Kolmesataa sanallista vastausta kokoomuksen puoluevaikuttajilta vahvistaa, että politiikan mannerlaatat ovat liikkeessä.

Orpo patistaa Marinin (sd) hallitusviisikon takaisin Hanasaareen miettimään työllisyystoimia. Kreeta Karvala

Isot mannerlaatat ovat liikkeessä suomalaisessa politiikassa.

Kokoomuksen vaikuttajat ovat valmiita hallitusyhteistyöhön Jussi Halla-ahon johtaman perussuomalaisen puolueen kanssa.

Petteri Orpon johtama kokoomus on tähän asti pitänyt hallitusyhteistyötä Jussi Halla-ahon perussuomalaisten kanssa puolueen arvojen vastaisena asiana. Nyt kokoomusvaikuttajien suhtautuminen perussuomalaisiin on muuttunut. Lauri Nurmi

Asia selviää Iltalehden yhteiskuntatoimituksen tekemästä laajasta kyselystä, jossa kokoomusvaikuttajille esitettiin seuraava kysymys: ”Voiko kokoomus mielestänne olla Suomen seuraavassa hallituksessa yhdessä perussuomalaisten kanssa?”

IL-kyselyyn osallistui tiistain ja perjantain välillä 748 kokoomusvaikuttajaa.

Kokoomuslaisista 82,4 prosenttia on valmis samaan hallitukseen perussuomalaisten kanssa. Tällä hetkellä molemmat puolueet ovat oppositiossa.

Ajatuksen torjuu 17,6 prosenttia kokoomuksen vaikuttajista.

Kyselyn vastaajiksi valittiin kansanedustajat, puoluevaltuuston ja puoluehallituksen jäsenet, piirihallitusten jäsenet ja eri piirien paikallisyhdistysten johtohenkilöt. Näistä ryhmistä muodostuu kokoomuksen selkäranka.

Aineisto sisältää kolmesataa sanallista perustelua ja kommenttia, joihin pääsee tutustumaan tämän linkin avaamalla.

Vastauksista käy ilmi, että Suomeen on rakentumassa kokoomuksen ja perussuomalaisten muodostama porvari- ja oikeistorintama.

– Porvarihallitus saa enemmistön eduskunnassa jo nyt, jos keskusta tulee järkiinsä. Ainakin seuraavien vaalien jälkeen on selvää, että on tulossa porvarihallitus, arvioi Kotkan kokoomuksen puheenjohtaja Rami Eränen.

”Vauhtia ja ylikierroksia luvassa”

Vastausten perusteella kokoomusvaikuttajat eivät enää lämpene vasemmistopuolueiden kanssa tehtävälle yhteistyölle.

– Vauhtia ja vaarallisia ylikierroksia on luvassa perussuomalaisten kanssa, mutta yhteistyölle on luonnikkaampi pohja kuin esim. vassareiden tai soijalatten (vihreät) kanssa, eräs kokoomusvaikuttaja kirjoittaa.

Osa kokoomusvaikuttajista aloittaisi hallitusyhteistyön pohjustamisen jo oppositiossa.

– Lähtisin jo rakentamaan yhteistyötä seuraavaksi oikeistohallitukseksi kuuden puolueen kesken. Hallituksen muodostaisivat KOK, PS, KD, KESK, LIIKE NYT ja RKP. Tämä hallituskokoonpano pystyisi aidosti edistämään Suomen kansainvälistä kilpailukykyä huomioiden myös alueelliset painotukset. Syventäisin kokoomuksen ja perussuomalaisten yhteistyötä entisestään, esittää vaasalainen Tommi Mäki, Pohjanmaan piirihallituksen jäsen.

Suhtautuminen Halla-ahoon ja perussuomalaisiin on muuttunut kokoomusvaikuttajien keskuudessa.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on alkanut viihtyä avoimissa toritapahtumissa aiempaa paremmin. Viime kesänä hän tapasi äänestäjiä Joensuussa. Lauri Nurmi

Kesäkuussa 2017, juuri ennen Halla-ahon nousua puoluejohtajaksi, 53 prosenttia kokoomuksen naisvaikuttajista piti vastaavan kaltaisessa kyselyssä mahdottomana sitä, että kokoomus istuisi samassa hallituksessa Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa.

