Enhedslisten var med den aftaleskitse, som partiet havde forhandlet om med regeringen i skatteforhandlingerne, klar til at øge uligheden i samfundet mere end tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) gjorde med skattestoppet og med sine skattereformer i 2004 og 2007.

Det viser beregninger fra Skatteministeriet af Enhedslistens skitse, som den borgerlige tænketank Cepos har sammenlignet med Foghs reformer.

Kun Anders Fogh Rasmussens skattereform i 2009 øgede uligheden mere end Enhedslistens aftale.





Ros fra Cepos

Derfor høster Enhedslisten ros fra uventet kant i den borgerlige tænketank, Cepos.

- Det illustrerer, at Enhedslisten er villig til at acceptere en stigning i uligheden, når der gennemføres reformer. Noget tyder på, at et bredt flertal i Folketinget nu er villig til at se stort på, om uligheden stiger, når man gennemfører reformer. Og at man nu i stedet lægger fokus på, at reformerne øger velstanden og beskæftigelsen. Under VK-regeringen var det overdrevne fokus på gini-koefficienten med til at lamme reformdagsordenen. Hver gang nogen foreslog lavere marginalskat eller ændret satsregulering, blev det skudt ned med henvisning til øget ulighed. Vi må håbe, at der nu er indtruffet et nyt politisk paradigme med fokus på vækst og beskæftigelse frem for ulighed, siger cheføkonom Mads Lundby Hansen fra Cepos.

Ifølge den såkaldte gini-koefficient, som er et mål for uligheden i samfundet efter indkomstfordelingen, så øger Enhedslistens aftale uligheden med 0,19 procentpoint, viser beregninger fra Skatteministeriet, hvilket ifølge Cepos er næsten dobbelt så meget som Foghs skattestop.

Enhedslisten har i mange år kritiseret Foghs reformer for at øge uligheden målt på gini-kofficenten, men ifølge Enhedslistens hovedforhandler på skatteområdet, så var Enhedslisten klar til aftalen, fordi den øger uligheden mindre end det udspil, som regeringen oprindeligt kom med.

Aaen: Gini har fejl

Frank Aaen påpeger dog, at gini-koefficienten indeholder fejl, som gør, at modellen ikke kan stå alene.

- Gini-koefficienten har nogle tekniske fejl, som modvirkede det, der lå på bordet med begrænsningen af rentefradraget og øget beskatning af banker, som de ikke indregner ordentligt ind. Derfor stod vi reelt i en situation, hvor uligheden kun blev øget med 0,03 procentpoint, mener Frank Aaen.

I har jo talt meget om gini gennem årene, men kan man overhovedet bruge det til noget, hvis det ikke regner de elementer ordentligt ind?

- Nej, vi har faktisk prøvet at tale gini ned, fordi den ikke kan indregne alt.

Er gini ikke så vigtigt for jer længere?

- Spørgsmålet om ulighed er bestemt vigtigt, men der er andre faktorer end den matematiske gini, siger Frank Aaen.

Så gini er ikke det væsentligste element?

- Det er ikke det væsentligste, siger Frank Aaen.

K: Grænseløst hykleri fra Enhedslisten

Tidligere socialminister Benedicte Kiær (K) kalder det dog hyklerisk, at Enhedslisten bevæger sig væk fra gini-koefficienten som et væsentligt parameter.

- Det er grænseløst hykleri, når Enhedslisten nu ikke længere mener, at gini-koefficienten er så vigtig. I årevis har partiet fremhævet netop gini-koefficienten som et brugbart mål for, hvordan lighed/uligheden i samfundet udvikler sig. Da jeg var socialminister, pegede jeg på, at der er mange fejlkilder i beregningen, så gini-koeffienten ikke kan bruges til ret meget. Men Enhedslisten akkompagneret af S og SF holdt stædigt fast i gini-koeffienten og benyttede den mindste stigning til at beskylde VK-regeringen for at øge uligheden. Nu har partiet åbenbart selv fået øjnene op for svaghederne ved beregningsmetoden. Det er i bedste fald tragikomisk, siger hun.