Helmikuun alusta lähtien Ruotsissa on 52 kuntaa, jotka sitoutuvat tarjoamaan asukkailleen suomenkielistä päiväkotitoimintaa ja vanhustenhoitoa. Ruotsissa on kaikkiaan 290 kuntaa.

Suomalaisista ruotsinsuomalaisiksi Suomalaisten muuttoliike Ruotsiin käynnistyi heti sotien jälkeen. Se oli luonteeltaan työvoimasiirtolaisuutta ja vauhdittui vuonna 1954, kun yhteispohjoismainen työmarkkinasopimus solmittiin. Ruotsissa asuu noin 710 000 suomalaistaustaista henkilöä kolmessa polvessa. Noin 450 000 heistä sanoo ymmärtävänsä tai puhuvansa suomea. (SR Sisuradio/SCB) Syksyllä 1988 yli 20 suomalaisjärjestöä käynnisti kampanjan ”Olen ruotsinsuomalainen”. Tavoitteena oli, että Ruotsi tunnustaisi ruotsinsuomalaiset vähemmistönä. Ruotsi alkoi selvittää vähemmistöjään, kun se liittyi EU:hun vuonna 1995. Työ liittyi Euroopan neuvoston sopimuksiin, jotka koskevat alueellisia tai vähemmistökieliä ja kansallisten vähemmistöjen suojelua. Ruotsin valtiopäivät tunnusti ruotsinsuomalaiset kansallisena vähemmistönä ja suomen kielen kansallisena vähemmistökielenä joulukuussa 1999. Vähemmistölait astuivat voimaan huhtikuussa 2000. Pohjois-Ruotsiin muodostettiin suomen kielen hallintoalue, johon kuului viisi kuntaa: Haaparanta, Övertorneå (Matarenki), Pajala, Kiiruna ja Jällivaara. Kuntien asukkaat saivat oikeuden käyttää suomen kieltä yhteyksissä viranomaisten ja tuomiolaitosten kanssa. Asukkailla oli myös oikeus omakieliseen päiväkotitoimintaan ja vanhainhoitoon. Kahden eri parlamentaarisen selvityksen jälkeen hallitus päätti laajentaa hallintoaluetta. Siihen liittyi 18 Mälarinlaakson kuntaa vuonna 2010. Joukossa oli muun muassa Tukholma, Haninge, Sigtuna, Södertälje, Uppsala ja Eskilstuna. Sen jälkeen uusia kuntia on liitetty hallintoalueeseen juoksevasti. Liittyminen perustuu vapaaehtoisuuteen. Siihen kannustaa valtion hallintoaluekunnille maksama vähemmistötuki. Tukholman lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät ovat päävastuussa vähemmistöpolitiikan koordinoinnista ja seurannasta. Ruotsinsuomalaisten päivää vietetään 24. helmikuuta. Ruotsin akatemia hyväksyi sen viime vuonna almanakkaan virallisena merkkipäivänä. Myös omaa lippua visioidaan.

Suomen kielen asema vahvistuu aimo harppauksin Ruotsissa. Lauantaista eli helmikuun 1. päivästä lähtien maassa on peräti 52 kuntaa, jotka sitoutuvat tarjoamaan suomenkielisiä kuntapalveluja. Määrä on kymmenkertaistunut vuodesta 2010.

Kunnat muodostavat suomen kielen hallintoalueen, ja siihen liittyy lauantaina neljä uutta kuntaa. Yksi näistä on Ruotsin itärannikolla Vaasan korkeudella sijaitseva Sundsvall.

– Se on mahtava tunne, koska tämän asian eteen on tehty paljon työtä ja kulutettu aikaa. Ajatus siitä, että se on todellisuutta, tuntuu kivalta, kertoo Riitta Palosaari Sundsvallin Suomi-seurasta (siirryt toiseen palveluun).

Sundsvallin asukkaista noin 7,5 prosentilla on suomalaisjuuret. Se vastaa noin 7 500 asukasta.

Hoitoa suomeksi lapsille ja vanhuksille

Hallintoaluekunnat takaavat suomenkielisille oikeuden asioida kunnassa suomeksi, käydä suomenkielistä päiväkotia ja saada suomenkielistä vanhustenhoitoa. Kunnat saavat valtiolta rahallista tukea palvelujen järjestämiseen.

– Tämä on aikaansaanut aikamoista liikehdintää kunnallisella tasolla ruotsinsuomalaisten keskuudessa. Pyritään siihen, että oma kunta anoisi liittymistä hallintoalueeseen. Se on ollut hyvin menestyksellistä, yhteistyöjärjestö Ruotsinsuomalaisten valtuuskunnan (siirryt toiseen palveluun) puheenjohtaja Markku Peura sanoo.

– Kaikki kunnat eivät tietenkään koskaan liity hallintoalueeseen, eikä se ole järkevääkään. Kaikissa kunnissa ei asu montaa ruotsinsuomalaista. Uskon, että kaikki kunnat, joissa on jonkinlainen määrä ruotsinsuomalaisia ja heillä organisoitua toimintaa, liittyvät pikkuhiljaa hallintoalueeseen.

Suomen kielen hallintoalue perustettiin vuonna 2000, mutta silloin siihen kuului vain viisi kuntaa Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2010 hallitus avasi ovet hallintoalueeseen kaikille halukkaille kunnille, ja liittymisvauhti on ollut nopeaa.

Sundsvallissa työ kesti kolme vuotta. Suomi-seura ja Ruotsin kirkon suomenkielinen työ (siirryt toiseen palveluun) jättivät aloitteen hallintoalueeseen liittymisestä tammikuussa 2011.