IL-kyselyyn vastasi yli 300 kokoomuslaista naista. Heistä 77 prosenttia on valmis viemään kokoomuksen yhteiseen hallitukseen perussuomalaisten kanssa.

– En kannata mitään kategorisia poissulkemisia valtakunnan tason politiikassa, alueellisestihan perussuomalaiset voivat olla osa valtakoalitiota. Maailma ei ole niin mustavalkoinen. Yhteistyötä pitää pystyä tekemään joka suuntaan; siinä piilee myös muutosvaikuttamisen mahdollisuus. Eristämisen kautta en koe minkään asian kehittyvän, perustelee tamperelainen Anne-Mari Jussila, Pirkanmaan piirihallituksen jäsen.

Kyselyn sanallisten vastausten analysointi vahvistaa kuvaa, että suomalainen politiikka on jakautumassa kahteen blokkiin, vaikka kokoomuslaiset itse eivät blokki-sanaa käytä.

– Kokoomus, PS, KD ja Keskusta ovat ainoa realistinen vaihtoehto nykyiselle vihervasemmistolaiselle hallitukselle ja sen politiikalle. Kenttäväki erityisesti maakunnissa on monissa kysymyksissä samoilla linjoilla PS:n kanssa, erityisesti turvapaikanhakijoihin liittyvissä kysymyksissä ja osittain myös kritiikissä EU:ta kohtaan. Suurin ongelma ja este yhteistyölle PS:n kanssa on puolueeseen liitetyt etnonationalistiset piirteet, joihin puheenjohtaja Halla-Aho ilmeisesti yrittää nyt puuttua. PS on edellä mainitut ongelmat korjatessaan mieluisampi kumppani kuin SDP, vasemmisto tai vihreät, kokoomusvaikuttaja kirjoittaa.

Kokoomuslainen pääministeri ehtona

Useat kokoomusvaikuttajat pitävät yhteistyön ehtona sitä, että hallituksen pääministeri olisi kokoomuslainen. Heidän arvionsa mukaan perussuomalaisen pääministerin kelkkaan lähteminen vahingoittaisi kokoomusta.

– Samassa hallituksessa voidaan olla, jos kokoomus on selkeästi suurempi ja hallituksen kokonaispolitiikka siten leimallisesti kokoomuslaisempaa kuin perussuomalaista. Joitain kompromisseja voi tehdä, mutta perussuomalaisten asenteet kansainväliseen yhteistyöhön, ihmisoikeuksiin ja ilmastonmuutokseen estävät mukanaolon heidän johtamassaan hallituksessa, arvioi Rauman kokoomuksen puheenjohtaja Otso Huuska.

EU-myönteisyys, oikeusvaltion puolustaminen, kansainvälisen yhteistyön edistäminen ja työperäisen maahanmuuton lisääminen nousevat esille asioina, joista suuri osa kokoomusvaikuttajista ei olisi valmis joustamaan.

– Perussuomalaiset eivät voi johtaa Suomen EU-politiikkaa, joten sellainen hallitus, jonka pääministeri on Halla-aho, tuskin olisi mahdollinen. Tämä on yksinkertaisesti mahdotonta Eurooppa-puolue kokoomukselle. Jos kokoomus olisi pääministeripuolue ja perussuomalaiset sitoutuisivat tukemaan oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja irtautuisivat selvästi rasismista, yhteistyö voisi olla mahdollista, eräs kokoomusvaikuttaja asettaa tiukat ehdot.

Sanallisissa vastauksissa toistuu ääri-liite, jonka monet kokoomuslaiset liittävät perussuomalaisten olemukseen.

