Rikesakoista ropisee rahaa niin paljon, että tuotot ylittivät viime vuonna odotukset 10 miljoonalla eurolla. Tämä johtuu ennen muuta lisääntyneestä automaattivalvonnasta.

Poliisin liikenneturvallisuuskeskuksen johtajan mukaan automaattisten nopeusvalvontakameroiden määrä on kasvanut moninkertaiseksi muutamassa vuodessa. Lisäksi vuonna 2016 voimaan tullut rikesakon puuttumiskynnyksen lasku kahdeksasta seitsemään km/h on osaltaan nostanut rikesakkomääriä.

Ajonopeuksien valvonta on tärkeää, mutta se sai myös kritiikkiä Ylen aamu-tv:ssä Autoliiton viestintäpäällikkö Jukka Tolvaselta ja onnettomuustutkija Timo Tervolta. Heidän mielestään esimerkiksi poliisin tiedotuksessa keskitytään aivan liikaa automaattiseen nopeusvalvontaan eli peltipoliiseihin.

Yhdeksi esimerkiksi peltipoliiseista Tolvanen nosti Kehä I:n tilanteen.

– Se on yksi turvallisimpia teitä mitä löytyy, ja nyt siellä on 35 kameratolppaa. Varmasti sieltä tulee hyvin rahaa, mutta entä jos kameroita laitettaisiin oikeasti vaarallisiin paikkoihin ja kerrottaisiin kamerasta?

Tolvasen mukaan kyse on valinnasta: halutaanko parantaa liikenneturvallisuutta vai kerätä mahdollisimman paljon rahaa.

Tähän onnettomuustutkija ja liikennelääketieteen emeritusprofessori Tervo vielä totesi, että kyse ei ole nopeusvalvonnan vastustamisesta vaan painotuksista: nopeuden korostaminen liikenteen riskitekijänä on mennyt hänen mielestään liiallisuuksiin.

– Emme ole eri mieltä siitä, pitääkö nopeuksia valvoa, mutta se satsaus on ehkä mennyt nyt överiksi, ja nämä puuttumiskynnyksetkin ovat pieniä.

Tolvasen ja Tervon mielestä pitäisi keskittyä entistä enemmän myös liikenneturvallisuuden valvontaan muilla tavoin, ei vain automaattiseen nopeusvalvontaan. Kameroita voisi heidän mukaansa laittaa esimerkiksi vaarallisiin risteyksiin.

– Liikenneonnettomuuksien merkittävin syy on kuljettajan kunto: sairaus, itsemurha, huono ajokunto, päihteet ja niin edelleen. Valvonnassa käytetään, ainakin sakotuksessa mitattuna, ylivoimaisesti eniten automaattivalvontaa, ja sehän kohdistuu suureen osaan kansalaisia, jotka eivät ole riskikuljettajia, Tervo sanoi.

Tervo on nälvinyt peltipoliiseja aiemminkin. Hän kertoo yrittävänsä saada perille kahta asiaa.

– Kuljettajan tilan valvontaan pitää panostaa enemmän. Automaattivalvontaa, joka on meillä mennyt synonyymiksi nopeusvalvonnan kanssa, voitaisiin laajentaa ja monipuolistaa.

Poliisitarkastaja: Kamerat risteyksissä ovat seuraava askel

Poliisihallituksen poliisitarkastaja Heikki Ihalaisen mukaan seuraava askel kehitystyössä on automaattivalvonnan sijoittaminen risteyksiin. Hän kuitenkin muistutti, että automaattivalvonnan osuus kaikesta valvonnasta on pieni, kymmenen prosenttia.

Ihalainen, kuten myös Tervo ja Tolvanen, olivat sitä mieltä, että kentällä pitäisi olla enemmän poliiseja. Peltipoliisi kun ei ole ratkaisu kaikkiin ongelmiin.

– Ehkä tässä pitäisi enemmän keskittyä päihteisiin. Huumausainekuskeja on aika paljon, Ihalainen sanoi.

Ihalainen lisäsi, että poliisi puhalluttaa ihmisiä miljoona kertaa vuodessa. Hänen mukaansa määrä kertoo siitä, että automaattivalvonta on osaltaan vapauttanut aikaa muuhun työhön liikenteessä.

Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi julkaisi huhtikuun alussa tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan kiinteä kameravalvonta laski ajoneuvojen keskinopeuksia valvotuilla tieosuuksilla.

Lue myös:

Minkä hallitus mokasi, sen nopeusvalvonta paikkasi – rikesakkotuotot ylittävät odotukset 10 miljoonalla eurolla

Emeritusprofessori jatkaa peltipoliisien nälvimistä: "Mennyt liiallisuuksiin"