Dacă locuiți în cartierul bucureștean Pantelimon, verificați-vă cutiile poștale: e foarte posibil să fi primit din partea asociației Make a Point o ilustrată care să vă invite duminică, 1 decembrie, să fiți turist în propriul cartier. Mai precis, să sărbătoriți Ziua Națională în turnul de apă din incinta Postăvăriei Române, de unde puteți vedea orașul de la o înălțime de 30 de metri.

Cu siguranță mulți dintre voi s-au întrebat cum arată și cum funcționează un turn de apă, dar mai ales cum arată orașul de la înălțimea lui. Duminică, începând cu ora 13, dacă mergeți în Pantelimon, vă veți putea potoli curiozitatea asta, odată cu deschiderea Turnului de Apă și Artă, unde va avea loc și verinisajul unei expoziții special concepute să sublinieze personalitatea turnului.

Pentru București și pentru majoritatea orașelor românești, lipsa unor spații în afara centrului, unde locuitorii să se poată întâlni pentru activități culturale, artistice, sau pur și simplu pentru divertisment, e, din păcate, reprezentativă. Nu degeaba, dacă dai o tură seara printr-un mall de cartier, vezi cu surprindere că duduie de viață, oamenii îngrămădindu-se la puținele ”guri de aer” pe care centrul comercial le pune la dispoziție: shoppingul, cinema-ul cu program standard, fast food-urile. În aproape toate cazurile, activitățile culturale dintr-un oraș se concentrează în centru, rareori ajungând, prin cine știe ce proiect, la periferie. Tocmai de aceea, prezența asociației Make a Point în cartierul Pantelimon, unde din 2009 încearcă să coaguleze comunitatea prin întâlniri, dezbateri, proiecții, expoziții și tot felul de evenimente, e în sine o poveste excepțională.

Deși toți inițiatorii Make a Point sunt din cartierul Pantelimon, Mădălina Roșca, unul din cofondatorii asociației, susține că nu acesta a fost singurul motiv pentru care au ales să deschidă spațiul aici, în incinta Postăvăriei, care nu mai produce azi țesături, ci doar închiriază spații. La mijloc au fost, mai degrabă, ”nemulțumirile noastre legate de dinamica artistică și culturală. În principiu, majoritatea dintre noi locuim în cartiere-dormitor, dar mergem să consumăm cultură în centru. Pornind de la acest lucru, ne-am tot gândit la traseele astea prestabilite între centru și periferie, dar și la zonele cu fabrici, cum este cea de aici, care mumifică spațiul, unde ajunge să nu se mai întâmple nimic.” Din 2009, Make a Point derulează proiecte asrtistic și culturale în Pantelimon, încercând totodată să funcționeze ca un nucleu pentru comunitate. În această zonă, la fel ca în cele mai multe cartiere bucureștene, nu există niciun alt centru cultural funcțional, dar cu toate acestea, sprijinul administrației locale pentru Make a Point tinde spre zero. Mai mult, și pasivitatea inițială a locuitorilor a fost oarecum o problemă. ”Încă de când am deschis spațiul, lumea a aflat destul de repede, iar la evenimente au venit destui oameni. Însă, treptat ne-am dat seama că veneau tot cei care consumă cultură în centru și că în cartier nu avea priză și mai nimeni nu știa,” povestește Mădălina. A urmat însă un studiu social, prin care asociația a încercat să afle care sunt interesele oamenilor din zonă și prin ce activități ar putea ajunge la ei, ieșind chiar din spațiul aflat în cadrul Postăvăriei Române, și invitându-i pe locuitori la evenimente în parcuri și în școli. ”Acum, mai ales după ultimii doi ani, în care ne-am ocupat de Turnul de Apă, a început să existe mai degrabă ca centru cultural local.”

Turnul de Apă, situat în apropierea sediului asociației, e un reper binecunoscut al cartierului, însă până nu demult a fost ”înțepenit” în inerția specifică acestor repere, fiind separat de oamenii care locuiesc în jurul lui și-l văd zilnic în drumurile lor, de un fel de zid invizibil. Anul trecut, Make a Point a lansat un concurs pentru scoaterea Turnului de Apă din acest anonimat, iar în urma votului la care au fost invitați bucureștenii, vârful turnului a fost acoperit de o pictură semnată de artistul româno-libanez Daniel Georges. Începând cu Revelionul din 2012, când a fost inaugurată noua versiune a turnului, devenit astfel nu doar un Turn de Apă, ci și de Artă, bazinul de apă popriu-zis al acestei construcții industriale e ”învelit” într-o cortină verde, pictată de un alpinist.

Dacă timp de aproape un an, probabil mulți trecători au rămas cu întrebarea retorică ”Oare ce s-ar pute afla dincolo de cortină?”, mâine, de Ziua Națională a României, turnul va putea fi vizitat. Și acest lucru va fi posibil pentru că în jurul acestuia, până la înălțimea de 30 de metri, a fost ridicată o scară elicoidală, această construcție devenind astfel singura de acest fel din România: singurul turn/castel de apă ridicat în perioada comunistă, care să fi căpătat și un rost turistic. Pe 1 decembrie, începând cu ora 13, vizitatorii sunt așteptați nu doar să vadă Bucureștiul de la înălțime, cu tot cu spctacolul vizual al cartierului, cu desenele lui complicate de blocuri, fabrici și spații comerciale, ci și să testeze o expoziție gândită special pentru arhitectura turnului. Artiștii Cătălin Crețu, Suzana Dan și Șeban Jipa au conceput instalația audio-vizuală, astfel încât să ilustreze specificul construcției: sunetul, amplificat într-un mod aparte în interiorul turnului, va prelua drept stimuli mișcările vizitatorilor, iar de pe scara exterioară, publicul va putea vedea prin ferestrele deschide anumite părți ale expoziției, amplasate la diferite niveluri prin interior.

După inaugurarea de mâine, Turnul de Artă și Apă va fi deschis pentru vizite locuitorilor zonei și turiștilor, gratuit, însă pe bază de programare la adresa [email protected]. Chiar și fără să găzduiască vreo expoziție, Turnul merită cel puțin o tură până la ultimul nivel, atât pentru priveliște, cât și pentru senzațiile tari pe care le oferă urcarea pe treptele metalice, semitransparente.

Acest proiect a fost realizat de Make a Point, cu susținerea ING Bank, AFCN și Apa Nova.

Mai multe detalii, pe pagina de Facebook a evenimentului de mâine.