– Tietyn ehdoin tämä on mahdollista. Kokoomuksen pitäisi varmistaa, että äärioikeistolaiset ulostulot perussuomalaisissa pidetään kurissa. Hallitusohjelman pitää olla sellainen, että siinä riittävästi otetaan huomioon ihmisoikeus- ja oikeusvaltiokysymykset. Yleisradion asemaan ei pidä koskea. Lisäksi ulkopoliittisen linjan pitää olla hyväksyttävä eli minkäänlaisia myönnytyksiä Venäjän suuntaan ei pidä hyväksyä, kokoomusvastaaja näkee.

”Suomi tarvitsee persuilua”

Toiset kokoomuslaiset luottavat siihen, että hallitusyhteistyö kokoomuksen kanssa tekisi perussuomalaisista maltillisempia.

– Suomi tarvitsee ’persuilua’, että päästään rakentamaan maan talous oikealle pohjalle. Kokoomus on ainoa puolue, joka voi persujen kanssa toimia. Persut tarvitsee kokoomusta ’järjekseen’. Rovaniemen kokoomuksen puheenjohtaja Mika Kansanniva kirjoittaa.

Useat vastaajat perustelevat myönteistä suhtautumistaan talouspolitiikan linjalla. Heidän arviossaan kokoomus olisi yhteistyössä voittaja, koska perussuomalaisille saattaisivat riittää poliittisiksi voitoiksi tiukennukset maahanmuuttopolitiikassa.

Tällöin kokoomuslaiset saisivat läpi keski- ja hyvätuloisten palkansaajien sekä yrittäjien verotuksen keventämisen.

– Perussuomalaiset vaikuttaa vähiten huonolta hallituskumppanilta omien tavoitteidemme saavuttamisen kannalta: tiukemman maahanmuuttopolitiikan vastineeksi he todennäköisesti suostuisivat talouden tasapainottamiseen, veronkevennyksiin ja sääntelyn purkamiseen, kokoomusvaikuttaja analysoi.

Katkeaako voittokulku vastuuseen?

Osa vaatimalla vaatii perussuomalaisia samaan hallitukseen.

– Kokoomuksen suorastaan pitää pyrkiä samaan hallitukseen. Pitäähän persutkin saada vastuuseen jostakin. Mielellään persuista valtiovarainministeri, eräs vastaaja kirjoittaa.

– Persujen voittokulku katkeaa vain ja ainoastaan hallitusvastuuseen, kiteyttää toinen.

Hallitusvastuu kesytti Timo Soinin populismin. Hänen johdollaan perussuomalaiset menetti kannatuksensa pääministeri Juha Sipilän hallituksessa. Soini jäi vaalikauden loppuun asti hallitukseen ulkoministeriksi ja erosi perussuomalaisista, joka joutui puolueena oppositioon Jussi Halla-ahon noustua puoluejohtajaksi. Lauri Nurmi

Kokoomuslaiset luottavat siihen, että hallituksessa Halla-aho joutuisi hyväksymään yhteiskunnan tosiasioita.

– Vaikka Jussi Halla-ahon retoriikka on kärkkäämpää kuin Timo Soinin, niin perussuomalainen on luontaisesti kuitenkin yhtä laiska tekemään töitä. Tänne tarvitaan maahanmuuttoa tekemään työtä, johon tarvitaan väkeä, kokoomusvaikuttaja painottaa.

Jotkut kokoomusvaikuttajat sanovat, että puolueella ei ole juuri muuta vaihtoehtoa kuin ryhtyä yhteistyöhön perussuomalaisten kanssa.

”Halla-aho maalaa itseään nurkkaan”

Toiset kokoomuslaiset eivät pidä Halla-ahon pelikortteja kovin hyvinä. Näin ajattelevat kirjoittavat siitä, että kokoomuksen ei pitäisi oma-aloitteisesti lähentyä perussuomalaisia, vaan että tärkeää olisi pitää kiinni puolueen omista arvoista ja kannoista. He kokevat Halla-ahon tarvitsevan enemmän kokoomusta kuin kokoomuksen perussuomalaisia.

