Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. alle 30 min yli 2 tuntia Lähde: Tilastokeskus, Google

Kun sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenneuudistus toteutuu vuonna 2019, täyden palvelun ympärivuorokautinen päivystys keskitetään 12 sairaalaan, jotka on merkitty karttaan risteillä.

Muista keskussairaaloista tulee rasteilla merkittyjä satelliittisairaaloita, joissa on suppeampi ympärivuorokautinen päivystys. Esimerkiksi synnytysosastojen kohtalo on vielä epäselvä.

Laaja päivystys säilyy viiden yliopistollisen keskussairaalan lisäksi todennäköisesti Lahden, Porin, Lappeenrannan, Jyväskylän, Seinäjoen, Joensuun ja Rovaniemen keskussairaalassa. Oheinen kartta perustuu tähän olettamukseen, vaikkei hallitus olekaan vielä vahvistanut tietoja. Ahvenanmaa jää uudistuksen ulkopuolelle.

Välimatkat lähimpään täyden palvelun päivystyssairaalaan muodostuvat pitkiksi etenkin Lapissa ja Itä-Suomessa. Kartalla näkyy punaista myös Länsi-Uudellamaalla ja Keski-Pohjanmaan alueella.

Kuinka pitkäksi matka päivystykseen venyy?

Kartta rakentuu Tilastokeskuksen väestöruuduista, joiden koko on 5 x 5 km (25 neliökilometriä). Välimatkalaskurilla on laskettu automatkojen ajat ja välimatkat joka ruudun keskipisteestä täyden palvelun päivystyssairaalaan.

Miltei 1,2 miljoonalle suomalaiselle tulee yli tunnin ajomatka lähimpään täyden palvelun päivystyssairaalaan.

Kartan värit kuvastavat lyhintä ajomatkaa täyden palvelun päivystyssairaalaan. Inforuuduissa näkyy kustakin väestöruudusta tarkempia tietoja, kuten asukasluku ja kunta, jonka alueella ruudun keskikohta sijaitsee.

Laatimamme taulukko osoittaa, että miltei 1,2 miljoonalle suomalaiselle tulee yli tunnin ajomatka lähimpään täyden palvelun päivystyssairaalaan. Yli 65-vuotiaat ovat yliedustettuja joukossa, jonka matka täyden palvelun päivystyssairaalaan muodostuu pitkäksi.

Mitä laaja päivystys on?

Hallituksen päätöksen mukaan 12 sairaalaa tarjoaa tulevaisuudessa "kattavaa päivystystä". Vielä ei ole ihan selvää, mitä tämä tarkoittaa, mutta jotain olettamuksia voi tehdä.

– Lääkäriliiton raportin mukaan laajaan päivystykseen kuuluu 10–12 erikoisaluetta ympäri vuorokauden, toteaa lääkintöneuvos Timo Keistinen sosiaali- ja terveysministeriöstä.

Eri erikoisalueita ovat mm. lastentaudit, gynekologia, neurologia, sisätaudit, ortopedia, traumatologia ja pehmytkudoskirurgia. Myös satelliittisairaalat tarjoaisivat ympärivuorokautista päivystystä, mutta erikoisalueiden määrä olisi suppeampi. Keski-Pohjanmaalla on huomattava väestömäärä, lähes 100 000 ihmistä, siellä tarvitaan erikoissairaanhoitoa, vaikkei täyden palvelun sairaalaa.

– Kokkolaan tarvitaan ainakin synnytyspäivystys. Ympärivuorokautiseen päivystykseen on sisällytettävä tiettyjä toimenpiteitä, muttei välttämättä esimerkiksi neurologista päivystystä. Välimatkat ovat pitkiä. Tilanne on sama Kainuun keskussairaalassa. Siellä tarvitaan varsin laajaa päivystystä muttei välttämättä 12 erikoisaluetta.

