Ammattikateus, naapurikateus, peniskateus, sisarkateus. Kateuden hankalaa olotilaa on monenlaista ja Suomessa sen ääripäät löytyvät Kainuusta ja Pohjanmaalta. Mutta miksi kateus katkeroittaa Kainuussa mutta on Pohjanmaalla yksi yrittäjyyden peruskivistä?

Mistä on kyse? Kateellinen ihminen iloitsee toisen vastoinkäymisestä.

Toiset pystyvät käyttämään kateuden positiivisesti, toiset joutuvat tyytymään sen negatiiviseen muotoon.

Kateus on alkuvoimainen tunnetila, joka Kainuussa katkeroittaa ja Pohjanmaalla on yrittäjyyden alkulähde.

Kateus on mielentila, jota kokeva ihminen ei pysty myötäelämään toisen iloja. Kateutta esiintyy kaikkialla ja jokaisessa yhteiskuntaluokassa, ja sen aiheuttajana voi olla hyvin pienikin asia.

Vanhan määritelmän mukaan kateutta on kahdenlaista, amerikkalaista ja venäläistä. Kademielinen venäläinen tuhoaa rikkaan varallisuuden, kun taas kateellinen amerikkalainen tekee töitä vimmatusti saavuttaakseen rikkaan elintason.

Suomessa Kainuu tunnetaan alueena, jossa kateus katkeroittaa ja on ikuista, kun taas pohjanmaalla esimerkiksi naapurikateus saa isännän rakentamaan suuremman talon tai hankkimaan uudemman auton kuin naapurilla on. Joku voi sanoa, että tämä on legendaa, mutta kurikkalainen mestarihiihtäjä Juha Mieto on toista mieltä.

– Kyllä ainakin takavuosina, kun olin nuori, niin se oli todellista. Jos naapuri laittoi jotakin, niin toinen naapuri laittoi paremmaksi. Paljon on myös sellaisia, jotka kehua retostelevat ja melkein persaukisia ovat. En tiedä on se ylpeyttä, mutta onko siinä pahaa, kun sen tuo julki tällä tavalla ja ihmisillä on hyvä mieli, täsmentää Mietaa.

Mutta jos pyrkii toteuttamaan unelmia, niin pitää hattua nostaa, jos niissä onnistuu. Juha Mieto

Toinen pohjalainen, sanomalehti Ilkan päätoimittaja Satu Takala, ei tunne tarkasti Kainuun kateustilannetta, mutta uskoo kateuden olevan alkuvoimainen tunnetila.

– Sen voi kanavoida negatiivisesti tai positiivisesti. Etelä-Pohjanmaalla on käynyt niin, että kateudesta on sisuunnuttu. Tästä on saanut alkunsa myös eteläpohjalainen yrittäjyys. Naapuri perusti nyrkkipajan tai kutomon ja pärjäsi sillä. Tämän huomattuaan toinen naapuri päätti perustaa oman nyrkkipajan tai kutomon ja halusi näyttää, että kyllä täällä osataan ja osataan oikeasti vielä paremmin, kertoo Takala.

Mitä neuvoja pohjalaisilla on kainuulaisille?

Kainuulaisille ja myös muille suomalaisille vinkit kateuden poistamiseksi ovat yksinkertaisia.

– Kainuulaisethan ovat maailman mukavimpia ihmisiä. Sitä ihmettelen, että jos joku menestyy, niin häntä pitää piilokadehtia ja itse vaipua unholaan. Samalla itseltä meneeyrittämisen halu, kun pitäisi olla juuri päinvastoin. Meitä pohjalaisia luonnehditaan joskus pikkuisen leuhkoiksi, kun tuomme näitä mielipiteitä julki. Mutta jos pyrkii toteuttamaan unelmia, niin pitää hattua nostaa, jos niissä onnistuu, sanoo Juha Mieto.

Tästä on saanut alkunsa myös eteläpohjalainen yrittäjyys. Satu Takala

Samanlaisilla linjoilla on myös Ilkka-lehden järjestyksessään kuudes päätoimittaja Satu Takala.

– Nyt pitäisi todistaa, että kainuulaisilla on tietoa sekä taitoa osata. Näytetään, että kun tahdotaan, niin syntyy hyvää lopputulosta.

Kateus luo kilpailua ja se on hyvä, sanoo Satu Takala

– Kilpailu virkistää mieltä ja pakottaa ylittämään itsensä. Jos kilpailua ei ole, niin silloin muhitaan omahyväisyydessä, ja ajatellaan ettei meidän tarvitse tästä mihinkään muuttua.