Iltalehden saamat asiakirjat osoittavat, että Juha Sipilän lähipiirin osaomistaman Chempoliksen avuksi valjastettiin syksyllä 2016 kaksi valtionyhtiötä yhden sijaan. Hankkeista neuvoteltiin myös poliittisella tasolla.

Myös valtionyhtiö Neste valjastettiin bioetanolin valmistusprosessia kehittävän Chempolis-yhtiön tueksi syksyllä 2016 sopimuksella, joka koski Chempoliksen tekniikalla tuotettavan bioetanolin ostamista. Tämän osoittavat Iltalehden hankkimat asiakirjat.

Samaan aikaan niin ikään valtion enemmistöomistama Fortum pelasti Chempoliksen todennäköiseltä konkurssilta ostamalla noin kolmanneksen yhtiöstä 6,4 miljoonan euron hintaan.

Chempolis testaa menetelmiään biojalostamossa Oulussa. SAMPO ANTTILA

Asiakirjojen mukaan Fortumin neuvotellessa sijoituksesta Chempolikseen, yhtiö neuvotteli myös osallistumisesta keskustan entisen kansanedustajan Markku Kosken vetämään biojalostamohankkeeseen.

Kosken yhtiön Pohjois-Pohjanmaan Sieviin ajama biojalostamo olisi Chempolikselle mahdollisen Intiaan syntyvän laitoksen ohella läpimurto sen teknologiaa hyödyntävänä kaupallisen mittakaavan laitoksena.

Samaan aikaan syksyllä 2016 Markku Kosken yhtiö Scanchips Oy myös solmi sopimuksen Nesteen kanssa siitä, että Neste ostaisi jalostamon tuotannon. Myös Neste oli tuolloin valtion enemmistöomistama. Syksyllä 2016 valtionyhtiöiden omistajaohjausministerin salkku oli pääministeri Juha Sipilällä.

Scanchips Oy, jonka kanssa yli kymmenen miljardin liikevaihtoa tekevä Neste solmi sopimuksen, on kansanedustaja Kosken vuosina 1996-2005 toiminut yhtiö, jonka toimialaksi on edelleen merkitty pelkkä raakapuutukkukauppa.

Vähän ennen Nesteen kanssa tehtyä sopimusta tämä pöytälaatikossa pölyttynyt yhtiö otti vastuulleen Sievin yli 100 miljoonan euron hintaiseksi arvioidun biojalostamon pystyttämisen. Nesteen kanssa tehdyn sopimuksen aikaan yhtiöllä oli vain hieman yli 8300 euroa omaa pääomaa.

“Yhtiö ei selvästikään halua kommentoida”

Nesteeltä ei saa lisävalaistusta siihen, miten yhtiö päätyi tekemään ostosopimuksen Sievin jalostamon tuotteista. Nesteen kehitysjohtaja Timo Sarikkola kertoo Iltalehdelle tuntevansa Markku Kosken, mutta olevansa väärä henkilö kommentoimaan mahdollisia sopimuksia.

- Kyllä minä hänet tunnen, mutta että kuka tässä nyt sitten aina on vastapuolena meidän puolelta, niin nehän on sovittuja henkilöitä. Ihan vaan että näiden sabluunojen mukaan.

Kysymyksiin vastaa Sarikkolan puolesta Nesteen viestintä- ja brändimarkkinointijohtaja Osmo Kammonen.

- Minä en tuosta asiasta tiedä mitään, mutta ehkä yleisenä kommenttina voisi sanoa, että kun Neste on uusiutuvien polttoaineiden valmistaja, niin totta kai meitä kiinnostaa hankkeet, joissa niiden määrää voitaisiin lisätä. Siis me haluamme lisätä uusiutuvien käyttöä. Se on meidän yleinen politiikka, ja sen takia kaikki ne hankkeet kiinnostaa, mitä alueella tapahtuu ja tulee. Mutta tällaisista yksittäisistä sopimuksista en tiedä mitään, enkä voi kommentoida, sanoo Kammonen.

Ymmärsinkö nyt oikein, että se kaveri, jolle minä äsken soitin Nesteellä, joka oli neuvottelemassa tätä sopimusta, pyysi soittamaan sinulle, joka et tiedä tästä mitään?