– Halla-aho keskittyy maalaamaan itseään nurkkaan kaikkia muita pilkkaavilla kannanotoillaan. Samalla hän tuhoaa yhteistyön mahdollisuudet. Hallitusyhteistyö edellyttää persuilta kompromisseja, jotka ovat vastoin kaikkea sitä, mitä Halla-aho julistaa. Ne tekevät Halla-ahosta petturin omiensa silmissä. Mikäli hän astuu ministeriauton kyytiin, kyydin päätyttyä autosta nousee valtansa menettänyt entinen puoluejohtaja. Mikään järkevä puolue ei lähde oma-aloitteisesti persujen kanssa yhteistyöhön. Halla-aho joutuu anelemaan itselleen hallituskumppaneita. Minkäänlaista kädenojennusta persujen suuntaan ei pidä tehdä. Kiehukoot omassa liemessään. Yhteistyö tulee tehdä kokoomuksen ehdoilla. Mitä muuta mahdollisuutta Halla-aholla voisi olla? keravalainen Ilari Rantala kysyy.

Kokoomusvaikuttajat ennakoivat vaalitulosta, joka vie puolueet yhteiseen hallitukseen.

– Perussuomalaisten ja kokoomuksen kannatus on tällä hetkellä suurin. Mikäli tällä kannatuksella mennään eduskuntavaaleihin, on selvää, että tämä kaksikko on hallituksessa. Perussuomalaiset ja kokoomus jakavat myös samoja ajatuksia ja tavoitteita, vaikkakin eroja löytyy. Perussuomalaisten puheenjohtaja on sanonut, että he ovat valmiita neuvottelemaan asioista, kokoomusvaikuttaja on avoin yhteistyölle.

Poliisin panettelun loputtava

Läheskään kaikki kokoomuslaiset eivät usko kompromissien mahdollisuuteen.

– Olisin vastannut ’kyllä, kunhan ohjelmasta päästään yksimielisyyteen, minkäänlaista rasismia ei hyväksytä, eikä työperäistä maahanmuuttoa vaikeuteta’. Sitten aloin miettiä, että se ei ole kovin todennäköinen lopputulema, eräs vastaaja pukee skeptisyytensä sanoiksi.

Kokoomuslaisten vastauksissa toistuu huoli siitä, että perussuomalaiset rapauttavat toiminnallaan oikeusvaltiota.

– Minulle on anteeksiantamatonta, että perussuomalaiset ja heidän puheenjohtajansa halveeraavat ja panettelevat poliisia, tullia ja muita luotettuja turvallisuudestamme vastaavia viranomaisia. Heillä on vain yksi asia - maahanmuutto, eikä kunnollisia kantoja esim. talouspolitiikassa. Vieroksun syvästi heidän muitakin arvojaan, kuten EU-vastaisuutta ja usein esille nousevaa muukalaisvastaisuutta sekä tiedevastaisuutta, kokoomusvaikuttaja kirjoittaa.

Myös sinipuna oli epäpyhä allianssi

Poliittisesta historiasta löytyy kokoomuslaisten mielestä vertailukohtia, joissa Suomen hallitukset ovat olleet epäpyhiä alliansseja.

Kokoomuksen ja SDP:n hallitusyhteistyö, joka nyt näyttää vaipuvan yhä kauemmas historiaan, rikkoi vuonna 1987 ja uudestaan 1990-luvulla rajamuureja ja vaati kokoomuslaisilta sopeutumista.

– Jos näin oltaisiin toimittu kautta linjan vuosien saatossa, ei yhtäkään sinipunahallitusta olisi pitänyt historian saatossa muodostaa. Viiden miljoonan ihmisen asioista päätettäessä on paljon tärkeämpää löytää yhdistäviä kuin erottavia tekijöitä. Yhdistäviä asioita kannattaa ajaa sellaisessa yhteistyössä, jossa kokee yhteisillä tavoitteilla saavutettavien hyötyjen olevan suurempia kuin eriävien kantojen aiheuttamat skismat, eräs vastaaja puntaroi.

