Versowoodin Heinolan-tehtaan työntekijöistä suurin osa ei kuulu Teollisuusliittoon. Koneet kävivät tiistaina normaalisti.

Haastattelussa 23-vuotias Ida Seppälä, jota on uhkailtu, koska hän ei suostu osallistumaan lakkoon. kreeta karvala

Heinolan Versowoodin liimapalkkitehtaan portilla seisoo kaksi hiljaista miestä. He ovat Teollisuusliiton lakkovahteja, joiden tehtävänä on kehottaa kaikkia lakonalaiseen työhön pyrkiviä poistumaan työpaikalta.

Me puolustamme lakolla omia asemiamme, tiivistivät lakkovahdit lakon syyt. Miehet eivät halunneet kommentoida asiaa omilla nimillään. Kreeta Karvala

Hangessa seisovat keltaliiviset vahdit tarkkailevat myös työnantajan toimia. Heinolan Versowoodin liimapalkkitehtaalla siihen on Teollisuusliiton mukaan aihetta, sillä liitto pitää liimapalkkitehdasta lakkorikkurina, koska suurin osa tehtaan työntekijöistä käy töissä, vaikka Teollisuusliitto aloitti maanantaina kolmen viikon lakon mekaanisessa metsäteollisuudessa ja paperiteollisuudessa. Yhteensä näihin lakkoihin osallistuu yli 15 000 työntekijää.

Lakkokiistan ytimessä ovat etenkin vuonna 2016 sovitut 24 ylimääräistä kiky-tuntia, jotka työnantaja haluaisi säilyttää, mutta työntekijäpuoli ei - ainakaan ilman korvausta.

Osa yrityksistä ja työntekijöistä ei kuitenkaan ole lakkoon suostunut. Teollisuusliitto on uhannut näitä rikkuriyrityksiä muun muassa saartotoimilla. Rikkurityöntekijöitä liitto puolestaan pelottelee ikuisella negatiivisella leimalla.

Lue myös: Työoikeuden professori muistuttaa, ettei rikkureita voi laillisesti estää menemästä töihin

Heinolassa päivystävät lakkovahdit eivät halua kommentoida tulehtunutta lakkotilannetta omalla nimellään, mutta he toivovat, että tilanne selkeytyisi nopeasti: ”Me puolustamme lakolla omia asemiamme, etteivät työntekijöiden työolot heikkene”.

Toinen lakkovahdeista on kuitenkin pahoillaan somessa esiintyneistä vastapuolen haukkumisista ja toivoo malttia kaikille osapuolille.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

Suurin osa Heinolan-tehtaan työntekijöistä ei kuulu Teollisuusliittoon, joten koneet kävivät tiistaina normaalisti lakosta huolimatta. KREETA KARVALA

Tytöttely ärsyttää

Ikävistä some-haukuista on saanut osansa myös Versowoodin linjatyöntekijänä palkkihöylällä työskentelevä 23-vuotias Ida Seppälä, jota on uhkailtu ja solvattu, koska hän ei suostu osallistumaan Teollisuusliiton lakkoon.

Seppälä ojentaa toimittajalle kypärän ja kuulosuojaimet. Ne tulevat tarpeeseen, sillä 1950-luvulla valmistuneessa tehdassalissa on kova työkoneiden melu.

Uskon, että tulevaisuudessa työnantajat palkkaavat mieluummin sellaisen työntekijän, jonka työntekovarmuus on parempi

Nuoresta linjatyöntekijästä näkee, että hän on ylpeä työpaikastaan. Seppälä ei myöskään tunnu vähästä säikähtävän - ei edes rikkuriksi leimaamisesta, vaikka tytöttely häntä harmittaakin.

–Se, että sanotaan, että ”sinä et tyttö ymmärrä”, ärsyttää minua yli kaiken, mutta muuten näitä alentavia ja ala-arvoisia ulostuloja en halua kommentoida.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

Ida Seppälä, 23, ei säikähdä rikkuriksi leimaamista. KREETA KARVALA

–Mitä tulee elinikäiseen rikkurileimaan, jolla Teollisuusliitto meitä pelottelee. Uskon, että tulevaisuudessa työnantajat palkkaavat mieluummin sellaisen työntekijän, jonka työntekovarmuus on parempi kuin sellaisen, joka ei tule töihin.

