Pasi Leino

Arno Kasvi esittelee kuinka kotka-metodi toimii. Kotkan lentoa jäljittelevä juoksu lähtee kyykkyasennosta ja nousee kiihtyen kohti hanhilaumaa.

Sammakonkutua katsomaan menossa ollut puutarhaneuvos Arno Kasvi törmäsi torstai-iltana laumaan valkoposkihanhia, jotka olivat rauhassa laiduntamassa Ruissalon herkullista nurmea.

"Nurmikolla hanhien sonta on monia ärsyttävä asia. Minä päätin käyttää omaa hyväksi havaitsemaani tapaa päästä hanhista eroon."

Kasvi esittelee Kotkatanssiksi nimeämänsä metodin, jolla hanhien häätö onnistuu tehokkaasti. Hän on kehitellyt karkotustapoja kasvitieteellisen puutarhan alueella jo pitkään.

"Näytän miten hanhet saadaan lähtemään pakosalle ilman laukaustakaan. Otetaan kaksi hyvää, tuuheaa kuusenoksaa molempiin käsiin ja asettaudutaan kyykkyasentoon."

Yli 30 vuoden ajan hanhia seurannut Kasvi kuvailee liikkeitään elävästi:

"Siitä lähden hitaasti hiipien kiihdyttämään vauhtia ja nousten vähitellen kotkan matalaliitoa kuvaamaan lentokorkeuteen. Suunta kohti hanhiparvea."

Kasvi tietää etenkin merikotkien seurailevan suuria hanhilaumoja ja nappaavan mielellään joukosta heikkokuntoisia yksilöitä.

"Hanhet tunnistavat kotkat ja tietävät mitä kotkan lähestyminen tarkoittaa. Aina on joukossa joku, johon hysteria iskee ja se leviää laumassa hetkessä. Mitä suurempi lauma, sen hysteerisempi lopputulos."



Kasvi on seurannut hanhien laidunnusta Ruissalon nurmilla jo vuosia.

"Matala ruohikko on niille paratiisi. Nyt on juuri se aika, kun naaraiden täytyy syödä rankasti. Siinä ukko pitää vahtia ja akka syö minkä kerkiää."

Häätöideaansa Kasvi suosittelee sekä kotipuutarhureille että ammattiviljelmille.

"Kun se tehdään ehkä pari kertaa peräkkäin samalla pellolla niin laumat siirtyvät toisaalle. Näin viljan oras tai sirkkalehdellä oleva herne, papu tai auringonkukka saa kasvaa rauhassa isommaksi, jolloin kasvit eivät maistu enää hanhelle. Juuri kylvöspellot ovat herkimpiä suurille tuhoille ammattiviljelyssä, mutta minun konstini sopii myös pienimuotoiselle kotiviljelylle tietysti."



Ylipuutarhuri hämmästelee hanhien tehokasta ravinnon hyötykäyttöä.

"Mikään riistalaji ei pysty lihomaan niin nopeasti kuin kanadanhanhi. Niiden poikaset kasvavat nopeammin kuin broilerit."

Kasvi ehdottaakin, että hanhista luotaisiin Suomelle uusi proteiinilähde.

"Hanhia pitäisi pyytää verkoilla ja kaupata syötäviksi. Sanoi EU mitä vaan, hanhi on syötävän hyvä elukka. Ja jos nyt viedään ajatusta eteenpäin niin hanhia voisi tarhata munitusta varten ja myydä munia kaupoissa."

Kasvi muistuttaa, että esimerkiksi Aasiassa linnunliha on tärkeä proteiinin lähteistä.

"Ankkalajit on suoraan heinäsorsasta valikoiden lisätty eri paikallisolosuhteisiin sopiviksi kotieläimiksi. Ehkä tarhatut valkoposket sopisivat meidän ilmastossa vastaavasti lisättäväksi siipikarjaksi. Hanhiakka syö minkä ehtii että jaksaa munia."

Pasi Leino

Hanhilauma pakenee Ruissalosta nähtyään Arno Kasvin esityksen