Lupta cu birocrația excesivă din administrația publică l-ar demoraliza până și pe Sisif. Pe de o parte, noi, cei din USR, ne-am propus încă de la început să găsim soluții în Parlament pentru a ușura viața contribuabilului român. Avem expertiză, avem timp să ne ocupăm de asta pentru că, nu-i așa, suntem în opoziție. Pe de altă parte, există parlamentarii puterii, care sunt prea ocupați cu măcelăritul legilor justiției și alte legi în favoarea intereselor lor de partid pentru a-și bate capul cu <mărunțișuri> din acestea.

Între noi și ei, dorința oamenilor de a scăpa de birocrația inutilă. Ar trebui să fie ușor, astfel de probleme nu au culoare politică – eliminarea unei copii după buletin ne scapă pe toți – pe ei, pe voi, pe noi – de pierdut timpul pe la ghișee.

În practică, este mereu altfel. Două povești din Parlament.

Alături de colegi din USR, am depus, în urmă cu câteva săptămâni, o inițiativă legislativă care să elimine birocrația excesivă necesară eliberării certificatului de urbanism.

Inițiativa legislativă este rodul a zeci și zeci de ore de documentare, analize și discuții cu factori implicați, proces în care voluntarii Comisiei de Tăiat Hârtii au jucat un rol principal. Analiza completă și propunerile de simplificare le găsiți aici.

Modificările legislative au la bază numeroase sesizări primite de la cetățeni, legate de procedura abuziv de birocratică a autorităților în eliberarea acestui document.

Concret, oamenii se plângeau că acest document se eliberează de foarte multe ori cu mult timp după expirarea termenului legal, că li se cer mai multe documente decât cele necesare (o boală cronică a birocrației din administrația publică), că nu li se acceptă documente în format digital eliberate de…alte instituții ale statului etc.

Una dintre prevederile legale pe care doream să le introducem în legislație stabilea că autoritățile statului nu mai pot solicita celor care doresc autorizație de construcție alte documente decât cele specificate în lege. Poate părea ciudat, dar este perfect <normal> pentru birocrația românească. Funcționarii statului cer oamenilor, de foarte multe ori, mai multe documente decât îi obligă legea: copii după documente, avize, aprobări sau dosare cu șină etc. Acest lucru îi scoate din minți pe oamenii care nu au timp să alerge între instituții după hârtii inutile.

Propunerea noastră de modificare a Legii nr.50/1991 şi a Legii nr.350/2001 a ajuns marți în Comisia de Administrație de la Senat.

Înainte de a ajunge în plen și de a fi votată, orice lege trebuie să primească aviz de la comisiile de specialitate.

Opoziția nu are proiecte? Pe bune?

Legea a fost prezentată în comisie de către colega mea Florin Presadă, senator USR. Povestește chiar ea ce s-a întâmplat:

“Ieri, în cadrul Comisiei de Administrație Publică, am avut în dezbatere propunerea legislativă USR elaborată în urma sesizărilor primite la Comisia de Tăiat Hârtii 2 (mulțumesc voluntarilor care au lucrat la elaborarea acestei legi) pentru reducerea birocrației la emiterea unui certificat de urbanism. Pe scurt, am propus ca primăriile să nu ceară documente suplimentare față de cele prevăzute în normele metodologice iar extrasul de carte funciară să fie cerut direct de către primărie la oficiul de cadastru astfel ca cetățeanul să nu mai fie curier între diverse instituții.

Nu-i așa că pare o propunere care nu ține cont de culoare politică ci doar de interesul cetățeanului? Ei bine, deși senatorii au înțeles utilitatea acestei propuneri și au fost de acord cu ea, votul final a fost de 5 la 3 pentru respingere!”.

Acesta este un fenomen cu care ne întâlnim des în Parlament. Încercăm să propunem foarte multe proiecte de lege care nu au nicio conotație politică, proiecte de legi care rezolvă probleme din viața reală a cetățenilor. La discuții, parlamentarii puterii sunt de acord cu multe dintre acestea, ne bat pe spate aprobator zicându-ne “chestia asta e chiar bună” dar, câteva minute mai târziu, votează împotrivă.

Știți de ce? Pentru ca, mai apoi, să vină doamna Dăncilă (sau cine mai este premier în luna respectivă) și să se plângă la televiziunile obediente că “opoziția nu vine cu nicio propunere concretă în Parlament”.

Proiectul nostru de simplificare pe Certificatul de Urbanism nu este definitiv pierdut, mai există posibilitatea ca el să fie adoptat la vot în plenul Senatului. Sunt însă puține șanse, având în vedere că cei de la puterea au votat împotrivă în comisie. Nu vom renunța, eu și colegii mei vom continua să ne luptăm să-i convingem pe cei de la PSD și ALDE de utilitatea acestei legi, poate nu vor mai pune piedici unui proiect de lege doar pentru că vine de la <usereu>.

Când nu se opun tăierii de hârtii, propun mai multă birocrație

La Camera Deputaților, colegul meu Cătălin Drulă, care conduce Comisia de IT, a reușit să-și convingă colegii să accepte două amendamente importante la legea de transpunere în legislația românească a Directivei NIS (Network Internet Security). Directiva impune un cadru unitar european privind securitatea rețelelor informatice. Chestii pentru IT-iști, dar micii întreprinzători îi vor mulțumi mai târziu lui Cătălin Drulă pentru lupta dată în comisie.

În proasta tradiție românească, proiectul de lege inițiat de guvern impunea măsuri suplimentare față de cele cerute de directivă. După modelul funcționarilor care cer mai multe documente decât este nevoie, pe principiul “dacă ne acoperim cu un munte de hârtii, scăpăm de răspundere”.

De exemplu, firmele mici ar fi fost obligate, pentru că așa vrea guvernul, să angajeze oameni special pentru a face <audit de securitate>, oameni care ar fi primit, evident, autorizații de la o instituție de …stat. Ocazie numai bună să se mai creeze o castă de angajați dependenți de birocrația de stat.

Directiva NIS nu își propune să apere securitatea cibernetică a României dacă este atacat vreun magazin online de șuruburi sau vreun blog de gătit.

Cătălin Drulă a reușit, după lungi parlamentări, să elimine prevederea care obliga IMM-urile să se supună cerințelor directivei. Directivă europeană excepta explicit acest gen de firme!

Tot el a reușit să mai scoată o prevedere aberantă din lege, cea care dădea dreptul CERT RO (Centrul național de Răspuns la Incidente de Securitate Cibernetică) să solicite documente financiar-contabile firmelor pe care le audita sau controla. Ce legătură are CERT RO cu contabilitatea privaților, numai cei de la guvern care au gândit așa ceva ne pot explica.

Chiar și așa, acesta este un exemplu de zi bună pentru lupta împotriva birocrației în Parlamentul României. Am împiedicat apariția unor hârtii în viața noastră.