Nämä etuudet eivät täytä Euroopan neuvoston sosiaalisen peruskirjan vaatimuksia Sosiaalinen peruskirja edellyttää, että minimimäärien tulee olla vähintään 50 % kansalaisten mediaanitulosta eli 970 euroa kuukaudessa vuonna 2013.

Vähimmäistaso ei saisi missään tapauksessa alittaa 40 % mediaanitulosta eli toissa vuonna 776 euroa kuukaudessa.

Sairauspäivä-, äitiyspäivä-, ja kuntoutusraha sekä takuueläke ja työttömyysturvan peruspäiväraha rikkoivat 40 prosentin säännöstä.

Työmarkkinatuki ja toimeentulotuen perusosa jäivät selvästi alle 50 prosenttia mediaanitulosta.

Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea moittii Suomen sosiaaliturvaetuuksien vähimmäistasoa riittämättömäksi.

Komitea tarkasteli muun muassa toimeentulotuen, sairauspäivärahan ja työmarkkinatuen tasoa suhteessa suomalaisten keskituloon. Komitea katsoo päätöksessään, että kansalaisten minimitoimeentulon taso on Suomessa liian matala.

Päätös merkitsee, ettei Suomen perusturvan taso täytä Euroopan neuvoston sosiaalisen peruskirjan vaatimuksia.

Ulkoministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat eri linjoilla sosiaalikomitean kanssa. Ministeriöiden mukaan Suomen vähimmäisturvan riittävyyttä pitää arvioida laajemmin kuin yksittäisten etuuksien kautta.

Komitea on huomioinut esimerkiksi toimeentulotuen tarkastelussa ainoastaan tuen perussosan, ei muita tuen osia. Suomessa toimeentulo voi koostua esimerkiksi työmarkkinatuesta, asumistuesta ja toimeentulotuesta. Julkisilla terveyspalveluilla ja reseptilääkkeillä on myös omat maksukattonsa, jotka kohtuullistavat potilaan terveydenhoitokustannuksia.

Sosiaalietuudet, sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ja erilaiset terveydenhuollon maksukatot muodostavatkin Suomessa perusturvan kokonaisuuden, katsovat ministeriöt.

Sosiaalikomitean mielestä työmarkkinatuki yhdessä muiden etuuksien kanssa ei takaa riittävää minimitasoa. Myöskään sitä ei pidetty varmana, että kaikki toimeentulotukea tarvitsevat saavat tukea riittävästi.

Suomen Sosiaalioikeudellinen Seura (SSOS) teki vuonna 2012 kantelun Suomen vähimmäisturvan tasosta Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitealle. Seuran mielestä sosiaaliturvan kehittäminen on ollut jäissä 1990-luvun lamasta lähtien. Tämä taas on johtanut maassamme köyhyyden lisääntymisen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. Järjestö myös katsoo, että verotus heikentää entisestään etuuksien tasoa.

Suomi saa esittää oman näkemyksensä asiasta Euroopan neuvoston ministerikomitealle, joka ei voi muuttaa sosiaalikomitean päätöksen sisältöä.

Suomi joutuu Euroopan neuvoston sosiaalisen peruskirjan rikkomisesta järjestön tarkkailulistalle. Suomen pitää antaa säännöllisesti raportti perusturvan parannuksista siihen asti, kunnes niiden taso täyttää vaatimukset.

Suomi on toistaiseksi ainoa Pohjoismaa, joka on saanut valituksen johdosta päätöksen sosiaaliturvan vähimmäissäännösten rikkomisesta.

Sosiaalikomitea on kuitenkin huomauttanut Ruotsia, Tanskaa ja Norjaa sosiaaliturvan minimitason puutteista määräaikaisraporttien perusteella.

12.2 Tarkennettu kahta viimeistä lausetta koskien Pohjoismaiden saamia moitteita peruskirjan rikkomisesta.