Kysely lähetettiin 1 500 kokoomusvaikuttajalle. Vastausprosentti kohosi 50:een.

Kokoomusvaikuttajien sanallisia perusteluita:

– Perussuomalaisten hallituskelpoisuus edellyttää vielä johdolta paljon työtä. Aikaa on, jos on tahtoa. Periaatteessa PS:n kanssa voisi saada valtion budjetin kasattua selvästi halvemmalla kuin vihreiden tai demarien kanssa. Hallituksessa olo ei ole kuitenkaan puhtaasti kansallinen kysymys, vaan pitää olla hovikelpoinen, vähintäänkin nyt EU-kuviossa. Kari Kuusisto, Espoo

– Vihervasemmiston kanssa ei synny järkevää talouspolitiikkaa. Siksi porvarihallitus. Jussi Koskinen, Espoo.

– Mitkä tahansa vaihtoehdot ovat paremmat kuin nykyinen hallitus. Mikäli perussuomalaiset ovat hallitusvastuussa, niin uskon, että populismi jää vähemmälle. Toki tämä on vain toive syvässä laarissa. Anna Paasikivi ,Siuntio.

– Olen tehnyt perussuomalaisten kanssa asiallista ja rakentavaa yhteistyötä pitkään Helsingin kaupunginvaltuustossa sekä muissa kunnallisissa ja ylikunnallisissa luottamustehtävissä. En kannata perussuomalaisten sulkemista pois maan hallituksesta. Perussuomalaisten osallistuminen hallitukseen riippuu hallitusneuvottelujen tuloksista. Mielestäni Kokoomus voi olla Suomen seuraavassa hallituksessa yhdessä perussuomalaisten kanssa. Matti Enroth, Helsinki

– Arvopohjan on selkiydyttävä. Minkäänlainen ihmisarvon loukkaaminen ei voi olla mahdollista.

– Sehän on enemmän kiinni perussuomalaisista. Jos he asettavat ylipääsemättömiä ja Suomelle vahingollisia ehtoja, niin ei sitten.

– Se on parempi vaihtoehto kuin demarit. Juha Heikkilä

– Jos kokoomus voittaa äänimäärässä heidät.

– Molempien on tultava joissakin kysymyksissä toisiaan vastaan.

– Hallitusohjelma määrittää sitten lopulta, syntyisikö sellainen hallitus, että kokoomus ja perussuomalaiset ovat samassa hallituksessa. En olisi uskonut, että keskusta on vasemmistoliiton ja vihreiden kanssa samassa hallituksessa, joten yhtä todennäköistä on, että myös kokoomus voisi olla perussuomalaisten kanssa samassa hallituksessa.

– Hallitustyöskentelyn ei pitäisi olla itseisarvo, johon suostutaan ehdoilla millä hyvänsä. Meidän tulisi kuitenkin olla valmiita neuvottelemaan kaikkien eduskuntapuolueiden kanssa, myös perussuomalaisten. Seán McLoughlin, Järvenpää

Lähiviikkoina ja -kuukausina jännitetään, haastaako Antti Häkkänen puheenjohtaja Petteri Orpon. Kokoomuksen puoluekokous järjestetään kesäkuussa Porissa. Lauri Nurmi

– Molemmilla puolueilla on aika sama päämäärä, jos verrataan talouden tilaa ja mitä tulisi sen eteen tehdä, jotta suomi saadaan nousuun. Kokoomuksen ja perussuomaisten ero on kuitenkin siinä, että kokoomuksella on selkeä visio siitä, että tarvitsemme lisää työvoimaa alhaisen syntyvyyden vuoksi ulkomailta ja taas perussuomalaisten viesti on kovin ristiriitainen. Suomi tarvitsee vahvasti lisää tekijöitä, jotta työllisyystavoitteisiin päästään. Huoltosuhde on vakavasti heikkenemässä, ja mielestäni näissä tavoitteissa puolueet ovat eri linjoilla

– Vaalien tuloksia on mahdoton väärentää! Kansa on aina ’oikeassa’! Vaikka se tuntuu välillä olevan väärässä. Persut mukaan kantamaan vastuuta suurista puheistaan ja lupauksista.