Lääkintöneuvos Timo Keistinen Kuva: YLE/ Kjell Vikman

Itä-Lapissa taas väestöä on suhteellisen vähän, eikä erikoissairaanhoitoa ole. Potilaat hoidetaan Rovaniemellä, sanoo Keistinen.

Väestöpohja ja matka-ajat ratkaisevat

On todennäköistä, että esimerkiksi Lappeenrannan keskussairaalaan jää laaja päivystys, vaikka väestöpohja on varsin pieni, noin 120 000 henkilöä. Saimaan vesistön halkomassa maakunnassa matka-ajat venyvät pitkiksi.

Toisaalta taas esimerkiksi Lahdessa ratkaisee väestöpohja. Vaikka matka-ajat muihin suuriin sairaaloihin ovat lyhyitä, Lahden tienoolla asuu niin paljon ihmisiä, että laaja päivystys on Keistisen mukaan perusteltua.

Sote-uudistuksen edetessä jää myös suuria eroja sekä eri satelliittisairaaloiden että täyden palvelun päivystyssairaaloiden välille.

Savonlinnan keskussairaala on maan pienin, ja siellä on nykyään 4–5 erikoisaluetta kattava ympärivuorokautinen päivystys. Vaasan keskussairaala taas tarjoaa päivystystä yli kymmenellä erikoisalueella.

Toisessa ääripäässä on Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala, jonka ympärivuorokautinen päivystys kattaa 40–50 erikoisaluetta.

– Hyksin ympärivuorokautinen päivystys palvelee koko maata ja kattaa 40–50 eri erikoisaluetta, kuten tietyt silmätoimenpiteet, rintakehäkirurgian ja lasten sydänkirurgian, sanoo Keistinen.

Keistinen uskoo, että erikoisalueiden määrä vähenee pienehköjen satelliittisairaaloiden ympärivuorokautisessa päivystyksessä.

– Määrä vähenee joissakin sairaaloissa, kuten niin sanotuissa aluesairaaloissa. Usein tarvitaan kaksi erikoisaluetta kattava päivystys, johon kuuluvat esimerkiksi yleislääketiede ja akuuttilääketiede, sanoo Keistinen.

Keistisen mukaan paras tieto tarpeista on paikallisella tasolla. Päätökset tehdään uusilla sote-alueilla, kun sote-uudistus on tullut voimaan 2019.

Tarvitaanko lääkärihelikoptereita lisää?

Yksi sote-uudistukseen ja päivystyspalveluiden saatavuuteen liittyvä tekijä on lääkärihelikoptereiden lukumäärä. Nykyään lääkärihelikoptereita on koko maassa kuusi, mutta Keistisen mukaan määrän lisääminen voisi olla perusteltua.

Vaihtoehto voisi olla lisätä ambulansseja, joita saa 10 yhden helikopterin rinnalla.

– Lappeenrannan seudulla olisi tarvetta yhdelle helikopterille, samoin ehkä Vaasan-Seinäjoen tienoolla. Se vaatisi kuitenkin varsin suurta taloudellista panostusta. Vaihtoehto voisi olla lisätä ambulansseja, joita saa 10 yhden helikopterin rinnalla, sanoo Keistinen.

On siis arvioitu, että lääkärihelikoptereiden tarve määräytyy näillä alueilla joissakin tilanteissa sen mukaan, minne päivystykset keskitetään.

– Näin voi sanoa. Alueilla joilla ei ole lääkärihelikoptereita on toisaalta tapana hyödyntää enemmän ambulanssikuljetuksia tai käyttää enemmän resursseja ensihoitoon, jotta hoitoa tarvitsevat tavoitettaisiin paremmin, sanoo Keistinen.

Alun perin julkaistu Svenska Ylellä. Tekijöinä Peter Sjöholm, Linus Lång ja Malin Ekholm. Suomenkieliseen versioon tehty muutama täydennys koskien Itä- ja Pohjois-Suomea. Käännös Arto Paljakka.