Tästä on kyse Lisätyn todellisuuden (AR) ja virtuaalitodellisuuden (VR) avulla mekaanikkoja voidaan opastaa tarkasti ja varmasti pitkänkin välimatkan päästä.

Kainuun ammattiopisto ja Kajaanin ammattikorkeakoulu yhdistävät lisättyä todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta myös opetukseen.

Hankeessa on mukana myös paikallisia yrittäjiä.

KajaaniKainuun ammattiopiston hallissa on vierekkäin suuri dieselmoottori ja taulutelevisio. Raskaan kaluston huollon kouluttaja Ari Kananen seisoo laitteiden vieressä, päässään scifimäinen laitepanta. Kyseessä on Realwear HMT1, tuttavallisemmin Hattrick-laite.

Sen avulla Kananen voi auttaa maailman toisella puolella olevaa mekaanikkoa moottorin korjaamisessa. Laite ja ohjelmisto käyttävät hyväkseen virtuaalitodellisuutta (VR) ja lisättyä todellisuutta (AR).

– Tätä tekniikkaa voidaan käyttää mekaanikkojen, korjaamopäälliköiden sekä työnjohtajien väliseen viestintään ja dokumentaatioon, Kananen sanoo.

Hattrick-laitteistolla voi ottaa yhteyden maailman toisella puolen olevaan oppilaaseen ja kouluttaa tätä etänä. Lucas Holm/Yle

Pannan avulla käyttäjä näkee esimerkiksi tietokoneen näytön silmiensä edessä, vaikka henkilö itse seisoisi metsässä rikkinäisen metsäkoneen vierellä.

Pannassa olevan kameran avulla metsäkoneen kimpussa työskentelevä mekaanikko voi ottaa edessä olevasta laitteesta kuvan, johon etäyhteyden päässä oleva henkilö voi tehdä merkintöjä. Kaikki nämä merkinnät näkyvät mekaanikon silmien edessä.

– Kuin olisi vieressä ja osoittaisi sormella, että tuossa vika on, Kananen tiivistää.

Lisättyä todellisuutta voi hyödyntää myös opetuksessa monilla eri tavoilla, sillä laitteet ja ohjelmistot ovat jo olemassa.

Opit maailman toiselle puolelle

Hattrick-pannan kautta jaettu data voidaan lähettää tabletteihin, älypuhelimiin tai vaikka luokan älytelevisioruudulle. Silloin opettaja voi pysyä koululla ja jakaa etäoppilaille virtuaalisesti kuvaa tai dataa. Toisaalta oppilas voi olla satojen, jopa tuhansien kilometrien päässä kiinnostavan asian äärellä, ja materiaali voidaan jakaa luokalle opetusmateriaalina.

Mitä ovat AR ja VR? Virtual reality (VR) tarkoittaa virtuaalista todellisuutta, eli esimerkiksi virtuaalilaseilla silmien eteen tuotua keinotekoista ympäristöä.

Augmented reality (AR) eli lisätty todellisuus tarkoittaa sitä, että esimerkiksi kännykän kameralla kuvattuun reaaliaikaiseen kuvaan on lisätty virtuaalista sisältöä.

Lisätyn todellisuuden ja virtuaalitodellisuuden käyttö siis tehostaa opetusta ja lisää sen laatua, kun käytössä on entistä suurempi oppimisalue ja laitteisto. Se voi tulevaisuudessa olla hyödyksi useilla aloilla esimerkiksi ammattiin valmistavien näyttötöiden arvioinnissa.

Hattrick-laitteella on onnistuneesti kokeiltu jo yhteyksiä muun muassa Equadoriin ja Australiaan. Yhteys pelaa lähes viiveettömästi ja maapallon toiselta puolelta onnistuttiin antamaan kännykän näytölle ohjeita.

– Merkinnät kiinnittyvät ympäristöön ja niihin voi palata, vaikka ensin käyttäisi kameraa muualla, Ari Kananen kertoo.

