Justitsminister: Politiet skal kunne blokere hjemmesider alene ved formodning om lovbrud

Politiet skal have ret til at blokere hjemmesider, hvis det antages, at de bruges til at bryde straffeloven, lyder det i forslag fra justitsminister Søren Pape Poulsen.

Et nyt lovforslag fra justitsminister Søren Pape Poulsen vil give politiet mulighed for at blokere hjemmesider, der formodes at blive brugt til at bryde loven.

Allerede i sommer varslede daværende justitsminister Søren Pind et forslag, der skulle give politiet mulighed for at blokere hjemmesider, der opfordrer til terror eller spreder ekstremistisk propaganda.

Med det nye forslag er internetcensuren imidlertid udvidet til alle dele af straffeloven, skriver avisen Arbejderen.

Forslaget kort Der kan ske blokering af hjemmesider, hvis der er grund til at antage, at der fra hjemmesiden foretages overtrædelse af straffeloven. Afgørelse om blokering af en hjemmeside træffes af retten ved kendelse efter politiets begæring. I kendelsen anføres de konkrete omstændigheder i sagen, hvorpå det støttes, at betingelserne for indgrebet er opfyldt. Kendelsen kan til enhver tid omgøres. Blokering må ikke foretages, såfremt indgrebet står i misforhold til sagens betydning og den ulempe, som indgrebet må antages at medføre. Det påhviler udbydere af telenet eller teletjenester at bistå politiet ved gennemførelsen af kendelser. Afviser den pågældende udbyder uden lovlig grund at bistå politiet, finder bestemmelsen i § 178 i retsplejeloven anvendelse. Politiet skal fjerne blokeringen, hvis de bliver bekendt med, at det ulovlige indhold er fjernet. Men de har ikke pligt til løbende at kontrollere indholdet af de blokerede hjemmesider. Kilde: Lovforslag

'Der er tale om en problemstilling, der ikke er begrænset til radikalisering, idet der også er set eksempler på hjemmesider, der er rettet mod Danmark, hvis indhold udgør en overtrædelse af andre straffelovsbestemmelser,' lyder det i Justitsministeriets overvejelser om forslaget.

Forslaget fylder små ti sider ud af et omfattende lovforslag på 200 sider. Ifølge jurist og direktør i tænketanken Justitia Jacob Mchangama er forslaget formentlig på kant med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.

»Det er uklart, hvad der er 'terrorfremmende propaganda', og hvad der er lovlige sympatierklæringer. Det gør det svært for den enkelte at forudsige, hvornår deling af terrormateriale er strafbart. Derfor er forslaget næppe foreneligt med Den Europæiske Menneskeretskonvention, der slår fast, at loven skal være klar og forudsigelig,« siger Jacob Mchangama til Arbejderen.

Mchangama kritiserer desuden den foreslåede model for, at politiet kan lukke hjemmesider uden først at høre personen, der ejer siden.

IT-Politisk Forening har i januar lavet en analyse af forslaget, hvori foreningen advarer mod tiltaget.

'Den nye beføjelse er meget vidtgående og kan føre til omfattende censur af internettet for de danske internetbrugere, som ikke er tilstrækkeligt teknisk kyndige til, at de kan omgå censuren (blokeringen),' skriver foreningens formand Jesper Lund.

'Justitsministeriet skriver selv, at bestemmelsen vil kunne anvendes på et meget stort antal sager,' fortsætter analysen.

Det er retten, som på politiets opfordring kan udstede en kendelse, der blokerer en hjemmeside, hvis 'der er er grund til at antage', at den udnyttes til at bryde straffeloven. Men det er stadig særdeles usikkert, hvilke krav der sættes til 'grund til at antage', skriver IT-Politisk Forening.

'Vi finder forslaget fuldstændigt uacceptabelt, fordi det kan føre til omfattende censur af internettet, og fordi forslaget i værste fald kan gribe dybt ind i grundlæggende rettigheder som adgangen til information og friheden til at danne sig sin egen mening,' skriver Jesper Lund.

Det fremgår af lovforslaget, at blokeringen skal ske via DNS-blokering, som The Pirate Bay tidligere har været et eksempel på. For mange Version2-læsere vil det muligvis være relativt nemt at omgå blokeringen, men sådan vil det ikke være for mange danskere, understreger Jesper Lund.