Vantaalaisen Lehtikuusen koulussa on alkamassa terveystiedon tunti. Yhdeksäsluokkalaiset seisovat keskellä luokkaa valmiina saamaan ohjeita.

– Ensimmäiseksi minä haluaisin, että menette koskettamaan sellaisen koulukaverin olkapäätä, joka on teidän mielestänne hyvä koulukaveri, sanoo vararehtori Jonna Temonen, joka opettaa sekä liikuntaa että terveystietoa.

Nuoret pyörähtävät pieniksi ryhmiksi.

– Tuntuuko jostakin teistä tällä hetkellä olkapään koskettaminen ahdistavalta, Temonen kysyy.

Yksi oppilaista vastaa, että hitusen.

– Onko sillä väliä, kuka se koskettaja on vai tuntuuko sinusta pahalta, olipa koskettaja ihan kuka tahansa, Temonen tarkentaa.

Vastaajan mielestä epämukavuuden aiheuttaja voi olla ihan kuka tahansa.

Temonen johdattelee aihetta ja kertoo, ettei kukaan voi mennä koskettamaan toista tietämättä, mitkä toisen rajat ovat.

Oppitunti jatkuu vastaavilla muilla ryhmäharjoituksilla. Seksuaalirikosten ja väkivallan ennalta ehkäiseminen on tullut osaksi koulujen arkipäivää ja oppitunteja julkisuudessa olleiden lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten vuoksi.

Mediassa ovat viime aikoina olleet esillä muun muassa Oulun raiskaukset, pedofiilitapaukset sekä sosiaalisen median grooming-ilmiö. Grooming-ilmiöllä tarkoitetaan internetissä alkavaa nuoren seksuaalista hyväksikäyttöä ja sen valmistelua.

Valtio ohjeistaa kouluja seksuaalisen houkuttelun ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi

Valtioneuvosto antoi helmikuussa 51-kohtaisen listauksen seksuaalirikosten ennaltaehkäisystä ja torjunnasta. Suurin osa keinoista vaatii lakimuutoksia ja toteutunee vasta seuraavalla hallituskaudella.

Konkreettisistakin toimista juuri mikään ei ole vielä edennyt. Esimerkiksi nettipoliisien palkaamiseen myönnettiin helmikuun lisätalousarviossa 1,6 miljoonaa euroa, mutta palkkauksia ei ole vielä tehty. Summalla saisi käytännössä jokaiselle poliisilaitokselle kaksi uutta nettipoliisia.

Poliisihallituksessa nettipoliisien osalta tehdään vielä valmisteluja. Tulevien vuosien kehyspäätös on poliisihallituksen mukaan valmistumassa lähiaikoina.

Samaisessa hallituksen tavoitelistauksessa mainitaan muun muassa tehostettuja toimia kouluille seksuaalisen houkuttelun ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi. Mitään toimintaohjeita tai opetushenkilöstön koulutusta ei kuitenkaan ole vielä toteutettu.

Kouluissa seksuaalirikoksiin ja väkivaltaan on jouduttu kuitenkin puuttumaan ilman hallituksen tai kaupunkien opetusvirastojen ohjeistustakin.

Vantaan Lehtikuusen koulun tapaan ajankohtaisiin asioihin joudutaan puuttumaan omatoimisesti. Asiat nousevat esille nuorten arjessa ja henkilökunnan on oltava valmis reagoimaan lasten ja nuorten tarpeisiin.

– Panostetaan paljon siihen, että lapsilla ja nuorilla olisi täällä koulussa aikuinen, kenelle näistä asioista voisi puhua ja sitä kautta puuttua. Tehdään myös paljon yhteistyötä kodin ja koulun välillä, vararehtori Temonen sanoo.