– En keksi ainuttakaan syytä, miksi kokoomuksen tulisi olla mukana persujen hallituksessa. Toki tiedämme että selkäranka joustaa ja sinnehän mennään.

– Ehdottomasti pitäisikin olla.

– Mitään puoluetta, vaikka kuinka aatteellisesti epämiellyttävää, ei tule kategorisesti sulkea hallitusyhteistyön ulkopuolelle. Se olisi kansanvallan perusperiaatteiden vastaista. Samalla on tunnistettava se, että hallitusyhteistyöhön perussuomalaisten kanssa liittyy kokoomukselle monia riskejä, jotka on punnittava erittäin tarkkaan. Kynnys yhteistyölle on varsin korkea, muttei tietyissä tilanteissa ylittämätön.

– Puolueiden arvot ovat kaukana toisistaan. Kokoomuksen politiikka perustuu ihmisten jakamattomalle ihmisarvolle, sivistykselle ja mahdollisuuksien tasa-arvolle. Kokoomus ei ole populistinen puolue eikä puolustele tai / ja salli vihapuhetta. Perussuomalaisten politiikka on hajottavaa ja eristävää, menneisyyteen katsovaa. Kokoomus katsoo tulevaisuuteen ja tukee Suomen aseman vahvistumista Euroopassa ja koko maailmassa. Kokoomuksen suhtautuminen ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin on myös erilainen.

– Uskon, että vaalimatematiikka menee puolueessa arvojen ja aatteen edelle.

– Periaatteellista estettä ei mielestäni ole.

– Ei tämä mieluinen ratkaisu olisi, mutta se on pidettävä mahdollisena.

– Kyllä ja ei. Riippuu hallitusohjelman sisällöstä.

– Kokoomuksen on oltava valmis harkitsemaan hallitusyhteistyötä kaikkien kanssa. Jos Perussuomalaisten kanssa saadaan neuvoteltua meille ja Suomelle edullinen hallitusohjelma, on kokoomuksen oltava valmis yhteystyöhön. Perusuomalaisten kanssa meillä olisi mahdollista tiukentaa turvapaikkapolitiikkaa, kunhan kokoomus varmistaa, että linja pysyy järkevänä eikä mitään rasismipelleilyä sallita. Jori Pahtaharju, Kouvola

– Kun pitää valita kahdesta vaihtoehdosta, niin vastaan ei. Kokoomuksen linja suhteessa ihmisarvoon, maahanmuuttopolitiikkaan ja kansainvälisyyteen (erityisesti EU:hun) on jyrkästi erilainen kuin perussuomalaisten. Myös perussuomalaisten kansanedustajien ja muiden vaikuttajien jatkuvat syyteharkinnat, oikeudenkäynnit ja muu typerä möläyttely tekisivät yhteistyöstä raskasta. Kokonaan ei, ei kuitenkaan voi sanoa ennen kuin hallitusohjelmaneuvotteluja on käyty.

– Yhden puolueen eristäminen ei ole toiminut Ruotsissakaan. Enemmän se on ollut Suomelle vahvuus, että meillä on integroitu demokraattiseen päätöksentekoon ääriliikkeet vuorollaan, kuten kommunistit ja SMP.

– Kokoomus voi tehdä hallitusyhteistyötä kaikkien eduskuntapuolueiden kanssa sikäli, kun hallituksen ohjelmasta saavutetaan yhteisymmärrys. Heikki Autto, Rovaniemi

– Rinnalla voi myös erottautua! Tuula Valkonen, Salo

– Kokoomuksen ei pidä sulkea mitään hallitusyhteistyötä pois ennakkoon. Hallitusohjelman asiat ratkaisevat. Henkilökohtaisesti olen epäileväinen, onko vasemmistoliiton ja kokoomuksen talouspolitiikkaa mahdutettavissa samaan hallitusohjelmaan. Jaakko Selin, Jyväskylä.