Tablettitietokoneen näytölle voi luoda 3D-mallinnoksen laitteesta, joka muuten voisi olla saavuttamattomissa. Lucas Holm /Yle

Teknologian hyödyntäminen on osa hanketta, jossa ovat mukana Kainuun ammattiopisto, Kajaanin Ammattikorkeakoulu, kainuulaisia yrityksiä ja koneenrakentajia. Hankkeessa halutaan kehittää toimiva, yksinkertainen ja monipuolinen tapa helpottaa mekaanikkojen työtä ja uudistaa opetusta.

Teknologiaa voidaan käyttää useilla eri aloilla, mutta tämänhetkinen hanke keskittyy raskaan kaluston koulutukseen.

Hankkeen puitteissa Kajaanin ammattikorkeakoulussa luodaan myös 3D-mallinnusta. 3D-mallit tuovat koneet ja koneiden osat kaikkien saataville. Malleja voidaan pyöritellä ja tutkia mobiililaitteilla ja tietokoneilla. Koulussa voidaan siis tutkia laitteistoja, joita ei ole varaa hankkia koulutustarkoituksiin.

Mekaanikko ei ole "rasvapeikko"

Raskaan kaluston huollon kouluttaja Ari Kanasen mukaan teknologian kehittymisessä suuri haaste on saada sekä opettajien, yrittäjien että opiskelijoidenkin mielikuvat muuttumaan. Enää työmailla ei heiluta vain ruuvimeisselien ja jakoavaimien kanssa.

– Nykyajan mekaanikko ei ole enää mikään "rasvapeikko", vaan työ liittyy koko ajan enemmän sähköön ja elektroniikkaan. Tätä puolta pitäisi pystyä markkinoimaan myös nuorille, sillä osaavista raskaan kaluston mekaanikoista on jatkuvasti pulaa, Kananen sanoo.

Näen, miten tätä teknologiaa voidaan käyttää hyödyksi käytännön tilanteissa. Juha Merta

Uuden teknologian siirtyminen käytäntöön vaatii hieman siirtymäaikaa, mutta sekä oppilaitosten että yritysten edustajat uskovat Hattrick-teknologian siirtyvän arkipäivään. Hanke valmistuu vuoden kuluttua, ja sen jälkeen tekniikkaa aletaan käyttää opetuksessa ja työelämässä.

– Uskon, että tämä teknologia jalkautuu käytännön työhön hyvin nopeasti ja poikii muita konkreettisia asioita, Kananen sanoo.

"Tulevaisuus on tässä"

Hattrickin kaltaisten laitteistojen käyttö aivan tavallisen mekaanikon työssä ei välttämättä ole kaukana. Toimittajan testatessa laitetta kävi ilmi, että dieselmoottoreista tietämätönkin voi tehdä pieniä korjaus- ja mittaustöitä lisätyn todellisuuden avustuksella.

On hyvin yksinkertaista ottaa ääniohjattavalla kameralla kuva moottorista ja sen jälkeen opettaja voi ympyröidä silmien eteen kuvasta löytyvät osan, jossa vika on. Tuntuu kuin opettaja olisi vierellä opastamassa.

Lisätyn todellisuuden avulla amatöörikin voi korjata auton moottoria. Lucas Holm / Yle

Raskaan kaluston kanssa toimivat yrittäjät näkevät laitteessa suunnatonta potentiaalia: huoltoseisokit lyhentyvät, ongelmien täsmädiagnosointi nopeutuu ja kustannukset pysyvät alhaisina, kun mekaanikkojen matkustaminen vähenee.

– Näen, miten tätä teknologiaa voidaan käyttää hyödyksi käytännön tilanteissa. Meillä on yksi yksikkö tällä hetkellä Afrikassa, ja laitteisto mahdollistaa meille yhteisen koulutuksen heidän kanssaan, Real Machineryn huoltopäällikkö Juha Merta sanoo.

Sama teknologiaa voi käyttää monilla eri aloilla, esimerkiksi kirurgien kouluttamisessa. Silloin oikeat leikkaustilanteet voidaan tuoda oppilaiden nähtäville paikasta riippumatta. Kainuulaisen hankkeen tekijät uskovat, että AR ja VR ovat niin koulutuksen kuin työelämänkin uutta arkipäivää.

– Tulevaisuus on tässä, Kananen sanoo.

– Tuon minä allekirjoitan. Isoilla kirjaimilla, Juha Merta lisää.