Sporene fra finanskrisen skræmmer på lejlighedsmarkedet i København.

Lars Nielsen, f. 1960, er journalist og klummeskribent på Finans. Karrieren begyndte på Horsens Folkeblad, men blev hurtigt videreført på Jyllands-Posten, hvor han for to år siden fejrede sit 25 års jubilæum. Vejen er gået forbi sportsredaktionen, Christiansborg og erhvervsredaktionen. I de senere år har Lars Nielsen specialiseret sig i privatøkonomi og skriver bl.a. en ugentlig klumme om emnet med et helt særligt schwung. Fritiden går med at pleje en 22 år gammel Mazda MX 5, løb i mere og mere adstadigt tempo samt en markant og ifølge familien højlydt interesse for og medejerskab af fodboldklubben Manchester United.

Lejlighedspriserne i København er steget 23 kvartaler i træk, og intet tyder på, at det slutter nu. 2018 er startet med svagt stigende priser, og priserne er nu så høje, at købere bør gardere sig mod prisfald, lyder rådet fra Nordea Kredit.

Der skal kun en beskeden renteforhøjelse til, før markedet rammes af rentechok. Eneste gardering er at tage et lån med fast rente. For stiger renten, vil kursen på obligationen bag lånet falde, og dermed falder restgælden.

»De første måneder har måske været lidt sløve, men alt tyder på, at priserne vil fortsætte opad. Det er faktisk bekymrende. For jo højere, vi kommer op, desto større er risikoen for et større fald, når renterne stiger igen,« siger boligøkonom i Nordea Kredit Lise Nytoft Bergmann.

Netop lejlighedspriserne i København blev ramt ekstraordinært hårdt af finanskrisen, og det tog næsten 10 år for lejlighedsmarkedet at komme sig. Kvadratmeterprisen for en gennemsnitslejlighed var ca. 32.000 kr. i 2006 inden finanskrisen. Først i 2015/16 var priserne tilbage på det niveau.

Relativt mange købte på toppen, og de skulle altså vente ca. 10 år, før det tabte var indhentet.

Bag fremgangen på det københavnske lejlighedsmarked gemmer der sig den glædelige nyhed, at der er fremgang i økonomien og i servicesektoren. Netop i servicesektoren er der mange job i storbyerne. Det betyder, at de fleste vil have råd til at blive boende i lejlighederne, selv om priserne skulle falde.

»Men man skal ikke glemme den mentalte bagage, der ligger i at være stavnsbundet til en bolig, man ikke kan sælge. Og hvis man sælger med tilpas stort tab, skal tabet måske finansieres med lån. Det bliver ikke et realkreditlån til en lav rente, men et forbrugslån til en rente på omkring 10 pct.,« siger Lise Nytoft Bergmann.

Ejerlejlighederne er meget omtalt, men fylder ikke så meget i statistikkerne, hvis man sammenligner med parcelhusmarkedet. Alligevel har det københavnske lejlighedsmarked stor betydning for andre boligtyper. Et prisfald på lejlighederne vil ramme villaerne i og omkring København og i Aarhus.

Med til at holde priserne i vejret er de rekordbillige lånemuligheder. Som udgangspunkt skal man kreditgodkendes til at kunne betale et 2 pct. lån med afdrag, hvis man vil købe en bolig. Og så længe kurserne på 2 pct. lånet er i top, er det med til at holde priserne oppe. Kursen på et 2 pct. lån med afdrag er i dag godt 98.

I København By er priserne steget i 23 kvartaler i træk. Da priserne var lavest under den seneste nedtur på boligmarkedet i 00’erne kostede 1 kvm lejlighed i København godt 20.000 kr. I dag koster den næsten 40.000 kr.

»Priserne er næsten fordoblede. Det er bekymrende, og vi ser gerne, at prisstigningerne begynder at løje af,« lyder det fra Lise Nytoft Bergmann.