– On epätervettä ja älyllisesti epärehellistä maalata yhtä puoluetta möröksi etukäteen ja kieltäytyä yhteistoimesta epämiellyttävänä pidetyn tahon kanssa. Jos näin oltaisiin toimittu kautta linjan vuosien saatossa, ei yhtäkään sinipunahallitusta olisi pitänyt historian saatossa muodostaa. Viiden miljoonan ihmisen asioista päätettäessä on paljon tärkeämpää löytää yhdistäviä kuin erottavia tekijöitä. Noita yhdistäviä asioita kannattaa ajaa sellaisessa yhteistyössä, jossa kokee yhteisillä tavoitteilla saavutettavien hyötyjen olevan suurempia kuin eriävien kantojen aiheuttamat skismat.

– Kokoomus ja perussuomalaiset ovat niin lähellä toisiaan, että yhteistyö sujuisi varmasti mutkattomasti, oli kumpi tahansa suurempi puolue. Aapo Warjovaara, Hämeenlinnan Kokoomusnuoret ry:n puheenjohtaja, Hämeenlinna

– Jos löydetään riittävä yhteisymmärrys asioiden hoidosta, yhteistyö on mahdollista parlamentarismin hengessä. Emme kuitenkaan ole veljespuolueita, eikä ole mitään yleistä tarvetta lähentyä persuja. On useita ohjelmallisia esteitä yhteistyön rakentamiselle.

– Suomessa ei ole syytä väheksyä yhtään runsaasti ääniä saanutta ja laillista puoluetta. Ns. protestipuolueiden mukaan ottamisesta hallitusvastuun kantamiseen löytyy Suomesta monia hyviä kokemuksia: kansanrintamahallitus 1966 ja SMP:n hallitusvastuu 1980-luvulla. Vasta vastuun kantaminen kertoo puolueen todellisen kannatuksen! Janne Väistö, Salo.

– Kokoomus voisi olla ainoastaan hallituksessa ps:n kanssa, jos siellä olisi vihreät. Se osoittaisi, että kaikilla on mahdollisuus tulla toimeen ja että ps ei ole se, kuka määrää. Muulla kokoonpanolla koen Halla-ahon kanssa toimimisen äärioikeiston hiljaiseksi hyväksymiseksi.

– Mahdollinen yhteistyö vaatisi todella tiukat reunaehdot mm. oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta ja rasistisista ulostuloista.

– Monet Kokoomusta kannattavat tuttavani ovat kertoneet, että voisivat äänestää perussuomalaisia seuraavissa vaaleissa. Oletan, että se johtuu siitä, että tällä populistipuolueella on vahvat teesit: maahanmuuttovastaisuus yms. Maahanmuutto on varmaankin se suurin poikkeavuus perussuomalaisten arvoihin verrattuna, mutta kokoomuksen myönteistä suhtautumista pitäisi perustella vahvemmin sillä, että Suomi tarvitsee työntekijöitä kansan ikääntyessä ja syntyvyyden laskiessa. Esim. vastaava tilanne Japanissa, jossa jo nyt pulaa terveydenhuollon henkilökunnasta ja ko. maa on hyvin maahanmuuttovastainen ja kohtelee ulkomaalaisia työntekijöitä tosi huonosti.

– Tämä edellyttää sitä, että kokoomuksen strategia ja tarina terävöitetään. Kokoomus ei voi olla perussuomalaisen puolueen peesaaja. Kysehän on vasemmistopuolueesta, ja kokoomus on talouspuolue, markkinaliberaalipuolue. Samassa hallituksessa voidaan mahdollisesti olla, jos perussuomalaisten talouspolitiikka, maahanmuuttopolitiikka, yms muuttuvat merkittävästi. Jos tässä olisi ollut vaihtoehto ehkä/mahdollisesti, olisin valinnut sen.

