Asiantuntijat kehottavat jokaista miettimään ennen sensaatiohakuisen uutislinkin tai päivityksen jakamista somessa.

Tästä on kyse Informaatiovaikuttaminen on julkiseen mielipiteeseen, ihmisten käyttäytymiseen ja päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivää toimintaa levittämällä tietoa – oikeaa tai väärää.

Vaalihäirinnällä tai vaalivaikuttamisella tarkoitetaan vaalitulokseen vaikuttamista kyseenalaistamalla vaalijärjestelmää, ehdokkaiden tai puolueiden uskottavuutta.

Asiantuntijoiden mukaan Suomi ei ole immuuni internetissä leviävälle vaalihäirinnälle ja informaatiovaikuttamiselle. Kotimainen kyberturvallisuus on hyvällä pohjalla, mutta eduskuntavaalien lähestyessä internet-sisältöjä on syytä tarkastella entistä kriittisemmin.

– Kun tarkastellaan viime vuosina käytyjä vaaleja esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Ranskassa ja Saksassa, niin kyllä niitä on pyritty eri tavoin ulkopuolelta häiritsemään. Olisi kovin riskialtista, jos emme varautuisi siihen, että myös meidän tulevia kevään eduskuntavaalejamme pyrittäisiin häiritsemään, kyberturvallisuuden asiantuntija, Aalto-yliopiston professori Jarno Limnéll toteaa.

Limnéll korostaa, että vaaleista puhuttaessa keskustellaan nimenomaan demokratian kulmakivestä, jonka turvaaminen on keskeinen asia.

Kyberturvallisuuden asiantuntija, professori Jarno Limnéll. Salli Koivunen / Yle

Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva (kok) on Limnéllin kanssa samalla linjalla.

– Ei voida millään tavoin sulkea pois sitä vaihtoehtoa, että vaalihäirintää ja informaatiovaikuttamista voi tapahtua myös Suomessa. Olisi sinisilmäistä olettaa, ettei sitä yritettäisi.

Kanerva ja Limnéll puhuivat tiistaina Salo Cyber Talks -tapahtumassa kyberturvallisuuden tilasta meillä ja maailmalla.

Kotimainen kyberturvallisuus vahvalla pohjalla

Virossa toimivan Kansainvälisen puolustus- ja turvallisuuskeskuksen (ICDS) johtaja Sven Sakkov pitää Suomen tilannetta hyvänä, vaikka parannettavaakin löytyy.

Salo Cyber Talks -tapahtuman pääpuhujana edustanut Sakkov on myös Naton entinen kyberturvallisuusjohtaja.

– Suomi on kyberturvallisuuden johtavia maita. Kyberturvalllisuuden pohja on vahva alan koulutuksen ja tutkimuksen vuoksi, mutta yhteiskunnan digitalisoituminen on vielä kesken, Sakkov muistuttaa.

Sakkov pitää eduskuntavaalien alla suurena uhkana vaalijärjestelmän ja demokratian uskottavuuden horjuttamista, johon erilaiset pahansuovat tekijät ja trollitehtaat pyrkivät.

– Tällöin kyseessä eivät oikeastaan ole vain kyberhyökkäykset, vaan informaatiosodankäynnin hyökkäykset, Sakkov tarkentaa.

Kansainvälisen puolustus- ja turvallisuuskeskuksen (ICDS) johtaja Sven Sakkov Salli Koivunen / Yle

Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva uskoo maan tilanteen paranevan entisestään lähiaikoina.

– Meillä on erittäin luottavainen kuva siitä, että täällä on asiat hyvin. Uuden tiedustelulainsäädännön avulla tälle luottamuksella saadaan katetta ja suomalaisen kyberturvallisuuden tilanne paranee aivan radikaalisti.

– Suurin virhe olisi sähköiseen äänestysjärjestelmään siirtyminen. Siinä on erittäin salakavalia mahdollisuuksia vaikuttamiseen ja todella vaaralliseen häirintään, Kanerva varoittaa.

Häirintää voidaan ehkäistä tietoisuuden lisäämisellä

Asiantuntijat ovat yksimielisiä siitä, että järkevällä keskustelulla ja tietoisuuden lisäämisellä voidaan ehkäistä vaalihäirintää ja informaatiovaikuttamista.

Puolueet ovat jo aloittaneet varautumisen erilaisiin sosiaalisessa mediassa toteutettaviin operaatioihin.

– Varautumisessa auttaa se, että ilmiöstä kerrotaan puolueille, medialle ja jokaiselle kansalaiselle mitenkään liiallisesti uhkaa korostamatta. Aivan kuten Ruotsin parlamenttivaaleissa viime syksynä saimme nähdä, professori Jarno Limnell toteaa.

Hänestä ongelmaa voidaan ehkäistä tehokkaasti kokoamalla ehdokkaille, puolueille ja viranomaistahoille toimintaohjeet kybermaailmassa esiintyvän vaalihäirinnän tunnistamiseksi ja siihen reagoimiseksi.

Järki päässä myös somekuplassa

Erilaiset valeuutiset ja huhut yhdistetään usein informaatiovaikuttamiseen. Väärää tietoa jakamalla voi aiheuttaa suurta vahinkoa yksittäiselle ehdokkaalle, puolueelle tai teeman ympärillä vellovalle keskustelulle.

Sven Sakkov kehottaa ihmisiä erityisesti vaalien alla katsomaan sosiaalisen median luoman kuplan ulkopuolelle.

– Sosiaalisen median kanavissa algoritmit syöttävät käyttäjälle enemmän ja enemmän samankaltaista sisältöä. Mitä tahansa ennakkoluuloja käyttäjällä ikinä onkaan, sosiaalinen media ruokkii niitä jokaisella sisäänkirjautumisella, Sakkov muistuttaa.

Suomi on erittäin terve maa siinä mielessä, että täällä ei uskota mitä tahansa höpöhöpö-juttuja. Ilkka Kanerva

Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva muistuttaa äänestäjiä lähdekritiikistä.

– Suomi on erittäin terve maa siinä mielessä, että täällä ei uskota mitä tahansa höpöhöpö-juttuja. Täytyy kuitenkin muistaa, että uutislähteiden niukkuus ja puolueellisuus on erittäin vaarallista. On monenlaisia seikkoja, joita on otettava huomioon puhuttaessa vaali-ilmapiiristä.

Asiantuntijat kehottavat aina miettimään kahdesti ennen sensaatiohakuisen uutislinkin tai päivityksen jakamista somessa.

– Aivan samalla tavalla kuin täällä fyysisen maailman puolellakin, niin peräänkuuluttaisin tervettä järkeä ja korkeaa suomalaista sivistystasoa myös tuonne internetin maailmaan. Sitä sinne tarvitaan, Jarno Limnéll toteaa.