Nuoret pitävät asian käsittelyä tärkeänä

Hakunilan kaupunginosassa sijaitsevassa suomenkielisessä yhtenäiskoulussa on lähes tuhat oppilasta ja luokat yhdestä yhdeksänteen. Yhdeksäsluokkalaisten oppilaiden kokemukset väkivallan ja seksuaalirikosten käsittelemisestä vaihtelevat. Osalle määrä on riittävä, osa kaipaisi asian käsittelyä vielä enemmän.

– Ihan mukavasti, ei kuitenkaan paljon. Terveystiedon tunnilla ja aamunavauksissa on puhuttu. Lisäksi oppilaskunnan hallituksessa on mietitty, miten voisi estää seksuaalista väkivaltaa, sanoo 15-vuotias Antti Salpakari.

– Terveystiedon tunnilla ja välitunneilla on puhuttu, mitä joku on tehnyt toiselle, 16-vuotias Noora Al Kafnaweez kommentoi.

– Minusta siitä pitäisi puhua enemmän, ei ole puhuttu riittävästi. Tämä on ajankohtainen asia ja tosi vakava. Olisi myös hyvä puhua siitä, miten tilanteissa tulisi toimia, jos niihin joutuu. On monia, jotka eivät uskalla puhua siitä vanhemmille, että on kokenut sellaista, sanoo 15-vuotias Lina Basheir.

– Kavereiden kanssa on tullut puhuttua, toteaa puolestaan Bertina Oppong, 15.

Nuoret kertovat, ettei kovin paljon ole tullut puhuttua tällaisista aiheista omien vanhempien tai sisarustenkaan kanssa. Antin mukaan joskus on helpompi puhua asioista mummin kanssa, Bertinan mukaan sisarusten kanssa.

Nuorten mukaan on hyvä, että asiat ovat esillä myös mediassa. Jokaisen tulisi tietää myös vaaroista.

Panostetaan paljon siihen, että lapsilla ja nuorilla olisi täällä koulussa aikuinen, kenelle näistä asioista voisi puhua, sanoo Lehtikuusen koulun vararehtori Jonna Temonen. Petteri Juuti / Yle

"Ilmapiirin on oltava avoin ja turvallinen"

Väkivaltaa ja seksuaalirikoksia pidetään esillä myös oppitunneilla, erityisesti terveystiedossa aihe on iso kokonaisuus ja toistuu jokaisella luokka-asteella.

Ryhmäytymistunneilla käsitellään tunne-, mielenterveys- ja tunnetaitoja. Näillä tunneilla nostetaan esille myös erilaisia ajankohtaisia aiheita, joita on esimerkiksi mediassa esillä. Seksuaalirikokset ovat tulleet esille muun muassa Oulun ikävien raiskaustapausten vuoksi.

– Kaikessa opetuksessa on lähtökohtana, että jokainen opettaja on oma itsensä. Ilmapiirin on oltava avoin ja turvallinen, että oppilaat pystyvät oppimaan, kysymään ja kyseenalaistamaan asioita. Tämä on aihe muiden joukossa, Temonen toteaa.

Hän kuitenkin myöntää, että oppilaiden tunteminen auttaa hankalienkin aiheiden käsittelyssä.

– Erittäin tehokkaaksi on osoittautunut se, että oppilailta itseltään kysytään, millaisia sääntöjä pitäisi olla ja miksi niitä pitäisi noudattaa. Sieltä nousevat ne ihan samat asiat, mitä meiltä aikuisiltakin heille tulisi. Se on ollut tosi tehokasta, Temonen toteaa.

Koulun rehtori ja vararehtoritukevat opettajia heidän työssään.

– On erittäin tärkeää, ettei kukaan opettaja koe olevansa yksin hankalien asioiden kanssa. Työyhteisössä autamme toisiamme ja jos se ei riitä, pyydämme ammattiapua. Esimerkiksi koulupoliisi on vahvasti mukana näissä aiheissa, Temonen kertoo.

Temosen mukaan nuorten sosiaalisen median käyttö on lisääntynyt ja se näkyy myös kouluissa. Oppilaille neuvotaan turvallista somen käyttöä.