Heinolan Versowoodin tehtaan 35 työntekijästä neljä kuuluu Teollisuusliittoon, mutta Seppälän mukaan työpaikassa valitsee hyvä henki, eikä lakkokiusaamista, tai muutakaan kiusaamista esiinny.

Haitallinen lakko

Nuori tehdastyöläinen kertoo ainakin kaksi syytä, miksi hän ei halua osallistua lakkoon; Seppälä haluaa, että metsäteollisuuden työpaikat säilyvät myös tulevaisuudessa Suomessa. Sekin vaikuttaa lakkointoon heikentävästi, että mahdolliset palkkahyödyt jäisivät olemattomiksi.

–Se, että liiton pamput päättävät Helsingissä, että nyt lakkoillaan kolme viikkoa, on suoraan pois firmojen tuloksesta ja samalla myös meidän palkoista.

Seppälä kuitenkin ymmärtää sen, että Teollisuusliitto haluaa puolustaa työntekijöiden etuja, mutta hänen mukaansa kolmen viikon lakko on täysin ylimitoitettu 24 kiky-tunnin kumoamiseksi.

–Me toimimme vientiteollisuudessa, jossa ulkomaiset tilaajat tuskin ymmärtävät sitä, että tilaukset sakkaavat sen vuoksi, että me tappelemme täällä muutamista kiky-tunneista ja minimaalisista palkankorotuksista, jos samaan aikaan Japanissa rakennustyömaat seisovat. Ja jos Suomessa toimitusvarmuus kärsii, silloin on helppo ymmärtää, että japanilaiset ostavat jatkossa liimapalkkinsa Virosta tai Puolasta.

Metsäteollisuus työllistää Suomessa yhteensä noin 42 000 henkilöä, ja sen vuotuiset vientitulot ovat yli 13 miljardia euroa.

–Vientiyritykset tuovat Suomelle todella paljon verotuloja, joilla tämän maan palvelut pyörivät. Se vaikuttaa niin kokonaisvaltaisesti, ja minusta tuntuu siltä, etteivät kaikki oikein näe tätä kokonaisuutta, Seppälä sanoo.

Japanin markkinoille

Höylät rouhivat puuta sileäksi, ilmassa haisee liima ja puupöly tunkeutuu silmiin.

Kolme vuotta Versowoodissa töissä ollut Seppälä näyttää kädestä pitäen, miten pääasiassa Japaniin myytävät liimapuupalkit tehdään.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

Heinolan-tehtaan tuotteet myydään suurimmaksi osaksi Japaniin. Kreeta Karvala

Seppälän mukaan Heinolan tehtaalla pystytään päivän aikana käsittelemään noin 50 isoa puunippua. Ne menevät ensin ”sormijatkon” läpi höylään ja sen jälkeen liimaukseen. Tämän jälkeen pääosin kuusesta tehdyt palkit puristetaan uuneissa ja prässätään. Lopuksi palkit menevät viimeistelyhöyläykseen, jonka jälkeen ne katkaistaan tilatun mittaisiksi ja paketoidaan.

–Meidän tavoitteemme on, että täältä lähtee sellaista palkkia maailmalle, jonka huolisi laadullisesti myös omaan olohuoneeseensa, Seppälä sanoo hymyillen.

Taistelu vallasta

Nuoren tehdastyöläisen mukaan nyt käytävässä lakossa on ennen muuta kyse Teollisuusliiton valtataistelusta työnantajapuolen kanssa.

–Ay-liitoilla ei ole enää samanlaista vaikutusvaltaa kuin ennen.

Seppälän mukaan lakkojen sijaan pitäisi kehittää työpaikoilla tehtävää sopimista.

–Nykypäivän työnantajat ymmärtävät kyllä sen, että firman tulos syntyy siitä, että työntekijät voivat hyvin ja ovat motivoituneita.

Nuorella naisella on myös ratkaisuehdotus, miten lakkoriita saataisiin selvitettyä.

–Jäitä hattuun molemmille, ja molempien on myös tingittävä. Teollisuusliitolle vielä sellaiset terveiset, että nyt harkintaan, halutaanko Suomen vientiteollisuus oikeasti kaataa, Seppälä päättää.