12 migranter har været låst inde ombord på DFDS-færge i fem uger. Ingen lande vil lade dem komme i land.

- I øjeblikket vasker alle hænder. Der er ingen, der ønsker at tage disse stakkels mennesker i land, så de kan få en normal asylbehandling, eller hvad de nu ønsker.

Det siger administrerende direktør i rederiet DFDS, Niels Smedegaard, om den absurde situation, et af rederiets skibe er havnet i.

I fem uger har 12 blinde passagerer været ombord på rederiets færge Kaunas, der sejler i fast rutefart på Sortehavet mellem Tyrkiet og Ukraine.

Hverken Ukraine eller Tyrkiet vil imidlertid lade de 12 personer, der enten er migranter eller asylsøgere, komme i land, og derfor er de 12 uregerlige personer blevet låst inde på færgen og sejler frem og tilbage uden udsigt til at komme i land.

- Det er en usædvanlig situation. Men det er ikke første gang, vi oplever det. På mange af vores ruter er vi udsat for migranter. Så sent som her til morgen opdagede vi 10 migranter på et af vores skibe på vej fra Frankrig til England. Der skete så det, at da vi kom til havnen i Dover, så havde vi varskoet politiet, som tog disse personer i deres varetægt stille og roligt, fortæller Niels Smedegaard.

- Men i og med at Tyrkiet og Ukraine ikke overholder disse normale, internationale konventioner, så er der ingen, der vil tage imod dem, forklarer han.

'Ikke et dansk problem'

Han understreger, at de 12 personer ombord ikke er Danmarks problem, idet DFDS-færgen Kaunas sejler under litauisk flag.

- Hvis ikke Tyrkiet eller Ukraine vil tage imod dem, så falder det tilbage på flagstaten, i dette tilfælde Litauen. Derfor er vi i tæt kontakt med præsidentkontoret i Litauen, men de har ikke indtil nu haft den store erfaring med at tage mod flygtninge, så der er heller ikke den store hjælpe fra den front, siger Niels Smedegaard.

Kom ombord i lastbiler

De 12 migranter sneg sig ombord på DFDS-færgen i tyrkisk havn i lastbiler, og har nu været ombord i over en måned. De har ingen identifikationspapirer, men oplyser selv, at de er statsløse palæstinensere. DFDS vurderer dog, at de er migranter fra Algeriet eller Marokko.

DFDS-færgen Kaunas har i over en måned sejlet med 12 migranter ombord. Her ses vand i korridorerne, som de har sprøjtet ud fra en af de tre kahytter, de var blevet sat i. Foto: DFDS / TV 2

DFDS-færgen Kaunas har i over en måned sejlet rundt med 12 migranter ombord i Sortehavet. Her ses de skader, de har lavet i en af dørene til de tre kahytter, de blev sat i som en start. Foto: DFDS / TV 2

Det danske rederi har låst de 12 personer inde i kahytter, der bliver vogtet af vagter og har fået monteret gitre for vinduerne for at beskytte færgens passagerer og personalet.

- Det er af hensyn til besætningens sikkerhed, men også af hensyn til immigranternes egen sikkerhed. Nogle af dem har truet med at begå selvmord ved at springe i vandet, fortæller Niels Smedegaard.

Ild, slagsmål og selvmordsforsøg

- De startede med at smadre kabinerne. De har sat ild til sengetøjet og smidt det ud af vinduet, så det røg ned på trailerdækket, hvor der står lastbiler, der var ved at bryde i brand. En har angiveligt forsøgt at begå selvmord ved at hænge sig. Og de slås indbyrdes, så vi har måttet skille dem ad i nogle andre kabiner, remser han op.

Skader i en de døre, som 12 migranter er blevet sat bag ombord DFDS-færgen Kaunas, der har sejlet med dem i over en måned, efter de smuglede sig ombord i tyrkiske lastbiler. Foto: DFDS / TV 2

Rederiet har fået ubevæbnede vagter og tolke ombord, og sørger for lægehjælp, når der er behov for det. Men Niels Smedegaard understreger, at der snart må findes en løsning, så de 12 blinde passagerer kan komme i land.

- Vores besætning holder ikke til det ret meget længere. Det er en stor belastning, siger han.

'Man kan finde ud af det mange steder'

Men foreløbig er sagen til stor frustration for DFDS gået helt i baglås mellem Tyrkiet og Ukraine, færgens hjemland Litauen og migranternes formodede hjemlande Marokko og Algeriet.

- Vi mener, man må kunne finde en løsning. En række transportselskaber verden over bliver jo ramt af det her dagligt, og man kan finde ud af det i mange lande, herunder EU-lande, siger Niels Smedegaard.