– Toivomuksena on, että Sundsvall näkisi tämän positiivisena ja hyvänä asiana, ei yksistään meille suomalaisille vaan koko kunnalle. Jos siitä tulee positiiviinen asia päättäjien taholta, niin se kasvattaa positiivisuutta ajan myötä. Ei huomenna, mutta ajan myötä, Riitta Palosaari uskoo.

Sundsvallissa ei tällä hetkellä ole suomenkielistä päiväkotitoimintaa, eikä vanhustenpalveluja. Kunta on kuitenkin jo ehtinyt palkata suomenkielisen työntekijän, joka lähtee kehittämään palveluja yhdessä ruotsinsuomalaisten kuntalaisten kanssa. Ensimmäinen neuvonpitokin on jo sovittu helmikuun puoliväliin.

Sigtunassa kunta meni edellä ja suomi tuli perässä

Tukholman pohjoispuolella sijaitsevan Sigtunan kunnan (siirryt toiseen palveluun) tarina on poikkeuksellinen. Kunnassa ei ollut mitään suomenkielistä toimintaa, kun se liittyi hallintoalueeseen vuonna 2010. Kunnan palkkaaman projektityöntekijän tehtäväksi tuli aktivoida suomalaistaustaista väestöä. Neljässä vuodessa on tapahtunut paljon.

Sigtunassa toimii nyt suomenkielinen vanhempainyhdistys, kulttuuriyhdistys ja eläkeläisyhdistys. Viime syksystä lähtien suomenkielisillä lapsilla on oma päiväkotiosasto, jossa käy kymmenkunta 1–5-vuotiasta lasta.

Naapurikunnasta on ostettu kaksi suomenkielistä vanhainhoitopaikkaa, ja oman suomenkielisen vanhainosaston perustamista selvitetään.

– Osa on sitä mieltä, että ehdottomasti haluaisi suomenkielisen osaston. Osa on niin dementoituneita, että omaiset pitää saada mukaan. Emme voi ottaa pelkästään asukkaiden omia mielipiteitä huomioon, projektipäällikkö Mari Forsberg Sigtunan kunnasta huomauttaa.

Sigtunan asukkaista 13 prosentilla on suomalaisjuuret, ja määrällisesti heitä on 5 000.

Haningessa haaveillaan jo kaksikielisestä peruskoulusta

Tukholman kaakkoispuolella sijaitseva Haningen kunta (siirryt toiseen palveluun) on kuulunut suomen kielen hallintoalueeseen myös vuodesta 2010 lähtien. Suomenkielinen päiväkoti Kantele oli olemassa jo sitä ennen, mutta sen suosio on kasvanut niin, että lapsia jo jonoksi asti.

Vähemmistökoordinoija Marjaana Lehmonen Nilsson toivoo, että kuntaan perustetaan mahdollisimman pian suomenkielinen peruskoulu. Perustajakin olisi. Rehtori Ina Sinisalo on ajanut vapaakouluhanketta kuusi vuotta, mutta se on aiemmin tyssännyt Koulutarkastusviraston epäilyksiin oppilaspohjan riittävyydestä.

– Meidänkin Kanteleeseen joudutaan ottamaan liikaa lapsia, kun siellä on jono, eikä meillä ole kuin yksi päiväkoti. Siitähän seuraa, että sitä oppilaspohjaa kasvaa, Lehmonen Nilsson huomauttaa.

– Nämä asiat liittyvät yhteen. Monet näistä vanhemmista toivovat, että kunnassa olisi myös peruskoulu, johon laittaa lapset päiväkodin jälkeen. Eihän se viidessä vuodessa opittu kielipohja riitä kaksikielisyyden tavoittamiseeen.

Haningen asukkaista 12,5 prosenttia eli 9 900 on suomalaistaustaisia. Lehmonen Nilsson ja Sinisalo kaavailevat, että koulu palvelisi kaikkia Tukholman kaakkoispuolella sijaitsevia kuntia. 50 perhettä on jo ilmaissut kiinnostuksensa laittaa lapsensa kouluun.

– Se on minusta ruotsinsuomalaisuuden kohtalonkysymys, että saadaan näitä kaksikielisiä peruskouluja. Niitä ei ole aloitettu moneen vuoteen. Kunnat eivät ole perustaneet kunnallisia luokkia, eikä vapaakouluja ole perustettuja.

Ruotsissa toimii kourallinen kunnallisia suomenkielisiä luokkia ja seitsemän ruotsinsuomalaista vapaakoulua. Niistä neljä sijaitsee Tukholmassa tai sen lähikunnissa. Loput kolme toimivat Eskilstunassa, Örebrossa ja Göteborgissa. Kouluissa on yhteensä tuhatkunta oppilasta.

"Minä olen aina ollut optimisti"

Ruotsinsuomalaisten valtuuskunnan puheenjohtaja Markku Peura on ajanut suomenkielisten oikeuksia Ruotsissa yli 30 vuotta. Suomen kielen vähemmistöasema ja hallintoalue ovat pönkittäneet kielen asemaa selvästi.

– Hallintoalue kehittyy koko ajan. Se on prosessi. Ei näissä kunnissa välttämättä välittömästi tapahdu mitään, mutta ajan myötä sekä informaatio että palvelut lisääntyvät, Peura arvioi.

– Minä olen aina ollut optimisti. Olen edelleenkin optimisti. Suomen kieli säilyy tässä maassa. Tietenkin suomea puhuvien joukko on huomattavasti pienempi tulevaisuudessa, mutta suomi säilyy useammassa sukupolvessa, puheenjohtaja Markku Peura uskoo.