Alternativet er ikke et rødt parti. Det er heller ikke et blåt parti. Det er et grønt parti.

Det slog Alternativet fast i januar, da partiet sendte en mail rundt til landets medier, hvori der stod, at det for nylig havde »genbekræftet sin position som grøn – og dermed hverken rød eller blå«.

Partiet ville derfor »værdsætte«, hvis medierne holdt op med at omtale Alternativet som »en del af ’rød blok’ eller ’de røde partier’«.

Men ser man på, hvordan Alternativet stemmer i Folketinget, er det svært at få øje på, hvordan partiet adskiller sig fra partier som Enhedslisten og SF. Også på det grønne område.

Information har regnet ud, hvor tit Alternativet stemmer med hver enkelt af de øvrige partier i Folketinget. Tallene omfatter 849 afstemninger fra valget i 2015 til april 2017.

I 83 procent af afstemningerne har Alternativet stemt sammen med Enhedslisten, og i 82 procent af tilfældene sammen med SF. Partiet stemmer sammen med enten Enhedslisten eller SF i 92 procent af alle afstemninger.

Alternativet er mere rød end blå og grøn Prikkerne ovenfor viser, hvor tit Alternativet stemmer alene med rød og blå blok, og hvor tit de stemmer alene (markeret med grønt).

Opgørelsen ovenfor handler om 140 afstemninger ud af 849. Ved de resterende 709 afstemninger har der altså været blandede flertal på tværs af blokkene.

Zoomer man ind på de afstemninger, der drejer sig om Miljø- og Fødevareministeriet, viser det sig, at Alternativet i 97 procent af afstemningerne har stemt det samme som enten Enhedslisten eller SF.

På Energi-, Forsynings- og Klimaministeriets område er Alternativet enig med Enhedslisten eller SF i 87 procent af afstemningerne.

Sjældent alene

Der er ingen politikområder, hvor Alternativet stemmer mere sammen med de blå partier end med de røde.

Alternativet har stemt sammen med rød blok uden nogen blå partier 131 gange svarende til 15 procent. Omvendt har partiet kun stemt sammen med blå blok uden de røde partier to gange, svarende til 0,2 procent af afstemningerne.

Det kunne selvfølgelig være, at Alternativet i nogle tilfælde var så alene med sin særlige grønne dagsorden og derfor var i opposition til både de røde og grønne partier. Men det er der ikke meget, der tyder på, når man ser på afstemningerne i Folketinget.

Kun syv gange på to år har Alternativet stået alene mod resten af et samlet folketing. For eksempel var Alternativet det eneste parti, der sidste år stemte imod ophævelsen af en støtteordning til solcelleanlæg.

Resten af de syv tilfælde dækker over afstemninger, der ikke umiddelbart kan siges at være særligt grønne. Blandt andet en antimobbestrategi i skoler og skærpelse af straffen for voldtægt, hvilket partiet i begge tilfælde var imod.

Hvor ofte stemmer Alternativet som de andre partier? Søjlerne viser, hvor tit Alternativet stemmer det samme som Folketingets øvrige partier. De stemmer mest sammen med Enhedslisten og mindst sammen med Dansk Folkeparti.

Dansk Folkeparti og Enhedslisten har begge stået alene mod resten af et enigt folketing i 38 tilfælde i samme periode, mens Liberal Alliance har gjort det 14 gange – inden partiet kom i regering.

Stadig ikke røde

Alternativet står altså kun sjældent alene og læner sig i langt de fleste tilfælde op ad de røde partier. Giver det stadig mening at sige, at Alternativet ikke er et rødt parti?

Ja, mener partiets politiske ordfører Rasmus Nordqvist.

– Hvordan kan man se, at I er et grønt og ikke et rødt parti?

»Det kan man først og fremmest ved, at den grønne dagsorden er fuldstændig primær for os. Vi siger ikke, at der er andre ting, der overskygger det grønne,« siger han.

– Det samme kan man vel sige om nogle af de røde partier – har de ikke en klimadagsorden, som I er rimeligt enige i?

»Nogle af dem, jo. Til tider. Nogle af dem er så også gået med til at afskaffe PSO-afgiften, til at lave en nordsøaftale og til at afskaffe støtten til udnyttelse af solenergi.«

– Kan du nævne et politikområde, hvor den grønne position, som hverken er rød eller blå, kommer særligt til udtryk, og hvor I er uenige med de røde?

»Vi havde en sag i sidste uge om hele den her indsats mod mobning, hvor vi stemte alene.«

– Det handler om mobning – det er vel ikke en grøn dagsorden?

»Nej, men det er også et sted, hvor vi mener, at der skal nogle andre redskaber til, fordi vi ikke tror på, at alt skal styres centralt. Det er også en del af vores politik, hvor vi ikke nødvendigvis er enige.«

Mange nuancer

Rasmus Nordqvist er ikke overrasket over, at Alternativet ofte stemmer sammen med Enhedslisten og SF. De er alle tre små oppositionspartier, der sjældent er med til forhandlinger og derfor stemmer imod mange af de samme ting.

Alligevel mener han, at det vil være forkert at se Alternativet som et rødt parti. Han foretrækker at gå til det politiske arbejde på en måde som er nytænkende og »ikke ideologisk«.