Mitä tulossa? Tavoitteena saada toimintaan viisi lastenasiaintaloa vuosien 2019–2023 aikana. Lapsiasiaintalot on tarkoitettu alle 16-vuotiaille lapsille ja nuorille. Ensimmäiset lastenasiaintalot tulisivat Helsinkiin ja Ouluun, muut Tampereelle, Turkuun ja Kuopioon yliopistollisten sairaaloiden yhteyteen. Lisäksi perustetaan muita sateliittiyksiköitä muihin kuntiin. Islannista lähtöisin oleva lastenasiaintalo, Barnahus, mahdollistaisi eri viranomaisten yhteistyön ja sitä kautta lapsiin liittyvien rikosprosessien lyhenemisen. Näin lapsi saisi nopeammin tarvitsemaansa tukea ja hoitoa. Aikuisille pyritään saamaan myös viisi vastaavaa seri-keskusta vuoden 2020 alkuun mennessä. Ensimmäinen niistä toimii jo Helsingissä. Mahdollisesti viiden yksikön lisäksi perustetaan vielä muitakin eri paikkakunnille.

Pääkaupunkiseudun kouluja on ohjeistettu

Helsingin, Espoon ja Vantaan opetusvirastoista kerrotaan, että väkivaltaan ja häirintään on reagoitu.

Vantaan opetustoimen mukaan kouluissa järjestetään turvataitojen opiskelua, neuvotaan sosiaalisen median käyttöä ja vuorovaikutustaitoja osana opetusta.

– Jokaisen aikuisen tehtävä on puuttua häirintään. Rohkaisemme keskustelemaan kodeissa lasten ja nuorten itsemääräämisoikeudesta ja muistutamme koulun avusta tilanteen käsittelyssä. Jaamme tietoa ja vinkkejä, toteaa perusopetuksen johtaja Ilkka Kalo Vantaan kaupungilta.

Espoossa kouluille on tarjolla tukea ja koulutusta kiusaamiseen, häirintään ja väkivaltaan. Opetustoimen mukaan espoolaisille kouluille lähetettiin tammikuussa uutta lisämateriaalia seksuaalisen häirinnän ja sosiaalisen median vaarojen käsittelyyn sekä henkilökunnalle ohjeita materiaalin käsittelyyn oppilaiden kanssa.

– Teemaa käsitellään lapsen ikä ja kehitysvaihe huomioiden eri tavoin osana opetussuunnitelman mukaista opetusta, toteaa opiskeluhuollon vastuualuepäällikkö Merja von Schantz Espoon kaupungilta.

Helsingin oppilashuollon päällikön Vesa Nevalaisen mukaan Helsinki on jo aiemmin ohjeistanut kouluja seksuaalisen häirinnän torjumiseksi. Lisäksi rehtoreille on järjestetty lyhyehkö koulutus.

– Opetushallituksella on menossa haku siitä, mitkä kunnat lähtisivät laatimaan tarkempia ohjeita muun muassa grooming-ilmiötä vastaan. Helsinki hakee mukaan tähän hankkeeseen, Nevalainen sanoo.

Lue myös:

Epäilyttävät lähestymiset voi estää ja ilmiantaa Instagramissa, ja monelle nuorelle se on arkea – "On ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa"

Psykologi: Koululaiset eivät kerro aikuisille netissä saamistaan seksiviesteistä, koska eivät pidä niitä vakavina

"Se on varmasti pisara valtameressä, mitä me kuullaan" – Asiantuntijat kehottavat aikuisia puhumaan grooming-ilmiöstä

Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut

Uutta tietoa Tampereella koulutyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista: Tutkitaan raiskausta ja raiskauksen yritystä, kolme avointa kysymystä

Oulun poliisilta harvinainen varoitus: Varoittaa tyttöjä ulkomaalaistaustaisista miehistä somessa