Tässä kuussa Helsingin hovioikeus vahvisti huhtikuussa annetun tuomion tapauksesta, jossa eräs 17-vuotias poika syyllistyi uhkailuun ja väkivaltaan rasististen syiden takia. Tuomion koventamisen yhteydessä muun muassa arvioitiin pojan sosiaalisen median kanavia ja tämän pukeutumistyyliä.



Rikokset tapahtuivat viime vuoden kesäkuussa Helsingin Malminkartanossa.

Uhri: Skinejä on liikkunut paljon

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Toisessa tapahtumassa poika oli saapunut paikallisen koulun lähellä sijainneelle koripallokentälle seurueensa kanssa alkoholin nauttimisen jälkeen. Kentällä muun muassa muutama ulkomaalaistaustainen nuori pelasi koripalloa.



Tilanne johti suukopuun, jossa porukka oli uhrien mukaan nimitellyt ja haukkunut koripalloa pelaavia nuoria. Uhrien mukaan nämä kertoivat inhoavansa ulkomaalaisia. Porukassa oli pukeuduttu pilottitakkeihin, mustiin saappaisiin, maastohousuihin ja moni oli ajellut hiuksensa pois.

– Yksi vastaajan porukasta oli sanonut, että me ollaan skinheadeja, me ollaan arjalaisia, me ei tykätä vääränvärisistä, neekerit vittuun, isänmaan puolesta, me paskotaan teidät neekerit, oikeus kuvaili uhrin kertomusta.

– Hän oli tiennyt, että vastaaja kavereineen on skinheadeja, kun niitä on liikkunut paljon Malminkartanossa ja kaikki tietää, että vastaaja on sellainen, tuomiossa kerrotaan uhrin sanoneen.

Tuomittiin pahoinpitelyistä ja uhkauksista

Tilanne yltyi uhkailuksi ja lopulta 17-vuotias pahoinpiteli yhtä poikaa puisella kaukalomailalla käteen, ja yritti myös lyödä toista paikalla ollutta. Poliisi saapui kuitenkin nopeasti paikalle, jolloin riitaa haastanut porukka pakeni paikalta heittäen mailat pusikkoon.

Seuraavana päivänä poika syyllistyi toiseen väkivaltarikokseen, kun hän pahoinpiteli poikansa pahoinpitelyä selvittämään tulleen somalimiehen. Mies kaatui tilanteessa maahan ja poika potki häntä toisen henkilön kanssa. Tilanteessa oli myös esillä puukko ja nyrkkirauta, minkä lisäksi uhria uhattiin lasipullolla.

Poika tuomittiin lopulta kahdesta laittomasta uhkauksesta, kahdesta pahoinpitelystä, yhdestä pahoinpitelyn yrityksenä ja puukon hallussapidosta. Hän oli syyllistynyt kaikkiin tekoihin nuorena henkilönä.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Oikeus arvioi skinheadhenkisyyttä somekuvista

Oikeudessa arvioitavaksi tuli, oliko teot tehty rasistisessa tarkoituksessa, mikä olisi peruste koventaa tuomiota. Sen selvittämiseksi oikeus tarkasteli muun muassa pojan kuvia sosiaalisessa mediassa.



Pää ajeltuna ja aiemmin kuvaillun kaltaisiin vaatteisiin pukeutunut poika oli esiintynyt kuvissa muun muassa jonkinlaisen lyömäaseen kanssa kädet nyrkissä samalla, kun samassa kuvassa ollut henkilö teki natsitervehdystä.

Yhteen kuvaan poika oli lisännyt kommentin ”We are skinheads, skinheads from Finland”. Toisessa kuvassa hän oli jättänyt myötäsukaisen kommentin kuvaan annettuun kommenttiin, jossa oli todettu ”Ei väärän väriset vittuile !!!!”.

Poika puolustautui seurustelusuhteella

Poika itse kiisti rasistiset motiivit kertoen, että hänen ystävänsä äiti on thaimaalainen ja että hän oli aiemmin seurustellut ghanalaisen tytön kanssa.

Oikeus katsoi koventamisperusteen kuitenkin täyttyneen.

– Vastaajan ja vastaajan kavereiden [uhreihin] kohdistamasta rasistisesta huutelusta ei varteenotettavaa epäilyä ole jäänyt siitä, etteikö syyksi nyt luettavien rikosten vaikutin ole ollut pääosin asianomistajien etniseen alkuperään, ihonväriin, uskontoon ja vakaumukseen perustuva, käräjäoikeuden tuomiossa katsottiin.

Poika tuomittiin neljän kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja maksamaan uhreille korvauksia yhteensä 1800 euroa.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

”Tämä ei ilmiönä ole kasvussa”

Poliisihallitus kuvailee, että rasistisen skinheadliikkeen toimijat syyllistyvät satunnaisesti sekä kantaväestöön että vähemmistöihin kohdistuneisiin pahoinpitelyihin. Näiden voidaan myös olettaa kannattavan esimerkiksi Soldiers of Odinin ja Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toimintaa tai jopa olevan järjestöjen jäseniä.

– Yleisellä tasolla voidaan todeta, ettei skinheadliikkeellä ole vahvaa ideologista taustaa tai poliittisia tavoitteita verrattaessa esimerkiksi Pohjoismaiseen vastarintaliikkeeseen, poliisihallituksesta kerrotaan.

Komisario Jarmo Heinonen Helsingin poliisista kertoo, että skinhead-alakulttuuri on ollut olemassa pitkään, mutta hänen arvionsa mukaan se on pienentynyt esimerkiksi 1990-luvulta. Hän muistuttaa, että Helsingissäkin toimii yhä skinijärjestö ja ryhmillä on kerhotiloja eri puolella Suomea.

Hän kuitenkin pohtii, keistä skineistä puhuessa lopulta puhutaan. On myös nuoria, jotka eivät pukeudu skinikulttuurin mallin mukaan, mutta joiden aatteet saattavat hyväksyä väkivallan kohdistamisen esimerkiksi joihinkin väestöryhmiin.



Hän kuitenkin muistuttaa, että etnisyydestä tai muusta vastaavasta syystä motivoituneet väkivaltarikokset ovat hyvin harvinaisia.

– Jokainen teko liikaa, mutta tämä ei ilmiönä ole kasvussa. Isossa kuvassa kehitys menee suuntaan, jossa siedetään erilaisuutta, hän arvioi.

Myös poliisihallituksesta arvioidaan, että perinteisten rasististen skinheadliikkeiden kerhojen toiminnassa ei ole havaittu merkittäviä muutoksia.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Lue myös: Mustalla Barbaarilla kuumottava kohtaaminen skinheadin kanssa



Monelle porukkaa aatetta tärkempi

Heinonen uskoo, että monet nuoret kokeilevat kaikenlaista, ja aina skiniporukkaan päätyminen ei lopulta välttämättä kerro syvemmästä aatteen palosta.

– Monesti tärkeintä on kuulua johonkin porukkaan, Heinonen pohtii.

MTV Uutisten haastattelema KRP:n asiantuntija arvioi myös, ettei ole poikkeuksellista, että porukkaan päädytään alaikäisenä tai aikuisuuden kynnyksellä.

– Kaveripiiristä löytyvät ideologiat ja toimintatavat. Tuollaiseen toimintaan kasvetaan, hän arvioi.