neurologit puhuvat ”aivovammabisneksestä”.

He tarkoittavat, että lääkärit ja asianajajat toimivat yhteistyössä. He ajavat potilaita oikeudenkäynteihin. Neurologit antavat lausuntoja, joilla asianajajat voivat voittaa jutut. Siinä sivussa masentuneet tai muuten sairaat ihmiset lypsävät vakuutusyhtiöiltä rahaa.

Myös Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver epäilee, että tällainen bisneskuvio pyörii.

– On lakitoimistoja, jotka hyvin hanakasti lähtevät viemään kanteita. Sitten on erilaisia ammattilaisia, jotka tekevät diagnostiikkaa ja haittaluokkia korkeammiksi. Sitä kautta lähdetään riitauttamaan asioita ja yritetään saada vakuutuskorvauksia.

Validiassa työskennellyt neurologi Merja Kallio sanoo, että asian voi nähdä toisin päin.

– Ihmisellä on aivovamma ja sitä ei todeta, niin että hän joutuu lopulta vetämään sen asian oikeuteen, koska hän ei muuten saa asiaansa esiin. Sehän on äärimmäisen valitettavaa.

"Koska vakuutukset ovat olemassa, niiden kuuluu korvata sattuneet vahingot." – Sanna Hietanen

Toimitusjohtaja Silver sanoo olevansa huolestunut ”aivovammabisneksestä” vammautuneiden vuoksi.

– He ovat kuitenkin vammautuneita ihmisiä, he eivät itse pysty arvioimaan omaa tilaansa ja kykyjään. Jos heitä vielä harhaanjohdetaan tai heistä tehdään toimintakyvyttömiä, niin se on minusta tosi huolestuttavaa.

Näkemys ”aivovammabisneksestä” ihmetyttää vakuutusyhtiöiden kanssa kiistoihin joutuneita. He eivät koe olevansa asianajajien ja lääkäreiden pelinappuloita.

– Itse haluan taistella oikeuksistani. Koska vakuutukset ovat olemassa, niiden kuuluu korvata sattuneet vahingot. Ennen onnettomuutta olin terve, urheileva ja työssä käyvä ihminen, jyväskyläläinen Sanna Hietanen sanoo.

Hietanen on riitauttamassa vakuutusyhtiö Pohjolan kielteisen korvausratkaisun. Se koskee Hietasen autokolarissa saamaa aivo- ja niskavammaa.

Validian entiset työntekijät: ”Vakuutusyhtiöt yrittävät tehdä meistä syntipukkeja”

Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver epäilee, että myös Validian asiantuntijoita on ollut mukana ”aivovammabisneksessä”.

– Validian saamassa palautteessa on ollut vihjeitä siitä ja sen takia haluan, että asia tutkitaan, Silver sanoo.

Tarkoitatteko, että on aivovamma-asiantuntijoita, jotka tarkoituksella antavat sellaisia lausuntoja, joilla asianajajat voivat voittaa näitä juttuja oikeudessa?

– Siitähän ei ole mitään semmoista faktaa, mutta kun on näitä käräjäoikeuden päätöksiä ja lausuntoja lukenut, niin siellä on selkeästi viitteitä, toimitusjohtaja Silver sanoo.

"On ammattilaisia, jotka tekevät diagnostiikkaa ja haittaluokkia korkeammiksi." – Validian toimitusjohtaja Kristiina Silver

Vakuutuslääkärien puheenjohtaja Janne Leinonen sanoo, että Validian asiantuntijat ovat olleet ”häiritsevän usein” todistamassa oikeudessa aivovammakiistoissa.

Mikä voisi olla hoitavien lääkäreiden intressi olla mukana ”aivovammabisneksessä”?

– Ne saattavat olla taloudellisia tai vinoutuneita ammatillisia intressejä. Omaa eriytynyttä lääketieteellistä maailmankuvaa yritetään todistaa oikeaksi oikeuden kautta, Leinonen sanoo.

A-studion haastattelemat Validian entiset työntekijät sanovat, että vakuutusyhtiöt yrittävät tehdä heistä syntipukkeja oikeuskiistoihin.

Se on totta, että Validian työntekijät ovat olleet usein todistamassa näissä oikeusjutuissa. Sille on Validiasta lähteneiden mukaan kuitenkin luonnollinen syy.