- Joo, joo. Sen verran hän sanoi minulle, että tällainen yhteydenotto tuli ja voisinko minä soittaa sinne. Minä en tiedä oikeasti. Vilpittömästi en tiedä tuosta asiasta.

Okei. No saatko sinä minulle langan päähän jonkun joka on sen operatiivisen puolen kanssa sillä tavalla tekemisissä, että tietäisi noista ja voisi kommentoida?

- Luulen, että enempää ei tule. Kävin kyllä sen verran tekemässä, että kävin keskustelemassa tuolla, ja ainakaan yhtiö ei nyt vaan halua. Minä en tosiaan tiedä, mutta yhtiö ei selvästikään halua kommentoida asioita, jotka eivät ole tällä hetkellä kommentoitavissa.

Nesteen tiedotuslinja muistuttaa Fortumin vastaavaa parin vuoden takaa. Tuolloin Fortum ei halunnut selittää konkurssikypsän yhtiön kolmanneksen ostamista yli kuudella miljoonalla eurolla muuten kuin sillä, että sijoitukselle oli liiketaloudelliset perusteet. Yhtiön oikeuskanslerinvirastolle antaman selvityksen mukaan “Fortum päätti sijoittaa Chempolikseen, koska yksi Fortumin strategian neljästä kulmakivestä on uusien energialiiketoimintojen kehittäminen”.

Poliitikkoja lobattu jo vuosia

Miten ex-kansanedustajan varaton yhtiö sitten ylipäätään pääsi neuvottelemaan saati allekirjoittamaan Nesteen kanssa sopimuksen haaveissa siintävän biojalostamon tuotannon ostamisesta?

Ainakin Markku Koski oli tehnyt sitä varten vankan pohjatyön suhdeverkostonsa avulla.

Markku Koski toimi keskustan kansanedustajana kaksi kautta vuosina 1991-1999 ja 2003-2007. Eduskunnassa keskusta nosti hänet parhaimmillaan varapuhemieheksi. Hänet nimitettiin Sievin kunnanjohtajaksi, kun hän putosi eduskunnasta toistamiseen vuonna 2007.

Kunnanjohtajana hän lobbasi Sieviin Chempoliksen teknologialle perustuvan jalostamon puolesta. Koski osallistui jopa tuolloin valtakunnallisesti tuntemattoman Juha Sipilän ensimmäiseen eduskuntavaalikampanjaan järjestämällä biotalouskeskustelun Sipilän kanssa syyskuussa 2010 osana vaalikampanjaa. Tilaisuutta Ruukin kartanolla isännöi Sipilän vanha liikemieskumppani Kalevi Laurila.

Koski tapasi hankkeen tiimoilta toista sataa vaikuttajaa kunnanjohtajana vuosina 2009-2014. Joukossa oli paljon poliitikkoja, mutta myös liike-elämän edustajia. Nesteen johtoa hän tapasi ainakin jo vuonna 2013.

Sittemmin Koski siirtyikin kunnanjohtajan paikalta itse yrittäjäksi viemään maaliin jalostamohankkeen, jota hän oli kunnanjohtajana pohjustanut. Hänen liikekumppanikseen tuli Sipilän ja Kosken vaalikeskustelua isännöinyt Kalevi Laurila.

Kosken kaksoisrooli kunnanjohtajana ja tehtaanpatruunana oli yksi syistä, minkä vuoksi työ- ja elinkeinoministeri Jan Vapaavuori (kok) hylkäsi Kosken ja hänen yhtiökumppaneidensa hakemuksen 100 miljoonan euron investointuesta biojalostamolle 2014. Sen jälkeen hanke siirrettiin Kosken vanhalle puukauppayhtiölle, joka nyt kerää rahoitusta jalostamoinvestointiin.

“Poliittinen neuvottelu”

Iltalehden hankkimat asiakirjat laajentavat kuvaa siitä, mitä Chempoliksen ympärillä tapahtui syksyllä 2016 juuri ennen kuin Fortum teki miljoonasijoituksensa yhtiöön.

