*BRYSSEL *Suomen europarlamentaarikot eivät lämpeä ajatukselle perustaa eurovaaleihin yhteiseurooppalainen vaalipiiri Britannian EU-eron jälkeen.

Euroopan parlamentissa on 73 brittiedustajaa. EU-sopimukset eivät määrää, mitä tyhjentyville paikoille tapahtuu jäsenmaan erotessa, joten asia täytyy ratkaista jäsenmaiden ja parlamentin kesken.

Italia ehdotti (siirryt toiseen palveluun) kaksi viikkoa sitten jäsenmaiden neuvoston kokouksessa, että Britannialta jäävät 73 paikkaa pitäisi täyttää seuraavissa eurovaaleissa yhteiseurooppalaiselta listalta.

Ideana on, että listan ehdokkaita voisi äänestää kaikissa jäsenmaissa nykyisten jäsenmaakohtaisten ehdokkaiden lisäksi. Samaa Jean-Claudea voisi siis jatkossa äänestää yhtä hyvin Rovaniemellä, Roomassa kuin Romaniassakin.

Myös Ranskan uusi presidentti Emmanuel Macron ilmoitti vaaliohjelmassaan (siirryt toiseen palveluun) tukevansa yhteiseurooppalaisen listan perustamista seuraavissa eurovaaleissa 2019, jos Brexit-neuvotteluiden aikataulu sen mahdollistaa. Hänen mukaansa tarkoitus on herätellä Euroopan tason keskustelua EU:n suunnasta.

Yhteiseurooppalainen ehdokaslista ei saa kovin laajaa kannatusta suomalaismeppien keskuudessa.

– Ajatuskin siitä on aivan absurdi. Ei kannata yrittää pakottaa ihmisiä kiinnostumaan asioista, jotka ovat valovuoden päästä heidän arkielämästään, sanoo Pirkko Ruohonen-Lerner (ps.). Hänen mukaansa parempi idea olisi säästää EU-rahaa vähentämällä meppien määrää 73:lla.

Pirkko Ruohonen-Lerner (ps) Euroopan parlamentissa. Eric Vidal / EP

Tutkimuslaitos Bruegel on laskenut (siirryt toiseen palveluun), että yksi europarlamentaarikko maksaa veronmaksajille vuodessa noin 555 000 euroa. Säästöä kertyisi noin 40 miljoonaa euroa vuodessa, kun parlamentin koko vuosibudjetti on 1,9 miljardia euroa.

Haastatelluista kokoomuslaisista sekä Petri Sarvamaa että Henna Virkkunen ovat sitä mieltä, että Britannian paikat pitäisi vain poistaa parlamentista, jolloin sen paikkamäärä laskisi 678:aan.

– Nämä paikat pitää jättää täyttämättä. Mutta en usko että se tulee menestymään. Poliitikothan eivät halua ikinä luopua mistään paikoista vaan kaikki jakkarat halutaan täyttää, Virkkunen sanoo.

Anneli Jäätteenmäki (kesk.) on hänkin säästölinjalla.

– Minusta se on eliittilista. Vaikka on kiinnostunutkin eurooppalaisista asioista, niin miten ihmiset tuntevat niitä ehdokkaita, Jäätteenmäki sanoo, ja arvelee, että listalle päätyisivät lähinnä europuolueiden johtohenkilöt.

Heidi Hautala ja Miapetra Kumpula-Natri Yle

Europarlamentin poliittisista ryhmistä vihreät on ilmoittanut kannattavansa eurooppalaista listaa. Ajatus on saanut kannatusta myös sosiaalidemokraattien S&D-ryhmässä, jonka puheenjohtaja Gianni Pittella on sanonut tukevansa (siirryt toiseen palveluun) ajatusta.

Miapetra Kumpula-Natri (sd.) kuuluu yhteiseurooppalaisen listan kannattajiin.

– Tunnelma eurovaalikopissa olisi eurooppalaisempi kun sen suomalaisen mepin lisäksi voisi valita eurooppalaismepin. Tätä ajatusta kannattaa viedä eteenpäin, Kumpula-Natri sanoo.

Vihreiden Heidi Hautala ei ole vielä päättänyt kantaansa eurooppalaiseen yhteisvaaliin. Hän huomauttaa, että idea ei olisi suomalaisehdokkaiden kannalta suotuisa.

– Suomalaisten mahdollisuus ikinä menestyä sellaisella listalla sellaisten maiden rinnalla, joissa on 30 miljoonaa ihmistä, on heikko, Hautala sanoo.

– Meillä on ollut Ari Vatanen, joka oli Ranskan meppinä, ja Alexander Stubb, joka antaa haastatteluja Financial Times -lehdelle, mutta ei meillä oikein ole muita, Hautala sanoo.

Ari Vatanen on toiminut sekä Suomen että Ranskan edustajana Euroopan parlamentissa. EP

Italian ja Macronin idea yhteiseurooppalaisesta vaalilistasta ei ole uusi, vaan vastaavaa on yritetty saada aiemminkin läpi. Vuonna 2009 tehty esitys ei selvinnyt edes parlamentin omasta käsittelystä.

Helmikuussa 2017 parlamentti hyväksyi päätöslauselman (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan "Euroopan parlamentin vaalien ylikansallista luonnetta olisi entisestään vahvistettava". Bruegelin mukaan yhteiseurooppalainen lista vaatisi kuitenkin muutoksia unionin perussopimuksiin, sillä nykysääntöjen mukaan parlamentaarikot pitää valita jäsenmaista suhteellisuusperiaatteen mukaan.

Viime vaaleissa 2014 eurovaalien eurooppalaista ulottuvuutta yritettiin nostaa kokeilulla, jossa jokainen europuolue nimitti oman kärkiehdokkaansa. Kärkiehdokkaat kävivät kampanjoimassa eri jäsenmaissa ja väittelivät toisiaan vastaan televisiossa.

Eniten ääniä vaaleissa sai Euroopan kansanpuolue EPP, jonka kärkiehdokas Jean-Claude Juncker nostettiin komission puheenjohtajaksi. Puolueet eivät ole kuitenkaan vielä päättäneet, jatketaanko kärkiehdokasmenettelyä vuoden 2019 eurovaaleissa.