Prošlo je više od 40 dana otkad je Prolife pokret u Hrvatskoj pokrenuo, kako su najavili, upravo četrdesetdnevnu peticiju, s potpisima namijenjenim premijeru Andreju Plenkoviću i zastupnicima u Saboru. Ona je pokrenuta nakon odluke Ustavnog suda početkom ožujka ove godine (N1), koji nije srušio postojeći tzv. zakon o abortusu iz 1978. godine – Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece – ali je naložio parlamentu da donese novi, utemeljen na Ustavu RH.

Kako što je vidljivo iz obrasca anti-choice udruga predvođenih Zakladom Vigilare, a okupljenih u inicijativu Prolife, peticijom se na plauzibilan način poziva spomenute adrese da “zakonski zaštite nerođeni život u Hrvatskoj i konkretno pomogne ženama koje žele roditi svoje dijete”. Kako je poznato iz njihovih javnih istupa, iza ove tvrdnje stoji rigidan stav o proisticanju ljudskih prava trenutkom začeća, a ne rođenja, koje se u međunarodnim konvencijama spominje kao trenutak stjecanja prava. Ukoliko bi se zakonodavac složio s tim, to bi dovelo do zabrane abortusa ili barem ograničavanja prava ženama da slobodno odlučuju o rađanju djece.

I dok javnosti nije poznato ni koliko je potpisa prikupljeno, niti zašto javnost o tome nije obaviještena na službenim stranicama inicijative nakon isteka 40 dana, Faktograf se pozabavio drugim aspektom prikupljanja ovih potpisa.

Naime, u podnožju obrasca navodi se sljedeće:

“Svojim potpisom pristajete da Zaklada Vigilare sa sjedištem u Zagrebu, Ul. Janka Grahora 4, obrađuje Vaše osobne podatke u svrhu provođenja ove akcije, kao i statutarnih aktivnosti Zaklade, tj. promidžbe i zaštite kršćanskih civilizacijskih vrijednosti u društvu. Davanje podataka je dobrovoljno, a u svakom trenutku imate pravo na pristup, ispravak ili brisanje svojih podataka.”

Zatražili smo o ovom upozorenju mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka, ponajviše zbog dijela o ostalim aktivnostima Zaklade Vigilare, na koje građani (navodno) pristaju svojim potpisom. Upitali smo Agenciju krši li se Zakon o zaštiti osobnih podataka, s obzirom na tip podataka koji se traži, ali i zbog uvrštavanja osobnih podataka u bazu ove udruge i njihovog korištenja na opisan način.

Ravnatelj Anto Rajkovača temeljem obrasca inicijative navodi kako “Agencija s aspekta pravnog okvira zaštite osobnih podataka smatra kako se u konkretnom slučaju radi o prekomjernom prikupljanju osobnih podataka u odnosu na svrhu u koju se podaci prikupljaju”.

Pritom se poziva na članak 6. Zakona o zaštiti osobnih podataka iz 2012. godine.

Umjesto privatne adrese uputno bi bilo prikupljati OIB kao nekazujući podatak ili broj identifikacijskog dokumenta (osobne iskaznice) potpisnika peticije, a u svrhu razlikovanja potpisnika peticije istog imena i prezimena, smatra Rajkovača.

“S obzirom da navodite kako bi se osobni podaci potpisnika peticije koristili i u svrhe marketinga, ukazujemo da, uvažavajući članak 21. citiranog Zakona, privola za korištenje predmetnih osobnih podataka u svrhe marketinga mora biti posebno dana u odnosu na privolu za prikupljanje osobnih podataka u svrhu provedbe peticije. Osim toga, u slučaju uskrate privole potpisnika peticije njegovi osobni podaci ne smiju se dalje obrađivati u navedenu svrhu”, navodi čelnik AZOP-a u svom mišljenju.

U slučaju korištenja osobnih podataka potpisnika peticije u svrhe marketinga, nastavlja, bilo bi dopušteno prikupiti kontakt podatke potpisnika peticije (primjerice njegov broj telefona, privatnu/poštansku adresu, e-mail adresu).

Zanimalo nas je, naime, i krši li Vigilare time, primjerice, članak 10. Zakona, koji propisuje da se podaci mogu skupljati i obrađivati od strane ovlaštenih, odnosno registriranih voditelja zbirki podataka. Rajkovača odgovara da je “uspostava baze osobnih podataka u konkretnom slučaju protivna članku 6. citiranog Zakona, budući da se protekom svrhe u koju se podati prikupljaju (obrađuju) isti moraju brisati”.

“Isto tako, ukazujemo i na članak 12. citiranog Zakona prema kojem se osobni podaci mogu koristiti samo u vremenu koje je nužno za ostvarenje određene svrhe, te se protekom istog vremena moraju brisati”, naglašava Rajkovača.

Iz inicijative Prolife nisu nam htjeli komentirati mišljenje AZOP-a, niti nam otkriti koliko je potpisa prikupljeno. Naime, Ivan Mihanović nam najprije nije odgovorio na poziv, zamolivši nas da mu putem SMS-a objasnimo zašto zovemo. Kada smo objasnili, prestao se javljati i odbijao naše pozive. Zakladu Vigilare pokušali smo kontaktirati i putem Facebooka, ali i tamo su ignorirali naše poruke.

Imate prijedloge, pohvale ili kritike? Uočili ste neku izjavu za koju vjerujete da bi je Faktograf trebao obraditi? Želite nas upozoriti na neodgovorno ponašanje političara? Pišite nam na info@faktograf.hr ili nas kontaktirajte putem Twittera ili Facebooka.