Melkein joka toinen nuori on kokenut poliisien, vartijoiden tai järjestyksenvalvojien puuttuneen heidän tekemisiinsä, selviää Helsingin yliopiston väitöstutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun). Nuoriin kohdistuvan kontrollin on havaittu lisääntyneen, vaikka heidän rikollisuutensa tai alkoholinkäyttönsä ei ole pitkällä aikavälillä kasvanut.

Noin 40 prosenttia 15–16-vuotiasta nuorista kertoo, että poliisi oli muun muassa poistanut heidät paikalta, tutkinut laukkuja tai vaatteita tai ottanut heidät kiinni. Sama osuus nuorista oli kokenut vastaavia toimenpiteitä vartijoiden tai järjestyksenvalvojien toimesta.

Aineistona tutkimuksessa käytettiin yhdeksäsluokkalaisille tehtyä koko Suomen kattavaa kyselyä sekä Helsingissä kerättyä ryhmähaastatteluaineistoa. Haastatteluihin osallistui 14–17-vuotiaita nuoria pääkaupunkiseudulta.

Puuttumistilanteet liittyivät usein nuorten tavalliseen vapaa-ajanviettoon, ei pelkästään alkoholinkäyttöön tai rikosepäilyihin. Nuoret kokivat muun muassa, että erityisesti vartijat olivat usein häätämässä heitä pois vaikka he eivät olleet omasta mielestään häiriöksi.

Positiivista oli, että nuoret ymmärsivät poliisien ja vartijoiden työn tärkeyden ja he usein ymmärsivät syyt nuorten toimintaan puuttumiseen, kertoo tutkimuksen toteuttanut valtiotieteiden maisteri Elsa Saarikkomäki. Luottamusta kuitenkin heikensivät liian kovat otteet tai turhilta tuntuvat puuttumistoimenpiteet, jolloin nuorten oleilu kaupunkitilassa vaikeutui.

– Lievimmillään tultiin häätämään nuoria pois ilman mitään syytä. Saattoi olla, että pidettiin vähän ääntä, mutta vartijat tulivat sitten aika ärhäkkäinä häätämään ja käyttivät aika ikävää kieltä sen sijaan, että olisivat kohteliaasti pyytäneet poistumaan, kertoo Saarikkomäki.

Toisessa ääripäässä olivat Saarikkomäen mukaan nuorten kuvaamat tilanteet, joissa vartijat käyttäytyivät aggressiivisesti, riuhtoivat tai väänsivät kättä tai veivät nuoren kovakouraisesti vartijoiden koppiin.

– Ne tilanteet saattoivat tuntua ikäviltä varsinkin, jos vartijat siellä puhuivat pelottelevasti ja uhkailevasti. Jos aikuiset puhuu nuorille hirveän epäystävällisesti ja uhkailevasti, niin se tuottaa nuorille tällaista kokemusta, että he eivät ole yhteiskunnassa kunnioitettuja ja arvostettuja. Se saattaa tuottaa myös kokemuksia syrjäytymisestä.

Nuoret toivovat poliiseilta ja vartijoilta empatiaa

Nuorten kokemukset poliiseista olivat tutkimuksen mukaan positiivisempia. Saarikkomäen mukaan nuoret kokivat poliisin käytöksen vartijoita ammattimaisempana. Nuoret myös arvostivat poliisin pidempää koulutusta. Nuoret kokivat vartijoiden käytöksen muutenkin negatiivisempana kuin poliisien, selvitys paljastaa.

– Toki välillä oli huonoja poliiseja ja hyviä vartijoita. Nämä kokemukset olivat hyvin moninaisia, mutta tällainen yleispiirre oli havaittavissa, että poliisit suhtautuivat toisaalta ammattimaisemmin ja toisaalta rennommin nuorten toimiin. Vartijat saattoivat taas mennä tilanteisiin vähän kovemmilla otteilla.

Saarikkomäen mukaan nuorten kunnioittavaan kohteluun tulisi kiinnittää enemmän huomiota. Negatiivisia kokemuksia voitaisiin vähentää esimerkiksi vartijoita ja poliiseja kouluttamalla.

– Nuoret toivoivat poliisin ja vartijoiden olevan ystävällisiä, oikeudenmukaisia ja jopa empaattisia. Liian kovat otteet ja aggressiivisuus heikensivät luottamusta.

Saarikkomäen mukaan positiivisia kokemuksia on saatu myös toimista, joissa nuoret ovat päässeet tekemään jotain yhdessä poliisien tai vartijoiden kanssa.

Ongelmat tuntuivat usein syntyvän juuri kappakeskuksissa. Saarikkomäen mukaan näitä ongelmia voisi ratkoa myös yhdessä nuorten kanssa ottamalla heidät mukaan suunnittelemaan kauppakeskustiloja. Nuorilla pitäisi olla myös sama oikeus oleskella näissä tiloissa kuin aikuisillakin.

– Nuoret kokivat kauppakeskukset hyvin turvallisina tiloina, osin myös sen vuoksi, että siellä on vartijoita ja järjestyksenvalvojia eli suhteet olivat myös positiivisia siinä mielessä. Silloin voi olla heille myös aika ikävä tilanne, jos he eivät saa viettää aikaa tällaisissa turvallisissa tiloissa vaan joutuvat siirtymään vähemmän turvallisiksi koettuihin tiloihin, joissa ei välttämättä ole niitä aikuisia.

Tutkimus on toteutettu Helsingin yliopistossa Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutissa.