Den 8 december presenterar kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke lagrådsremissen Kulturarvspolitik. Därmed tar regeringen för första gången ett helhetsgrepp om kulturarvsområdet som ett eget politikområde. I remissen beskrivs regeringens övergripande kulturarvspolitiska prioriteringar och en rad bedömningar och förslag presenteras, bland annat en ny museilag. I en historisk bakgrund beskrivs kulturarvsområdets framväxt och de samhällsförändringar som gjort att kulturarvsfrågorna i dag är viktigare än någonsin tidigare.

Utgångspunkterför en samlad kulturarvspolitik

Kulturarv kan förstås som spår och uttryck från det förflutna som tillskrivs värde och används i samtiden. Kulturarvet är inte något statiskt utan förändras över tid.

Enskilda människor kan använda kulturarvet för bildning, kunskap och konstnärliga upplevelser. Det kan både ha som funktion att bidra till gemenskap och tas till utgångspunkt för kritiskt ifrågasättande.

Med en tilltagande polarisering mellan grupper i samhället är det viktigt att se att olika sätt att närma sig det förflutna inte utesluter varandra.

Regeringens prioriteringar

För att kulturarvets värden ska komma hela samhället till del är regeringens bedömning att det offentliga kulturarvsarbetet bör vidareutvecklas så att:

det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla,

det offentliga samtalet vidgas och fördjupas, och

medskapande och engagemang främjas.

Regeringen har redan tidigare återinfört fri entré till statliga museer.

I lagrådsremissen lämnar regeringen nu bland annat förslag till en museilag och förslag till ändringar i kulturmiljölagen. I särskilda avsnitt redovisas bedömningar om:

internationella kulturarvsfrågor,

museisektorns struktur,

kulturarvsinstitutionernas samlingsförvaltning och kulturföremål,

kulturmiljöpolitik och det kyrkliga kulturarvet,

statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter, och

frågor som rör digitalisering, arkiv och bibliotek.

Förslag till museilag

I enlighet med ett förslag från den statliga museiutredningens (SOU 2015:89) lämnas ett förslag till museilag där det huvudsakliga syftet är att stärka institutionernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner.

Museilagen innehåller bestämmelser om det allmänna museiväsendet, det vill säga museer som drivs av stat, landsting och kommun samt till exempel stiftelsemuseer vars styrelser i huvudsak utses av det allmänna.

Lagen innehåller en särskild bestämmelse om museernas självständiga ställning i förhållande till den politiska beslutsnivån. I lagen förtydligas att politiken inte ska lägga sig i innehåll eller perspektiv i museiverksamheterna.

Lagen utgår från att det övergripande ändamålet för museerna i det allmänna museiväsendet är att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Allmänna utgångspunkter för museernas arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad och publik verksamhet anges i lagen.

Vidare regleras att museer och museihuvudmän inom det allmänna museiväsendet ska samverka i syfte att ge alla i hela landet tillgång till museernas samlade resurser.

Till skillnad från i dag får statliga museer möjlighet att donera föremål till bland annat kommunala museer, detta som ett steg i arbetet med att göra kulturarvet tillgängligt och relevant i hela landet. Kommunala museer får en möjlighet att låna ut föremål genom ett undantag från den så kallade lokaliseringsprincipen.

Förslag till ändringar i kulturmiljölagen

I lagrådsremissen föreslås att regelverket för utförsel av kulturföremål moderniseras och förenklas. De kulturföremål som inte får föras ut ur landet utan särskilt tillstånd ska vara sådana som kan antas ha funnits i Sverige i minst 75 år och kan vara av stor betydelse för kulturarvet. I kulturmiljölagen införs särskilda bedömningskriterier för om ett föremål är av stor betydelse för kulturarvet.

Ändringar i kulturmiljölagen föreslås även när det gäller regleringen av kyrkliga kulturminnen. Länsstyrelsen ska pröva frågor om fastställelse av gränserna för en kyrkotomt och det förtydligas vad som är tillståndspliktigt när det gäller vegetation på kyrkotomter och begravningsplatser.

Organisationsutveckling inom kulturarvsområdet

Regeringen redovisar i lagrådsremissen en rad bedömningar kring hur organisationsstrukturen på kulturarvsområdet bör vidareutvecklas.

Riksantikvarieämbetet föreslås stärkas i sin roll som samlande kultur-arvsmyndighet. Myndigheten bör ta över flertalet av de uppgifter som i dag utförs av Riksutställningar och ges ett samordningsansvar för museifrågor. Riksantikvarieämbetet bör även ta över uppgiften att samordna kulturarvssektorns digitaliseringsfrågor samt få ett särskilt uppdrag om att inrätta en centrumfunktion för att utveckla kulturarvsarbetet.

För att skapa bättre förutsättningar att belysa Sveriges historia bör uppgifterna i myndigheten Livrustkammaren och Skoklosters slott med Stiftelsen Hallwylska museet inordnas i Statens historiska museer från den 1 januari 2018.

Regeringen gör också bedömningen att den nuvarande organisationen av statens transporthistoriska museer och samlingar bör ses över.

Ett stärkt kulturmiljöarbete

För att ta till vara den potential som kulturmiljön utgör för ett hållbart samhälle, bör ett antal myndigheter ges i uppdrag att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor. Det gäller bland annat Trafikverket, Naturvårdsverket och Tillväxtverket. Strategierna ska belysa hur myndigheternas arbete bidrar till de nationella kulturmiljömålen.

Lagrådsremissen innehåller även en samlad strategi för statens förvaltning av kulturfastigheter. I strategin anges bland annat att förvaltningen av kulturfastigheter är en viktig del av den statliga kulturpolitiken och att de kulturhistoriskt mest värdefulla fastigheterna även i fortsättningen ska förvaltas i myndighetsregi. I strategin beskrivs vidare hur till exempel myndighetssamverkan och uppföljning kan effektiviseras.

Särskilda satsningar

Regeringen gör i lagrådsremissen bland annat bedömningen att det ska införas ett utökat stöd till det civila samhällets och de nationella minoriteternas kulturarvsarbete.

En bred arkivutredning kommer att tillsättas.

Vidare görs bedömningen att en fri entré-reform på arkivområdet ska utredas, för att släktforskare och andra fritt ska få ta del av till exempel folkbokföringsmaterial. Öppen data är ytterligare ett steg för att göra kulturarvet tillgängligt runt hela landet.

Fortsatt massdigitalisering av kulturarvsmaterial ska också möjliggöras vid det så kallade mediakonverteringscentret i Fränsta.