Chempolikselle tärkeää jalostamoa suunnittelevan Scanchips Oy:n hallituksen kokouspöytäkirjan mukaan toimitusjohtaja Koski piti syyskuussa 2016 yhtiönsä hallitukselle tilannekatsauksen, jonka mukaan Sievin biojalostamosta neuvoteltiin Fortumin ja Nesteen kanssa.

Asiakirjat paljastavat nyt ensi kertaa Nesteen ja Fortumin roolin myös Sievin jalostamohankkeessa.

- Fortumin kanssa pidettiin neuvottelu keskiviikkona 7.9. Keilaniemessä. Neuvottelu oli hyvä ja ajankohtainen, sillä Fortum linjaa osallistumisestaan biojalostamohankkeisiin. Fortum oli kiinnostunut hankkeesta ja arvioivat lähikuukausina osallistumistaan. Fortumin puolelta tapaamisessa oli läsnä Risto Sormunen ja Reijo Tanner, hallituksen pöytäkirjaan kirjattiin Kosken tilannekatsauksen pohjalta 10. syyskuuta 2016.

Asiakirjat paljastavat Nesteen ja Fortumin roolin myös Sievin jalostamohankkeessa. JARNO LISKI

Nesteen osalta toimitusjohtajan katsauksessa kerrottiin neuvottelutavoitteista.

- Neste Oyj:n kanssa on sovittu tapaaminen 23.9. klo 13.00 Helsingissä. Agendalla on Nesteen osallistuminen Sievin hankkeeseen sekä kirjallinen sopimus siitä, että Neste ostaa Scanchipsiltä tuotettavan etanolin, pöytäkirjassa kerrotaan.

Valtionyhtiöiden lisäksi tilannekatsauksessa kerrottiin hankkeen poliittisesta lobbaamisesta.

- Poliittinen tapaaminen on sovittu alustavasti Antti Kaikkosen kanssa, jossa Markku Koski esittelee hankkeen poliittisille päättäjille, pöytäkirjaan kirjattiin.

Chempoliksen tarvitsemaa jalostamoa siis lobattiin keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajalle samaan aikaan, kun valtionyhtiö Fortum päätti lähteä pelastamaan Chempoliksen konkurssilta.

Tapaaminen Kaikkosen kanssa järjestyi, mutta puhelinhaastattelusta kieltäytyvä Antti Kaikkonen kertoo sähköpostitse Iltalehdelle, ettei hän muista siitä oikein mitään.

- Hyvin lyhyt ja yleisluonteinen se taisi olla, eikä johtanut osaltani jatkotoimenpiteisiin. Chempoliksesta en muista olleen puhetta, mutta tästä tosiaan jo aikaa, Kaikkonen kirjoittaa.

Kysymättäkin Kaikkonen kertoo myös, ettei keskustan eduskuntaryhmällä “myöskään ole roolia hankkeessa tai sen edistämisessä”.

Markku Koski puolestaan muistelee, että tapaaminen on ollut “hyvin kaukana menneisyydessä”.

- Me emme ole poliittisesti nyt olleet aktiivisia mihinkään suuntaan, Koski sanoo.

Muistutettuna siitä, että tapaamisesta on vain puolisentoista vuotta, Koski kertoo, että “informaatiota tietenkin annetaan joka suuntaan”.

- Siitä on niin kauan, mutta hänelle annettiin yleisinformaatio tästä teknologiasta ja hankkeesta. Tietysti mielellään annetaan. Myöskin vihreille on annettu aikanaan ja heidän pyynnöstään ja muillekin poliittisille ryhmille. Tietysti on hyvä, että suomalaiset päättäjät tietävät mistä on kysymys, sanoo Koski.

Poliitikkotapaamisten tärkeimmäksi syyksi Koski sanoo riskirahoituksen puutteellisen saatavuuden.

- Kyllä täytyy olla sellainen riskirahoitusjärjestelmä, jolla voidaan ottaa yhteiskunnan riskiä myöskin tässä rahoitustilanteessa, jolla edesautetaan näiden uusien innovaatioiden eteneminen. Tämä nyt meidän viesti on ollut, Koski sanoo.

Chempolisin tulevaisuuden kannalta Kosken mukaan olisi nyt tärkeintä saada aikaan sen teknologian toimivuuden todistava kaupallisen mittakaavan tuotantolaitos.

