Foto: Getty images, FAH

SVJETSKA banka zadržala je procjenu rast hrvatskog gospodarstva u ovoj godini na 2,9 posto, a povećala procjene za iduće godine na prosječno 2,7 posto, zahvaljujući osobnoj potrošnji, izvozu i snažnim turističkim rezultatima.



Ta financijska institucija procjenjuje da će u idućoj godini hrvatski bruto domaći proizvod (BDP) porasti za 2,6, a u 2019. godini za 2,8 posto, dok je u lipanjskim procjenama očekivala rast hrvatskog BDP-a u 2018. za 2,5, a u 2019. za 2,6 posto.



"Očekuje se da će osobna potrošnja ostati robusna, odražavajući fiskalno ublažavanje, oporavak tržišta rada i povećanje povjerenja potrošača", navodi se u izvješću Svjetske banke pod nazivom "Migracija i mobilnost", objavljenom prošloga tjedna, a u kojemu su ažurirane gospodarske procjene za europske i zemlje središnje Azije.



Ističe se i da je izvoz roba ključan u poticanju rasta, pri čemu se tvrtke dodatno integriraju u tržište Europske unije, a inozemna potražnja glavnih trgovinskih partnera jača.



Ulaganja će se intenzivirati, zahvaljujući apsorpciji sredstava iz EU fondova, osobito javne investicije u infrastrukturu, navodi se u izvješću.



Analitičari te banke očekuju da će se u ovoj godini fiskalni deficit povećati na 1,3 posto zbog poreznog rasterećenja i opuštanja potrošnje.



Potaknut rastom gospodarstva, deficit bi nakon toga u 2018. i 2019. trebao pasti na prosječno 1,0 posto, što bi dovelo do daljnjeg postupnog smanjenja udjela javnog duga na 76,4 posto BDP-a u 2019. godini.



Pozitivan razvoj situacije na tržištu rada, pri čemu bi ILO stopa nezaposlenosti do 2019. trebala pasti ispod 10 posto, trebao bi podržati rast raspoloživog dohotka.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Agrokor je i dalje rizik



A nastavak oporavka gospodarstva podržat će daljnji pad nezaposlenosti, pa Svjetska banka očekuje da će tzv. apsolutna stopa siromaštva i dalje padati te u 2019. godini iznositi 4,9 posto.



Svjetska banka poručuje i da su rizici po gospodarstvo umjereni. "Iako su fiskalni rezultati bolji od očekivanja, nova fiskalna ekspanzija i neizvjesnost u vezi domaće politike povećavaju rizike od usporavanja tempa strukturnih reformi i postizanja održivosti javnog duga", navodi se u izvješću Svjetske banke.



Dodaje se da rizike predstavljaju i još uvijek visoka razina zaduženosti privatnog sektora, problemi u Agrokoru, te da Hrvatska ove i idućih godina treba refinancirati znatan dio javnog duga.



"Kreditni rejting države ostaje i dalje špekulativni, no izgledi su poboljšani, što upućuje na to da bi ubrzanje tempa konsolidacije i strukturnih reformi (poslovnog okruženja, regulatornih reformi) moglo dovesti do poboljšanje rejtinga", navodi se u izvješću Svjetske banke.