»Vi skal ikke se tingene med socialistiske briller eller liberale briller, men gå ind i de dagsordener, der er, og finde nye svar på spørgsmålene.«

»Også når vi snakker om en bæredygtig omstilling, Nogle gange må vi altså lade miljøet gå forud for alt andet.«

– Du siger, at man hverken skal se på klima eller miljø med socialistiske briller. Men hvordan er jeres holdning til det grønne område anderledes fra de socialistiske partiers?

»Nogle partier har for eksempel forsvaret Nordsø-aftalen med, at den skaber arbejdspladser (både SF og S har brugt dette argument, selv om de begge har været mere optaget af den øgede skatteindtjening, som aftalen ventes at føre til, red.). Der siger vi bare nej. Det er ikke godt nok. Vi kan skabe arbejdspladser på andre måder end ved at udnytte fossile brændsler.«

– Men Enhedslisten har sagt nogenlunde det samme …

»Ja, i forhold til den aftale. Men i forhold til afstemningen om støtte til solceller stod Enhedslisten anderledes eksempelvis.«

– I har stået alene i Folketinget syv gange siden 2015. Det er relativt få gange. Hvorfor står I ikke oftere alene, hvis I har en særlig position, som er anderledes fra både den røde og den blå?

»Fordi der er mange nuancer, som ikke nødvendigvis er med, når du ser på en stemmeliste. Vi er ikke et udslagsgivende parti.«

Svært at se

– Jeg har stadig svært ved at se præcis, hvor I adskiller jer fra de røde partier på den grønne dagsorden. Hvor kan man se det – bortset fra Nordsø-aftalen?

»Se for eksempel på erhvervsliv og iværksætteri. Den iværksætterpakke, vi kom med sidste år, er et meget konkret politisk udspil, som ikke var set før, og som netop kunne noget ret interessant, fordi det kunne finde opbakning på kryds og tværs.«

»Det er en meget vigtig dagsorden for os, at det ikke kun er staten der driver den grønne omstilling. Det gør erhvervsliv og civilsamfund også.«

Alternativet har en vision for velfærdssamfundet »version 2.0«, som partiet ifølge Rasmus Nordqvist også står alene med, og som de vil bruge til at påvirke de andre partier med.

– Kan man lidt firkantet sige det sådan, at jeres særlige grønne position tit ender med at handle mest om, hvordan I taler om tingene, mens det i praksis ikke rigtig kan ses, at I er grønne frem for røde?

»Man kan sagtens dykke ned i andet end stemmetal, også i forhold til praktisk politik. Men det er klart, at hvis man ser på stemmelister i et folketing, der er sammensat, som det er, kan det måske til tider være sværere at se.«

Flytter dagsordenen

Det er for unuanceret kun at se på partiets stemmer i Folketinget, mener Rasmus Nordqvist. I stedet bør man også se på, hvilke intentioner og visioner der ligger bag stemmerne. For eksempel ved at læse partiets grønne forslag eller se på de grønne bevægelser rundt om i landet, som er spiret frem i takt med Alternativet.

»Politik er ikke kun, hvordan man stemmer i Folketinget,« siger han.

Partiet har også et politisk program, hvoraf en stor del er helliget det grønne område. Det bør man også have med, når man vurderer, om Alternativet er et »grønt« parti, mener Rasmus Nordqvist.

»Så jeg synes, det er en delanalyse, man kan lave ud fra de tal, som du sidder med.«

– Selvfølgelig skal man også se på jeres politiske program og på, hvad jeres ønskescenarie er. Men realiteten er så, at det er svært for jer at komme igennem med de ting?

»Ja, vi er et oppositionsparti med 10 mandater. Og derfor er det at lave politik for sådan nogle som os også at være med til at rejse en dagsorden og være med til at flytte en dagsorden på sigt. Og det er ikke gjort over night.«

– Og du er helt sikker på, at I ikke er et rødt parti?

»Ja, jeg er helt sikker på, at vi er lige der, hvor vi gerne vil være som et grønt parti, der hedder Alternativet.«

Grønne forslag

Efter interviewet sender Alternativets pressechef en række eksempler på partiets grønne profil. For eksempel Alternativets finanslovsudspil fra foråret, som skulle afsætte 28 mia. kr. til det grønne område, debatten om nedsat kødforbrug, og en undersøgelse fra Altinget, der viser, at 26 procent af vælgerne mener, at Alternativet er landets grønneste parti.

Derudover stiller Alternativet ifølge pressechefen »en lang række« beslutningsforslag på det grønne område.

Alternativet har stillet eller været med til at stille 64 beslutningsforslag siden valget i 2015. 13 af dem vedrører enten Energi-, Forsynings-, og Klimaudvalget eller Miljø- og Fødevareudvalget. Heraf er tre blevet stillet i samarbejde med SF eller Enhedslisten, mens et enkelt er stillet sammen med LA. Ni af dem har Alternativet stillet alene.

Til sammenligning har Enhedslisten og SF stillet eller været med til at stille henholdsvis 29 og 11 beslutningsforslag inden for de samme to områder.

Så tit stemmer Alternativet med de røde partier Alternativet stemmer det samme som enten Enhedslisten eller SF 92 procent af tiden. Opgørelsen er baseret på de 849 afstemninger, der har været i Folketinget siden valget i 2015.