Mistä on kyse? Tuloerot ovat kasvaneet Suomessa 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun puoliväliin.

OECD-maista Suomessa tuloerot ovat kasvaneet kaikkein rajuimmin.

On vaikea määritellä, minkälaiset tuloerot ovat kohtuulliset.

Tuloerot ovat kasvaneet Suomessa 1990-luvulta 2000-luvulle saakka. OECD-maista Suomessa tuloerot ovat kasvaneet kaikkein ripeimmin 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun puoliväliin. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) erikoistutkija Marja Riihelä kertoo kasvun johtuneen siitä, että vertailuaikana pääomatulojen osuus tuloista kasvoi reippaasti.

– Pääomatulot menivät lähinnä suurituloisille. Tämä on selitys Suomen tuloerojen kasvulle, eikä niinkään se, että palkkaerot olisivat kasvaneet.

1990-luvun puolivälissä Suomi oli matalimpien tuloerojen maa, mutta nyt Suomi on enää suunnilleen kahdeksanneksi matalimpien tuloerojen maa.

– Suomi on edelleen OECD-maiden keskitason alapuolella, mutta kasvu on ollut aika rajua, Riihelä toteaa.

Toisen kohtuullisuus on toisen kauhistus

Sitä on kuitenkin Marja Riihelän mukaan vaikea määritellä, millä tasolla tuloerojen pitäisi olla. Mitä ihmiset arvostavat ja mihin on totuttu, millaiset tuloerot halutaan. Toisen kohtuus voi toisella olla kaukana kohtuudesta.

– Se on aika suhteellinen käsite sanoa, onko liian matalat tai korkeat tuloerot. Suomalaisessa yhteiskunnassa on totuttu ja pyritty siihen, että meillä on matalat tuloerot. Nyt ne ovat kuitenkin kasvaneet aikalailla siihen nähden.

Suomalaisessa yhteiskunnassa on totuttu ja pyritty siihen, että meillä on matalat tuloerot. Marja Riihelä

Riihelä arvioikin, että enää tuloerojen pitäminen matalalla ei ole samanlainen päämäärä Suomessa, kuin se oli vielä 1960-luvulla. Tuloerojen kasvu ei ole mitenkään välttämätöntä eikä ole luonnonlakia, jonka mukaan tuloerot kasvaisivat tietyissä tilanteissa.

– Tuloeroihin voi vaikuttaa esimerkiksi verotuksella ja sosiaaliturvalla ja miten niiden tuloja tasaava vaikutus kehittyy. Esimerkiksi tänä aikana, jolloin tuloerot ovat kasvaneet Suomessa, verotuksen progressio on pienentynyt. Se on päätösperäistä. Nämä ovat osaltaan poliittisia päätöksiä, millä vaikutetaan siihen annetaanko tuloerojen kasvaa.

Riihelä ei näe, että suuntaukseen olisi tulossa muutosta.

– Tuloeroja laskevia päätöksiä ei ainakaan ole vireillä.