- Nyt on todella siitä kysymys, että tämä investointi maksaa. Sen jälkeen se tulos, mitä tulee, se kyllä pystytään meilläkin laskemaan, että se on kannattavaa tuotantoa. Uskottavuus kuitenkin tulee vasta sen ensimmäisen laitoksen rakentamisen jälkeen ja tämä on se ongelmakohta siinä, sanoo Koski.

Kosken “lobbauspäiväkirja”

Kaikkosen tapaaminen ei suinkaan ollut ensimmäinen poliitikkotapaaminen Chempoliksen teknologiaa käyttävän biojalostamon edistämiseksi. Iltalehti sai Sievin kunnasta silloisen kunnanjohtaja Markku Kosken laatiman selvityksen jalostamohankkeen hyväksi tekemästään “konsulttityöstä”.

Kosken “lobbauspäiväkirja” kattaa vuodet 2009-2014. Siinä luetellaan toista sataa tapaamista poliitikkojen, valtionyhtiöiden, yritystuista päättäjien ynnä muiden tahojen kanssa.

Varhaisimpia niistä on eduskunnassa tammikuussa 2009 järjestetty tapaaminen Sauli Niinistön (kok) kanssa. Sen aiheeksi on merkitty Euroopan investointipankin rahoitusmahdollisuudet etanolitehtaan osalta. Samana keväänä Koski on kirjannut tavanneensa myös silloisen työ- ja elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen (kesk) ministeriössä.

Sittemmin Kosken yhtiön toimintakertomuksissa kerrotaankin yhtiön hakevan rahoitusta Euroopan investointipankin yhteydessä toimivan Euroopan strategisten investointien rahastosta.

Vuonna 2010 Juha Sipilä vasta pyrki eduskuntaan. Syyskuussa 2010 hän kertoi blogissaan kampanjatilaisuudestaan yhdessä Markku Kosken kanssa. Sipilän ja Kosken “biotalouskeskustelua” isännöi Sipilän vanha liikemiestuttava Kalevi Laurila.

Myös Kosken lobbauspäiväkirjasta löytyy tapaaminen Juha Sipilän kanssa. Se järjestettiin Helsingissä huhtikuussa 2013, kun Sipilä oli jo noussut keskustan puheenjohtajaksi. Pääministeri Sipilä ei vastannut Iltalehden kysymyksiin koskien tätä tai muita tapaamisia hankkeen tiimoilta.

Koski tapasi myös Sipilän tärkeäksi sparraajaksi mainitun Esko Ahon (kesk) kanssa liittyen Ahon vetämään Business Team For Russia -yhteenliittymään syksyllä 2013. Ahon kanssa tapaamisen aiheeksi on merkitty etanolitehtaan esittely ja keskustelu rahoitusmahdollisuuksista Venäjän osalta.

Saman vuoden joulukuussa Koski on tavannut Nesteen teknologiajohtaja Peter Lindforsin ja Iltalehden haastattelusta nyt kieltäytyneen johtajan Timo Sarikkolan. Tapaamisen aiheeksi on merkitty etanolitehtaan esittely sekä keskustelu Neste Oy:n roolista.

Chempolis Oy on toiminut yli 20 vuotta saamatta aikaan kannattavaa liiketoimintaa. Se on elänyt pääasiassa Tekesin tuista, joita se on saanut reilusti yli 10 miljoonaa euroa.

Kun valtiontalouden tarkastusvirasto tutki vuonna 2011 Tekesin cleantech-tukiohjelmissa myönnettyjä tukia, olivat viisi suurinta tuensaajaa Neste, Chempolis, UPM-Kymmene, Metso ja Wärtsilä.

Näistä muut kuin Chempolis ovat Suomen suurimpiin teollisuusyhtiöihin lukeutuvia pörssiyrityksiä. Chempolis on enimmillään parikymmentä henkeä työllistävä oululainen tutkimusyhtiö.

Suomen valtio on Fortumin ja Nesteen suurin omistaja. Valtio omistaa Fortumin osakkeista 50,76 prosenttia. Tammikuussa 2018 valtio myi Nesteen osakkeita siten, että sen omistus putosi hieman alle 50 prosentin.