– Emme tietenkään voi lähteä hallitukseen, jos hallitusohjelma on huono. Maltillisen oikeistohallituksen muodostuminen vaatisi sekä kokoomukselta että perussuomalaisilta kompromisseja: kokoomus joutuisi joustamaan maahanmuuttopolitiikassaan, PS talouspolitiikassaan. Henkilökohtaisesti edellyttäisin kaikilta hallituskumppaneilta, myös perussuomalaisilta, selkeää irti kytkeytymistä ääriliikkeistä - jos hallituspuolueen jäsenet kaveeraisivat PVL:n, Antifan tai muiden ääriliikkeiden kanssa, hallitus saisi puolestani kaatua siihen paikkaan. Roope Ruohonen, Turku

– Kokoomuksen pitäisi mielestäni lähentyä perussuomalaisten kanssa maahanmuuttopolitiikassa, tosin vain lähentyä. Kokoomuksen pitäisi myös toimia persuille oppi-isänä, miten sivistyneessä yhteiskunnassa voidaan toimia ja miten ei. Mikäli nykymeno jatkuu, on todennäköistä, että jos meinaa puolue mennä hallitukseen, on hyväksyttävä se tosiseikka, että siellä ollaan perussuomalaisten kanssa. Aarno Toivonen, Pöytyä

– Niin kauan kuin Jussi Halla-aho aateveljineen on puolueen johdossa, ei kokoomus voi olla samassa hallituksessa. Orpo on sen luvannut, mutta hänet vaihtamalla kai tästä ’ongelmasta’ päästään. Tätä en toivo.

– Perussuomalaiset ja kokoomus tulevat olemaan seuraavien vaalien voittajat, ja demokratiaa pitää kunnioittaa, jolloin on luonnollista, että kokoomus ja perussuomalaiset muodostavat seuraavan hallituksen.

– Jos olemme voineet olla kommunistien ja ’melonien’ (vihreä päältä, punainen sisältä) kanssa hallituksessa, niin varmasti voimme toimia hallituksessa myös perussuomalaisten kanssa isänmaan etua ajaen. Miksi karsia perussuomalaiset pois yhteistyöstä? Kansakunnan etua ajavien kansallisten puolueiden kanssa on tehtävä yhteistyötä. Jussi Maijala, Alavus

– Ruotsidemokraattien blokkaaminen vain lisää heidän kannatustaan ja vähentää kansalaisten luottamusta edustukselliseen demokratiaan. Persuista otettiin jo kerran ’ilmat pois’ tarjoamalla vastuuta. Nyt olisi syytä tehdä sama, sillä entistä vähemmän PS:llä 2023 on ministeripestiin kelpaavia poliitikkoja. Ei populistia turmele kuin valta ja hajota kuin vastuu. Niitä nyt nopeasti Halla-ahon joukoille. Ilveksen miäs/Akaa

– Vaikka en todellakaan allekirjoita PS arvoja, niin heidän kannatuksensa kertoo kylmää kieltä suomalaisten näkemyksistä. Demokratian nimissä PS on jossain vaiheessa hallitusvastuussa, ja tuolloin he joutuvat saman reaalipolitiikan eteen kuin muutkin puolueet. Ennakoin heille tuolloin samaa kohtaloa kuin PS:lle Soinin aikana. Sivusta heittely on aina helppoa, vastuunkanto koko Suomea ajatellen ei niinkään.

– Ehdottomasti. Vihreät on populistinen vasemmistopuolue, jonka kanssa kokoomuksella on vähemmän yhteistä kuin perussuomalaisilla. Hallitusyhteistyö perussuomalaisten kanssa onnistunee helpommin, ja sillä on paremmat edellytykset. Tietysti joistain kynnyskysymyksistä, kuten esim. EU-politiikka, täytyy sopia, mutta näen, että erinäiset kynnyskysymykset ovat helpommin sovittavissa perussuomalaisten kuin vihreiden kanssa. Georg Närjä, Uudenmaan Kokoomusnuorten varapuheenjohtaja.