Helsingin yliopiston alainen Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti, Krimo, julkaisi pari viikkoa sitten henkirikoskatsauksen. Ylekin uutisoi näyttävästi tutkimuksen, jonka mukaan henkirikokset ovat lisääntyneet.

Vähemmälle huomiolle Henkirikoskatsauksessa (siirryt toiseen palveluun) jäi se, että siinä eroteltiin romanit muista suomalaisista. Krimon tilaston mukaan romanit syyllistyvät henkirikoksiin kuusitoista kertaa useammin kuin muut suomalaiset.

Paula Collin / Yle

Loukkaa romaneja

Romanijärjestöt ovat tyrmistyneitä tilastointitavasta, jossa romanit erotellaan omaksi ryhmäkseen. Heidän mielestään tutkimus antaa kuvan, että romanit eivät olisi suomalaisia.

– Minusta tämä on loukkaus koko romaniväestöä kohtaan. Tämä täyttää lähes kaikki rasismin merkit, sanoo Romaniasiain neuvottelukunnan varapuheenjohtaja, sosiaalineuvos Väinö Lindberg.

Romanijärjestöt saivat tietää Krimon tilastointitavasta tällä viikolla Ylen pyydettyä haastatteluja aiheesta.

– Vaikea sanoa, onko se tarkoituksellista rasismia, vai onko vain niin, että kerta kaikkiaan ei ole ajateltu tarpeeksi asioita, jotka yhteiskunnassamme vaikuttavat, sanoo Suomen Romaniyhdistyksen projektipäällikkö Päivi Majaniemi.

Tilastointitapaa ihmettelee myös etnisten suhteiden professori Suvi Keskinen Helsingin yliopistosta.

– Yleensä etnisyyttä ei Suomessa tilastoida ja sen takia ihmettelen, miksi romanit on haluttu erotella muusta suomalaisesta väestöstä nimenomaan rikollisuuden pohjalta, Keskinen sanoo.

Näin Krimo erottelee romanit rikostilastoista Henkirikosseurannan romaneita koskeva tieto perustuu henkilön etu- ja sukunimeen sekä rikosilmoituksen tapauskuvaukseen. Poliisi ei kirjaa ihmisten etnisyyttä.

Nimistöhakujen perustana on käytetty Sosiaalisen Tutkimustoimiston vuonna 1954 kokoamaa luetteloa romanisuvuista.

Romaniksi henkilö tilastoidaan, mikäli henkilö on nimen perusteella todennäköisesti romani ja tapauskuvauksesta ilmenee, että kyse on romanikulttuuriin itsensä identifioivasta henkilöstä.

Tietojen keruun perustana on Suomen lainsäädännössä Krimolle vahvistetut tehtävät.

Tietosuojalain 4§:n ja 6§:n mukaan etnistä taustaa koskevan tiedon käsittely on sallittua tieteellistä tutkimusta ja tilastointia varten. Lähde: Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti, Krimo

Epäreilua vähemmistöjä kohtaan

Väinö Lindberg sanoo, että useat Suomessa toimivat romanijärjestöt pohtivat parhaillaan, miten Krimon tilastointitapaan pitäisi suhtautua. Lindberg on lähestynyt järjestöjä asian tiimoilta jatkotoimenpiteitä varten.

– Aion kyllä pyytää selvityksen tästä tutkimuksesta, Lindberg sanoo.

Päivi Majaniemi sanoo, että Krimon tekemä henkirikoskatsaus on epäreilu pieniä vähemmistöjä kohtaan. Suomessa asuu vain noin 12 000 romania, joten Majaniemen mukaan myös aineisto on silloin pieni ja antaa vääristyneen kuvan.

– Jos osaa lukea tätä tilastoa oikein, se ei ole näin kammottava kuin miltä se näyttää. Siinä nyt todella pieni luku leimaa jälleen kerran kaikki romanit.

Majaniemi viittaa siihen, että vuodessa vain muutama romanimies kuolee henkirikoksen uhrina. Tilannetta pahentaa tosin se, että useimmiten syyllinen on toinen romanimies.

Professori Suvi Keskisen mielestä romanien tilastointi muista suomalaisista erikseen voi olla pidemmän päälle haitallista romaniväestölle.

– Sen tyyppisiä näkökulmia, joissa rikollisuus liitetään romaneihin, pitäisi harkita vahvasti. Tällä voi olla sellaisia seurauksia, että vahvistetaan ennakkoluuloja, joita valtaväestön piirissä on romaneja kohtaan.

Perusarvojen vastaista

Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti on ihmeissään rasismisyytöksistä. Kriminologian yksikön johtaja Janne Kivivuori sanoo, että instituutti on valmis keskustelemaan romanijärjestöjen kanssa tutkimuksistaan.

– Krimo ja sen edeltäjä Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos on tutkinut rasismia, rasistisia rikoksia sekä toiminnallaan pyrkinyt johdonmukaisesti tukemaan rasismin vastaista työtä. Rasismi tai sen tukeminen on instituutin perusarvojen vastaista.

Rasismisyytöksistä nousseen kohun tekee oudoksi se, että Krimo ja sen edeltäjä Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos ovat julkaisseet henkirikostilastoja vuodesta 2002 alkaen. Etniset ryhmät, kuten romanit, on tilastoitu erikseen vuoden 2008 jälkeen.

– Se on nähty tärkeäksi sen takia, että nähtäisiin eroja näissä etnisissä ryhmissä, muun muassa maahanmuuttajien rikollisuudessa, Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin yliopistotutkija Martti Lehti sanoo.

