Vlade se mijenjaju, dugovi građana galopiraju: od vremena Jadranke Kosor, kad je u siječnju 2011. uveden sadašnji model ovrhe računa građana preko Fine, njihov je broj s gotovo 78.000 ljudi koji su bili blokirani na šest milijardi kuna skočio na sadašnjih 324.424 građana s 36,99 milijardi kuna neplaćenih računa i kredita, zbog čega su im računi blokirani.



Da stvar bude nevjerojatnija, naši građani duguju više od gospodarstva, čiji se dug konstantno smanjuje i trenutačno 37.875 poslovnih subjekata duguje 22,79 milijardi kuna, šest i pol milijardi manje nego krajem lanjskog siječnja. Još su u 2013. građani prešišali gospodarstvo iznosom blokada, a sada se ta razlika još više produbljuje. Dok poduzetnici smanjuju dugove, građani tonu u živo blato.



U proteklih pet godina s njihovih je računa preko Fine ovršeno i naplaćeno 29,5 milijardi kuna, no nad glavama im se njiše sjekira od gotovo 37 milijardi neplaćenih obaveza. Krajem siječnja, prema novim podacima Financijske agencije (Fina), dugovali su 5,89 milijardi kuna više nego prije godinu dana, a broj blokiranih povećan je za 11.000, što znači da je svakog dana godišnje broj blokiranih povećan za 30 novih ljudi. Glavnina njihova duga od gotovo 20 milijardi kuna otpada na kredite i banke. Blokiranima nisu pomogli ni modeli oprosta dugova bivše Vlade, a čini se, ni novi zakon o osobnom stečaju.



Mario Strinavić, glavni tajnik Udruge "Blokirani", kaže da za njega podaci o rastu broja blokiranih i blokada nisu iznenađujući, a od novog zakona o osobnom stečaju ne očekuje mnogo.



– S obzirom na to da u projekcijama proračuna nismo vidjeli sredstva predviđena za provođenje stečaja potrošača, jer je za svaki stečaj potreban novac, sumnjam da će taj zakon zaživjeti. Možemo premijeru poručiti da će uskoro 100 dana Vlade i nije good, good, good, nego je bad, bad, bad. Imamo opasan broj blokiranih građana, poljoprivrednika i malih obrtnika. Ne čudim se ako to premijer ne zna, no čudim se što to potpredsjednici Vlade ne znaju ili skrivaju. Tražili smo prijam kod premijera, ali nismo došli do njega.



Blokirane, bojim se, netko sustavno ignorira. Naš smo prijedlog hitne izmjene Ovršnog zakona dostavili Vladi i Saboru, a problem se može riješiti samo njegovim izmjenama. Najvažnije je da ni jedna ovrha ne može ići bez suda. Fina, kao državna institucija, i javnobilježnički uredi derogiraju sud. U Hrvatskoj imamo trodiobu vlasti, ali imamo i četvrtu, ovršnu vlast – ističe Strinavić.



Prema njegovim riječima, Vlada bi trebala biti svjesna da je blokiran radni potencijal zemlje, da građani duguju 37 milijardi kuna, da bježe iz zemlje od oduzimanja imovine bez suda i presude...



– S ovolikim brojem blokiranih nema rasta BDP-a, 250.000 blokiranih je bez ikakvih primanja, 50 posto mlađe je od 28 godina, a ako se njihov broj preklapa s brojem nezaposlenih, to je poražavajuća činjenica – ustvrdio je Strinavić.



Samo je 240 dužnika u Hrvatskoj polovinom prošlog mjeseca bilo podnijelo zahtjev za izvansudsku nagodbu kod Fine. Taj prvi korak iz Zakona o stečaju potrošača, pokušaj mirnog rješavanja pred savjetovalištem u Fini i nalaženja modela otplate dugova, nakon čega, ne uspije li, potrošač može zatražiti otvaranje stečaja nad svojom imovinom, prošla je Vlada osmislila procjenjujući da će oko 20.000 ljudi zatražiti izvansudske nagodbe, a broj onih koji će potom tražiti stečaj na 2000 do 3000 prezaduženih godišnje.

U zemlji je 151.800 ljudi koji zadovoljavaju uvjete za pokretanje stečaja, a to je evidentirani dug veći od 30.000 kuna u neprekinutom razdoblju dužem od 90 dana. Toliko je kandidata za stečaj, a koliko će ih biti, već je drugo pitanje.



Dr. Ljubo Jurčić kaže nam da je zakon o osobnom stečaju donesen iz politikantskih razloga, da se pokaže da se nešto radi kako bi se pomoglo građanima. Lijepo zvuči, može nekom pojedincu pomoći, ali sustavno ništa ne rješava. Ovaj ekonomist naglašava da su blokade i stečajevi posljedica problema, a nisu uzrok, a kod nas se ništa ne radi na rješavanju uzroka problema.



– Uzrok su niska i padajuća proizvodnja i zaposlenost. Rješavanje posljedica može nanijeti više štete nego koristi. Čak i da ne povećate plaće, ovaj se problem rješava povećanjem zaposlenosti. A ljudi upadaju u blokadu jer ne mogu platiti svoje tekuće i troškove iz prošlosti, kredite koje su podignuli i otplaćivali.



Ako, primjerice, u obitelji radi dvoje, od jedne se plaće rješavaju kreditne obveze, a od druge režije i tekući troškovi, a kad ostanete bez jedne plaće, upadate u problem i blokadu, osobito ako ste iscrpili svoju kreditnu sposobnost i ne možete se dodatno zadužiti.



Onda imamo to što imamo, a taj se problem ne može riješiti zakonima. Čak da se dugovi pobrišu i oproste, to će stvoriti nove probleme i u blokade i u bankrot će upasti oni kojima nije plaćena neka obveza jer je dug dužniku oprošten.



U zemljama koje imaju zakon o osobnom stečaju taj je problem drugačije riješen i oni koji su ga uvodili prvo su detektirali najveće uzroke nelikvidnosti, a onda su zakonom o stečaju nastojali djelovati najviše na te uzroke. Najčešći uzrok bankrota u Americi je bolest dužnika, a taj je problem teže riješiti nego problem niske zaposlenosti. U Hrvatskoj se ništa ne radi na rješavanju uzroka nelikvidnosti, povećanja zaposlenosti, plaća i proizvodnje – kaže dr. Jurčić.

Kome računi nisu plaćeni?



19,9 milijardi kuna banke, kreditne unije, ŠKZ i štedionice



8,7 milijardi kuna ostali vjerovnici – tvrtke, građani, obrti...



3,48 milijardi kuna središnja država



1,1 milijarda kuna osiguravajuća društva



972 milijuna kuna telekomunikacijske tvrtke



969 milijuna kuna leasing i factoring društva



766 milijuna kuna tvrtke – kartično poslovanje



377 milijuna kuna odvjetnici i sudski vještaci



333 milijuna kuna županije, gradovi i općine



267 milijuna kuna komunalne tvrtke