Sipilä sai puhtaat paperit

Oikeuskanslerinvirasto tutki vuonna 2017 pääministeri Juha Sipilän vaikutusta Fortumin Chempolis-sijoitukseen, sillä Sipilän lapsilleen jättämä sijoitusyhtiö Fortel Invest sekä Sipilän hyvä ystävä Juha Hulkko olivat Chempoliksen omistajia ja merkittäviä rahoittajia. Pääministeri Sipilä puolestaan oli tuolloin myös omistajaohjausministeri, eli vastasi valtion enemmistöomistamien yhtiöiden omistajaohjauksesta.

Sipilä kertoi selvityksessään oikeuskanslerinvirastolle, että hän ei ole sijoituspäätökseen vaikuttanut. Sipilän esikunta tilasi lisäksi lausunnot myös Fortumilta ja Chempolisilta. Lausunnoissa toistuivat Sipilän antamat vakuutukset ja ne toimitettiin Sipilän selvityksen liitteenä oikeuskanslerinvirastoon.

Selvitysten perusteella apulaisoikeuskansleri katsoi, että Sipilän toiminnassa ei ole moitittavaa.

Sipilä sai puhtaat paperit myös vienninedistämismatkaltaan Intiaan. Ratkaisun mukaan Sipilä ei ollut asiattomasti lobannut lastensa ja ystäviensä omistaman yhtiön puolesta.

Sipilä Sitran kautta

Veronmaksajat ovat välillisesti olleet Chempoliksen omistajia jo kauan ennen valtionyhtiö Fortumin sijoitusta vuonna 2016. Vuonna 2001 Chempolikseen sijoittivat sekä Sitra että alunperin Sitran hallinnoima riskirahasto Teknoventure. Teknoventure sijoitti paitsi Sitran - myös valtion sekä Pohjois-Suomen kuntien rahaa.

Sijoituksen aikaan Teknoventuren sijoitusesityksistä vastaava hallinnointiyhtiö oli kuitenkin yksityistetty. Julkisella rahalla tehtävät sijoitukset siis valmistelivat yksityiset liikemiehet. Hallinnointiyhtiön suurin omistaja oli vuodesta 2000 alkaen ollut Juha Sipilän sijoitusyhtiö Fortel Communications.

Sijoitus Chempolikseen ei ollut veronmaksajille erityisen onnistunut. Chempoliksen lupaamia kaupallisia läpimurtoja ei ole tullut, vaikka vuosikertomuksissa toivoa on pidetty yllä. Vuonna 2000 tappiota tehtiin 1,5 miljoonaa euroa.

“Yhtiö alkaa tehdä taloudellista tulosta ensimmäisen projektin toteuduttua kahden vuoden kuluttua”, vuoden 2000 vuosikertomuksessa todettiin.

Seuraavana vuonna tappio oli puolisen miljoonaa euroa. Lupaukset voitoista siirtyivät vuodella. Niitä odotetaan vieläkin.

Sitra ja Teknoventure luopuivat Chempolis-osuuksistaan vuonna 2006. Osakkeet osti Sipilän ystävä Juha Hulkko. Hulkko puolestaan myi osan ostamistaan osakkeista Sipilän sijoitusyhtiölle.

Sipilä ei kuitenkaan ollut Teknoventuressa enää myymässä osuuksia itselleen, sillä hän oli luopunut omistuksistaan Teknoventure-rahaston hallinnointiyhtiössä jo vuonna 2004.

Näin Sipilästä ja sittemmin hänen lapsistaan sekä Juha Hulkosta tuli Chempoliksen osakkaita sekä yhtiön hallituksen neuvonantajia.

Yhtiölle antamiensa vaihtovelkakirjalainojen kautta heistä tuli myös Chempoliksen merkittäviä velkojia. Näitä lainasaamisia Sipilöiden Fortel Investillä oli 750 000 euroa ja Juha Hulkolla miltei kolme miljoonaa euroa, kun Fortum sijoitti vararikossa olleeseen yhtiöön 6,4 miljoonaa euroa.

Chempolis on sittemmin esiintynyt lupaavana innovaattorina muun muassa Sipilän blogissa vuonna 2011 ja hänen johdollaan laaditussa eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan raportissa vuonna 2014.