– Olemme halunneet tuoda esiin, että meillä on tällainen ryhmä, jonka kuolleisuus henkirikoksiin on aivan valtavan korkea, Lehti perustelee romanien erottamista omaksi ryhmäkseen tilastoissa.

Tilastot kertovat yhteiskunnan ongelmista

Tilastojen mukaan romanien henkirikoskuolleisuus kantasuomalaisiin verrattuna on kymmenkertainen.

Paula Collin / Yle

Päivi Majaniemi ei ymmärrä valtaväestön ja romanien välisen erottelun tarpeellisuutta.

– Jos me olemme Suomen kansalaisia, en ymmärrä, miksi meidät pitää vielä etnisesti erotella rikostilastoissakin ongelmaksi. Mitä lisäarvoa se tuottaa, että siellä on Suomen kansalaiset ja romanit omana ryhmänään?

Kriminologisen yksikön johtaja Janne Kivivuori sanoo, että rikollisuutta koskevan tutkimuksen keskeinen tehtävä on selvittää uhriksi joutumisen ja rikollisuuden jakautumista eri väestöryhmissä. Myös etninen tausta otetaan huomioon.

– Jos johonkin väestöryhmään kohdistuu väkivaltaa keskimääräistä enemmän, kyseessä on perusoikeusongelma, johon voidaan etsiä ratkaisuja tutkimustiedon avulla, Kivivuori selittää.

Noin 60-sivuinen Krimon julkaisema Henkirikoskatsaus ilmestyy kerran vuodessa. Siinä käsitellään laajasti henkirikollisuuden sosiaalisia piirteitä. Nyt huomiota saanut romanien osuus, on nostettu esiin kahdessa taulukossa.

Kivivuoren mukaan etniset vähemmistöt henkirikosten uhreina ja tekijöinä on merkittävä yhteiskunnallinen kysymys. Erot eri ryhmien henkirikoskuolleisuudessa kertovat syvemmistä ongelmista yhteiskunnassa.

– Jatkossa olisi hyvä pohtia myös tutkimustiedon lisäämistä ja syventämistä, Kivivuori sanoo.

Varsinainen ongelma on syrjintä

Suomen Romaniyhdistyksen projektipäällikkö Päivi Majaniemi sanoo, että asiaa on todellakin syytä pohtia.

– Kun julkaistaan tutkimuksia, pitäisi olla vähän tarveharkintaa, miten ne kohdistuvat. Tällainen pieni aineisto on epäreilua pienille väestöryhmille.

Romanien henkirikoskuolleisuus on prosenttien valossa suurta, mutta lukumääräisesti pientä.

– On vähän loukkaavaa, että romanit nousevat sieltä esiin matemaattisesti oikein, mutta suhteutettuna väärin, Päivi Majaniemi sanoo.

– 2000-luvulla on keskimäärin vuosittain surmattu kaksi romanimiestä. Se on aika erikoista, että se henkirikollisuus on pelkästään miesten välistä, sanoo Krimon tutkija Martti Lehti.

Väinö Lindberg toivoo, että jatkossa romanien henkirikoksia ei kirjattaisi muista suomalaisista erikseen.

– En minä kiellä, etteikö ikäviä asioita tapahtuisi, mutta pitääkö tällä tavalla leimata?

Päivi Majaniemen mielestä tutkimuksen antama kuva romaneista on väärä.

– Romanit kokevat halveksuntaa, syljeskelyä, syrjintää julkisissa tiloissa kantasuomalaisen väestön taholta. Se on varsinainen ongelma, ei se, että me olisimme kauhean väkivaltaisia tai tapettaisiin toisiamme kaiken aikaa.

Romaneja etsitään nimen perusteella

Yksi ihmetystä herättänyt seikka on ollut myös se, miten tutkimus on tehty, sillä poliisit eivät kirjaa rikosilmoituksiin epäiltyjen etnistä taustaa.

Henkirikoskatsaus 2018 -tutkimuksen tekijä Martti Lehti kertoo, miten romanit eroteltiin muista rikoksentekijöistä.

– Nämä ovat meidän itsepoimimiamme tietoja, ja ne perustuvat romanien suku- ja etunimistöön sekä rikosilmoitusten selostusosiin. Näin romanit pystytään aika hyvin poimimaan, ja se on ihan laillisesti sallittua tutkimustarkoitukseen.

Lehden mukaan rikostietojen kerääminen romaneista auttaa arvioimaan sosiaalisten ongelmien kasautumista ja etsimään keinoja romaniväestön aseman ja olosuhteiden korjaamiseksi.

– 1970-luvulle saakka oli vielä aika helppo tehdä romanitutkimusta. Sen jälkeen romaniyhteistön asenne on muuttunut aika tutkimuskielteiseksi.

Lue lisää:

Henkirikoksissa raju kasvu viime vuonna eikä kehitys kääntynytkään tänä vuonna – "Ei tilanne katastrofaalinen ole"

Neljä nimekästä yrittäjää haki työtä romaninimillä, yhtäkään ei kutsuttu työhaastatteluun – "Työelämä ei ole yhdenvertainen romaneille tai muille vähemmistöille"

Rasismiin kyllästynyt romani alkoi kitkeä ennakkoluuloja, mutta törmää jatkuvasti samoihin kysymyksiin – tässä 9 vastausta

Maria Tuominen pitää kodin siistinä ja silittää miehen paidat: "Meidän kulttuurissamme ei ole mitään salattavaa, mutta on asioita, joista ei voi julkisesti puhua"