Monet puoluejohtajat ovat huolissaan sopimisen pirstaloitumisesta.

Puolueiden puheenjohtajat pohtivat työelämän muutostarpeita SAK:n tentissä perjantaina. Hanna Gråsten

Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtasivat perjantaina palkansaajajärjestö SAK:n vaalitentissä. Keskustelu keskittyi työelämään.

SAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta toi torstaina esille huolensa siitä, että työmarkkinat ovat politisoituneet. Hänestä työmarkkinoista on yritetty tehdä politiikan väline todellisen pitkäjänteisen kehittämisen sijaan. Elorannan syyttävä sormi osoitti pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallitukseen, mutta hänestä kehityksen alullepanija oli Elinkeinoelämän Keskusliitto (EK), joka vetäytyi työehtosopimisesta. Elorannan mukaan vetäytymisen vaikutukset ulottuvat laajemmalle kuin työehtosopimisiin.

EK on irtisanonut ison joukon keskeisiä keskusjärjestöjen välisiä sopimuksia, jotka koskevat työehtoja. Taustalla on EK:n sääntömuutos, jonka mukaan se ei voi enää olla neuvotella työehdoista palkansaajakeskusjärjestöjen kanssa. Neuvottelut ovat siirtyneet liittojen harteille.

Perjantaina SAK:n vaalitentissä puolueiden puheenjohtajilta kysyttiin, mitä vaikutusta työmarkkinasyksyn kähinöillä on. Ay-liikkeen ja hallituksen välit ovat olleet tulehtuneet etenkin irtisanomisesityksen vuoksi, ja useat liitot ovat olleet lakossa.

– Täytyy sanoa, että EK:n päätös vaikeutti asiasta sopimista. Kyllä se nähtiin tässäkin yhteydessä, ettei ole oikein ketään, kenen kanssa puhuisi. Mandaattia ei oikein kenelläkään ollut keskustella, pääministeri Sipilä totesi.

Päätöksiä työpaikoilla

Sipilä ja valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) korostivat sitä, että työelämää koskevista asioista pitäisi päättää mahdollisimman paljon työpaikoilla. Lainsäädännöstä vastaa hallitus ja eduskunta, mutta muutoksia tulisi valmistella kolmikannassa, Sipilä linjasi.

– Se, mitä EK:n päätös kuvastaa, on, että työelämä muuttuu aika hurjaa vauhtia ja tarve paikalliselle sopimiselle korostuu. Huoli on todella se, että samaan aikaan kun sopiminen pirstaloituu, pitää pitää huolta siitä, että voidaan yhdessä asioista sopia, Orpo totesi.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sanoi olevansa EK:n päätöksestä pahoillaan. Rinne korosti kannattavansa paikallista sopimista, kunhan se ei ole sanelua.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson totesi, että kulunut työmarkkinasyksy on osoitus siitä, miltä tilanne näyttää silloin, kun luottamus ja yhteistyösuhteet eivät ole kunnossa.

”Mikään järjestö ei senaatti”

Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto pitää SAK:n kritiikkiä on perusteltuna. Hänestä EK:n vetäytymispäätös ei ollut hyvä.

– Jos ajattelee tulevaisuuden haasteita, ekologista rakennemuutosta ja ilmastonmuutoskysymyksiä, joissa pitäisi olla isot sopijapuolet mukana. Kolmikanta on paikallaan silloin, kun päätetään työelämää koskevista kysymyksistä, Haavisto katsoo.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on SAK:n Elorannan kanssa samaa mieltä siitä, että työmarkkinat ovat politisoituneet.

Sinisten puheenjohtaja, eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho katsoo, että työmarkkinajärjestöt ovat edelleen merkittäviä asiantuntemuksensa osalta.

– En sanoisi, että tämä uusi aika, mihin on tultu, olisi politisoinut sitä, vaan demokratisoinut sitä. Meidän on aika tunnistaa, ettei mikään edunvalvontajärjestö ole Suomen senaatti.

EK:n päätös vetäytyä työehtosopimisesta on herättänyt aiemminkin kritiikkiä. Kun EK ilmoitti asiasta viime vuonna, esimerkiksi Palvelualojen Ammattiliiton puheenjohtaja Ann Selin kysyi, haluaako EK nyt julistaa sodan. Tuolloin EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies totesi, että hänestä päätöksestä on turha provosoitua, koska asia oli tiedossa sääntömuutoksen vuoksi.