Uuden lain myötä vartijat voisivat tehdä Migrin tiloihin saapuville turvatarkastuksia ja käyttää voimakeinoja tietyissä tilanteissa.

Noin sata ihmistä marssi Tampereen keskustan läpi poliisilaitokselle mielenilmauksena Maahanmuuttoviraston organisoimia palautuksia vastaan huhtikuussa 2017. JUHA VELI JOKINEN

Sisäministeriö on lähettänyt hallituksen esityksen laiksi turvatoimista Maahanmuuttovirastossa (Migri) lausunnolle tänään tiistaina.

Esitysluonnoksessa katsotaan, etteivät Maahanmuuttoviraston tiloissa työskentelevien vartijoiden toimivaltuudet ole riittävät, joten uusista valtuuksista olisi tarpeen säätää lailla.

Esitysluonnoksessa todetaan, että Migrin käytännön toiminnassa on havaittu turvallisuusuhkia, ja työntekijät ovat kokeneet turvattomuutta työtehtävissään. Turvallisuusuhkia on esiintynyt etenkin turvapaikkapuhuttelujen yhteydessä ja henkilöiden tullessa asioimaan virastoon ilman ajanvarausta.

Migri on käyttänyt yksityisiä vartiointipalveluja, mutta vartijoilla ei ole tällä hetkellä toimivaltuuksia tehdä turvatarkastuksia Migrin tiloihin saapuville ennen asiakaskohtaamista.

Voimankäyttö sallituksi tietyissä tilanteissa

Uuden lain myötä virastoon saapuville voitaisiin tehdä turvatarkastus, jossa voitaisiin selvittää, onko henkilöllä mukanaan vaarallisia esineitä tai aineita. Turvatarkastajalla olisi oikeus saada tieto turvatoimialueelle saapuvan tai siellä olevan henkilöllisyydestä, ja tarkastaja voisi tarvittaessa estää henkilön pääsyn alueelle tai poistaa hänet paikalta.

Tietyissä tilanteissa turvatarkastajalla olisi oikeus tehdä myös henkilöntarkastus tai ottaa henkilö kiinni. Lisäksi turvatarkastajalla olisi oikeus voimakeinojen käyttöön, jos sitä olisi pidettävä puolustettavana esimerkiksi uhkaavassa tai vaarallisessa tilanteessa.

Toimenpiteet sisältävät puuttumista henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen sekä omaisuuteen, joten niistä olisi tarpeen säätää lailla. Ehdotetut lait haluttaisiin voimaan mahdollisimman pian.

Tyytymättömyyttä viranomaisia kohtaan

Esitysluonnoksessa todetaan, että Maahanmuuttoviraston toimintaympäristössä on viime aikoina tapahtunut merkittäviä muutoksia. Vuonna 2015 Migri otti vastaan yli 32 400 kansainvälisen suojelun hakemusta, mikä on lähes kymmenkertaisesti edellisvuosiin verrattuna. Vuonna 2016 kansainvälisen suojelun hakemuksia tehtiin lähes 5 700 ja vuonna 2017 vahvistamattoman tiedon mukaisesti yli 5 000.

Hakemusten kasvun myötä käsittelyajat ovat pidentyneet Maahanmuuttovirastossa ja muutoksenhakutuomioistuimissa.

- Tämä on aiheuttanut asiakkaissa tyytymättömyyttä viranomaisia kohtaan, esitysluonnoksessa todetaan.

Uusintahakemukset ovat esitysluonnoksen mukaan merkittävästi lisääntyneet.

- Sikäli kuin hakija on esittänyt uusia perusteita hakemukselleen ja turvapaikkapuhuttelu tehdään uudelleen, hakija on voinut kokea Maahanmuuttoviraston toiminnan itselleen hyvinkin kielteiseksi varsinkin, kun hän on aikaisemmin saanut kielteisen päätöksen asiassaan.

Häiriökäyttäytymistä ja uhkaavia tilanteita

Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön henkilöstö esitti syyskuussa vetoomuksen työturvallisuutensa parantamiseksi. Vetoomuksen mukaan työturvallisuutta Migrin työtiloissa ei ole riittävästi otettu huomioon muuttuneen hakijaprofiilin, asenneilmapiiriin ja turvallisuusympäristön valossa.

- Työntekijät kohtaavat päivittäin hakijoita, jotka ovat lähtöisin konfliktialueilta ja joilla on enenevässä määrin esiintynyt lääkärin toteamia mielenterveysongelmia, esitysluonnoksessa kerrotaan.

Työntekijöiden vetoomuksessa todetaan, että asenneilmapiiri Maahanmuuttoviraston toimintaa kohtaan muuttui vuoden 2017 aikana yhä kriittisemmäksi.

- Työntekijät ovat kokeneet, että epäluottamus, turhautuminen ja aggressio virastoa kohtaan ovat olleet havaittavissa myös asiakaskontakteissa. Turvapaikkapuhutteluissa on esiintynyt häiriökäyttäytymistä ja uhkaavia tilanteita.

Vetoomuksen mukaan turvapaikkayksikön työntekijät eivät tunne oloaan turvalliseksi puhuttelutyötä tehdessään.