– Validiaan päätyy usein ihmisiä, joiden aivovamman syntymisestä on kulunut pitkä aika ja diagnoosi on jäänyt alkuvaiheessa tekemättä. On aika ymmärrettävää, että heillä nimenomaan on ongelmia vakuutuskorvausten kanssa, neuropsykologi Timo Kaitaro sanoo.

Neuropsykologi Timo Kaitaro Petteri Sopanen / Yle

Validian entiset työntekijät muistuttavat, että kun oikeuteen haastetaan todistajaksi, sinne on mentävä. Minkäänlainen sivubisnes oikeudessa todistaminen ei ole heidän mukaansa ollut.

Palkkio oikeudessa todistamisesta on ollut satoja euroja. Osa Validian työntekijöistä kertoo kieltäytyneensä palkkiosta.

– Olen ilmoittanut että en ota palkkiota, koska viime kädessä voi ajatella sitä kuntoutujaa itseään. Hänhän siitä joutuu maksamaan, neuropsykologi Timo Kaitaro kertoo.

Vuosia Validiassa työskennellyt Kaitaro kertoo olleensa oikeudessa todistamassa muutaman kerran.

– Kerroin oikeudessa kuntoutusjaksolla tehdyistä tutkimustuloksista. Yritin tulkita, mitä ne käytännössä merkitsevät ja millä tavalla kuvatut oireet vaikuttavat arkiseen toimintakykyyn ja työkykyyn.

Sanna Hietanen: ”Luottamus lääkäreihin vähentyi”

Useat hoitavat lääkärit ovat todenneet autokolarissa vammautuneen Sanna Hietasen työkyvyttömäksi. Vakuutusyhtiö ja työeläkeyhtiö eivät ole silti myöntäneet hänelle tapaturma- tai työkyvyttömyyseläkettä.

Vakuutusyhtiö Pohjola kiistää, että Hietanen olisi saanut autokolarissa vammoja, jotka aiheuttaisivat työkyvyttömyyden.

Hietanen on vakuuttunut, että hänellä on maaliskuussa 2009 sattuneessa kolarissa tullut niska- ja aivovamma sekä osittainen selkäydinvamma.

– Olen vakuuttunut siitä, kun kaikki muut sairaudet on poissuljettu ja oirekuva on alusta asti ollut ihan looginen ja itse asiassa vielä etenevä.

Hietanen sanoo luottamuksensa Kelan ja vakuutusyhtiöiden lääkäreitä kohtaan vähentyneen, koska he tekevät päätöksiä potilasta tapaamatta.

Hietanen toivoo, että kenenkään ei tarvitsisi lääkäriin mennessään miettiä, onko lääkärillä jonkinlaisia sidonnaisuuksia muihin vaikuttaviin tahoihin.

– Minusta ihmisellä on oikeus saada puolueetonta hoitoa. Että siihen ei tule mikään muu vaikuttamaan kuin se, että hän on lääkäri ja arvioi potilaan ilman mitään sitoumuksia mihinkään suuntaan, Hietanen sanoo.

”Validiasta lähtenyttä asiantuntemusta vaikea korvata”

Kun Validiasta lähti iso joukko asiantuntijoita joulun jälkeen, kuntoutujien määrää jouduttiin supistamaan lähes puoleen.

Validian johdon mukaan tilanne on palaamassa normaaliksi uusien työntekijöiden palkkaamisen myötä.

"Aivovammojen jälkitilojen ymmärtäminen ja arviointi on ehkä kaikkein vaikeimpia alueita neurologiassa." – neurologian dosentti Olli Tenovuo

Dosentti Olli Tenovuo epäilee, että Validiasta lähtenyttä asiantuntemusta on hyvin vaikea korvata.

– On erittäin pitkä prosessi oppia tätä kenttää, aivovammojen jälkitilojen ymmärtäminen ja arviointi on ehkä kaikkein vaikeimpia alueita neurologiassa.

– Hoitavana lääkärinä on huoli, koska Validian kuntoutus on ollut toimintaa, jota on aika mahdotonta korvata millään muulla.

_Juttua täsmennetty 3.7.2017: Valtiokonttorin pääjohtaja Timo Laitinen ei ole Valtiokonttorin ylilääkärin Janne Leinosen suora esimies. _