Predsjednik HDZ Andrej Plenković u ponedjeljak je pred sjednicu Predsjedništva HDZ-a novinarima poručio kako parlamentarni izbori, o čijem datumu održavanja se u javnosti sve više priča trenutno “nisu tema”. No, tema je bilo nešto drugo, što bi se u narednim mjesecima lako moglo tumačiti kao dio predizborne kampanje vladajuće stranke – reforma lokalne samouprave.

Naime, kako doznajemo iz nekoliko izvora HDZ je prelomio da se ide u reformu glomaznog sektora lokalne samouprave koji broji 20 županija (plus Grad Zagreb koji ima status županije), 127 gradova i 428 općina. Već godinama se u javnosti čuju ozbiljne kritike na toliku količinu administrativnih jedinica, no pandemija koronavirusa je dosta plastično građanima predstavila besmislenost ovakvog teritorijalnog ustroja.

Inflacija e-propusnica

Nakon što je Nacionalni stožer za civilnu zaštitu zabranio kretanje izvan mjesta prebivališta dogodilo se da ljudi zbog usitnjenog teritorijalnog ustroja ne mogu do svoje njive, do pošte, do bankomata – jer se nalaze u drugoj općini. Sve to rezultiralo je golemim brojem propusnica za kretanje, a u sustavu e-propusnica ih je odobreno preko milijun, te novim zahtjevima za racionalnim teritorijalnim ustrojem zemlje.

U HDZ-u su ih, sudeći po rečenom na sjednici predsjedništva, odlučili poslušati. Kako doznajemo, HDZ će okupiti neovisne stručnjake koji bi trebali preporučiti optimalan teritorijalne podjele zemlje. Pritom, županije se neće dirati, ali će se, gotovo je sigurno, ići u radikalnije smanjenje broja općina.

Skepsa i unutar HDZ-a

O preustroju lokalne samouprave je ovog mjeseca već javno govorio i ministar uprave Ivan Malenica, koji je naglasio kako se prvo treba napraviti analiza kojom bi se općine svrstale u određene kategorije. “Imate općine s nekoliko stotina stanovnika i one s nekoliko tisuća, naravno da nemaju jednake kapacitete za obavljanje svih poslova koji su u djelokrugu općina. Ako bi krenuli u nekakvu reformu morate imati brojčane pokazatelje. Mi ih pripremamo, da bi krenuli u razmišljanje o broju općina morate imati podlogu”, kazao je Malenica.

Međutim, određena skepsa prema mogućnosti da se takva reforma doista provede, a pogotovo da to bude u nekom kratkom ili srednjem razdoblju, postoji i među HDZ-ovcima. Istaknuti HDZ-ov saborski zastupnik s kojim smo neslužbeno razgovarali tako, primjerice, podsjeća da su lokalni izbori praktički na vratima (trebaju se održati u svibnju sljedeće godine), pa zato smatra da to nije reforma koja se baš brzo može provesti i da će se na neke konkretne poteze ipak morati pričekati.

‘Nije posao za jedan mandat’

Doista, prilično je iluzorno očekivati da se reforma lokalne samouprave može provesti već do svibnja 2021. godine. Malenica je gostujući prošli tjedan na Večernji TV-u kazao čak kako to “nije posao za jedan mandat”, što bi navodilo na zaključak da novi teritorijalni preustroj, koliko god se u njemu pričalo narednih mjeseci, teško možemo očekivati prije 2025. godine.

Nadalje, ne postoji nikakva šansa da bi do parlamentarnih izbora HDZ išao u konkretnije izmjene teritorijalnog ustroja – čak i kad bi sve analize i stručni savjeti bili gotovi u rekordno kratkom roku. Ukidanje bilo koje općine (ili grada) vjerojatno bi izazvalo golemi otpor tamošnjih građana i vratilo se HDZ-u u biračkim kutijama poput bumeranga. Isti je argument i za provođenje promjena početkom sljedeće godine – na lokalnim izborima u svibnju loše bi prošao onaj koji bi neposredno prije njih ukidao jedinice lokalne samouprave.

Obavezni referendumi

Štoviše, sama izmjena područja općina ili gradova bi po sebi zahtijevala cijeli dodatni politički vatromet kako to predviđa Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi: “Pri svakoj promjeni područja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave prethodno će se tražiti mišljenje stanovnika te jedinice”.

Dakle, u općinama čije se granice mijenjaju morali bi se provoditi savjetodavni referendumi neposredno pred parlamentarne ili lokalne izbore, što znači i mnoštvo za vlast negativnih predreferendumskih kampanja u jedinicama lokalne samouprave koje bi gubile svoj “suverenitet”. Ukratko, nema nikakvih šansi da se to dogodi neposredno pred izbore.

Kako ide otkup Ine?

Ako HDZ doista misli ozbiljno mijenjati teritorijalni ustroj zemlje, ta ideja će, pod sitnim uvjetom da pobjede na parlamentarnim izborima, realno moći biti realizirana najranije tek negdje 2022. ili 2023. godine, a najvjerojatnije tek na lokalnim izborima 2025. godine.

U međuvremenu bi mogla dobro poslužiti kao predizborna zastava stranke Andreja Plenkovića kojom bi se dokazivale reformske namjere vlasti. I kao prilika opoziciji da se prisjeti sličnog obećanja danog na Badnjak 2016. godine – onog po kojem Hrvatska već ima gotov model otkupa dionica INA-e od mađarskog MOL-a.