ZAGREB » Što se Vlada, bankari i dužnici sve više udaljavaju od rješenja za građane zadužene u švicarskim francima, to je retorika među sudionicima tih pregovora sve žešća. Tako je ministar financija Boris Lalovac nedavno kazao da je u šest godina recesije samo jedan sektor u Hrvatskoj – bankarski – ostao neokrznut krizom, kao da živi na Marsu, jer imaju goleme profite i nemaju problema.

– U razdoblju od 2005. do 2014. na ime svih vrsta poreza i doprinosa banka je u državni proračun Republike Hrvatske uplatila više od 3,1 milijardu kuna. Banka ima jasnu strategiju i politiku plaća te dodatnog nagrađivanja koja je vezana uz ostvareni rezultat u skladu s postavljenim ciljevima, ali i u potpunosti usklađena sa zahtjevima regulatora koji se na banku primjenjuju s obzirom na činjenicu da je ona dio međunarodne bankarske grupe. Ukupna primanja i beneficije definiraju se sukladno postignućima u referentnom vremenskom razdoblju, ali se i prilagođavaju objektivnim tržišnim uvjetima, komentar je iz Erste banke. Zagrebačka banka: – Primjenjujemo politiku primitaka kojom definiramo ključna načela plaćanja i nagrađivanja rukovodstva i radnika Banke, a sve u skladu s važećim iznimno striktnim propisima u RH. Najviše rukovodstvo Banke uključeno je u sustav nagrađivanja utvrđen na razini Grupe UniCredit, kojim se isplata nagrade za poslovnu godinu isplaćuje u obrocima kroz više godina, a čime se podržava strategija i dugoročno održivi razvoj Banke, ističu u Zagrebačkoj banci.

Na ideju bankara da građani koji više ne mogu otplaćivati svoj kredit napuste stan, zaborave dotad plaćeni iznos, a banka će im otpisati preostali dio kredita, Lalovac je odgovorio da su bankari na građanima koji su podigli kredite zaradili goleme bonuse i da sada moraju sudjelovati u pronalaženju rješenja, a ne predlagati da se ljude baci na ulicu.

Zbog toga smo vodeće hrvatske banke, njih šest – Privrednu, Zagrebačku, Erste, Raiffeisen, Hypo i Splitsku, pitali kolike su bonuse rukovodećim ljudima isplatili u razdoblju od 2005. do 2014. godine. Konkretan odgovor, i to za svaku godinu ponaosob, dobili smo jedino iz Erste banke, dok su PBZ, Zaba i RBA u svojim odgovorima objašnjavali politiku nagrađivanja, s time da su nas iz PBZ-a uputili na njihova financijska godišnja izvješća u kojima stoje takvi podaci.

Višemilijunski bonusi

Prema odgovoru iz Erste banke, ta je banka pored ostalih primanja u deset godina isplatila ukupno 66 milijuna kuna bonusa ključnom rukovodstvu. Godišnje izvješće Zabe otkriva da su u deset godina njihovim ključnim ljudima, a broj se ovisno o godini kreće od 40 do 45 ljudi, isplatili ukupno 299 milijuna kuna različitih nagrada, odnosno dodataka mimo osnovnih plaća. U PBZ-ovim izvješćima ne postoji za svaku godinu stavka na kojoj su izdvojeni bonusi za vodeće ljude, ali na razini cijele banke u deset je godina ukupno isplaćeno 265 milijuna kuna bonusa. Dakle, nagrađujući svoje najvažnije ljude, tri su vodeće banke u deset godina isplatile 630 milijuna kuna bonusa. U to naravno nisu uračunate dividende koje su dobivali na osnovi udjela u bankama čije su dionice pak dobili kroz sustav nagrađivanja. Pojedinačno su i tu godišnje mogući dodatni iznosi od pola, pa čak do milijun kuna godišnje po glavi pojedinih vodećih bankara.