Vælgerne skal fremover vide, hvem der giver penge til deres kommunal- eller regionspolitikere samt lokale partiforeninger.

Det er den vigtigste ændring i en ny aftale mellem VLAK-regeringen og Socialdemokratiet om partistøttereglerne, som sidestiller lands- og lokalpolitik.

En aftale, som dog, allerede inden blækket er tørt, kritiseres for ikke at gøre noget ved den mest kritiserede del af de nuværende regler - nemlig at partierne kun skal opgive, hvem der giver over 20.000 kroner, men ikke hvor meget de giver, ligesom glade givere, der donerer penge gennem såkaldte indsamlingsklubber, erhvervsklubber eller lignende, helt kan undgå at få deres navne frem.

Læs også Flad skat og millionærknæk for begyndere

Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA), som tidligere har krævet en større åbenhed om pengestrømmene end det nu aftalte, understreger, at aftalen stadig er en forbedring.

»Det er jo – som i skatte- og reformpolitikken – i åbenhedspolitikken sådan, at Liberal Alliance er en maratonløber, og vi glæder os over hvert skridt, som bringer os nærmere de berømte 42 kilometer. Det her har været det muliges kunst, og det væsentlige har været, at vi har kunnet få 20.000 kroner-grænsen ind flere steder end hidtil,« siger Simon Emil Ammitzbøll.

Halter bagefter

Partistøttereglerne er stort set ikke blevet ændret siden 1995, hvilket betyder, at Danmark halter bagefter mange andre europæiske lande, når det gælder åbenhed om de private pengestrømme.

Europarådets antikorruptionsenhed GRECO (Group of States against Corruption) har givet Danmark stemplet »globalt utilfredsstillende«, hvilket er den hårdeste kategori af kritik fra organisationen. Kun seks af de 49 medlemslande er i den kategori. Og ligesom GRECO har det såkaldte partistøtteudvalg tidligere opfordret til, at den præcise størrelse af beløbet over grænsen på de 20.000 kroner offentliggøres.

Simon Emil Ammitzbøll erkender, at ændringen næppe tilfredsstiller GRECO. Regeringen vil i foråret fremsætte lovforslag, der gennemfører de dele af aftalen, som kræver lovgivning.

»Jeg tror, at de vil være mere tilfredse i morgen, end de var i dag. Det er der ingen tvivl om. Men det er klart, at vi kun svarer på nogle af udfordringerne, og de vil måske mene, at der stadig er noget – og så må vi jo tage en løbende dialog. Men jeg synes, at vi får sikret en langt større grad af åbenhed,« siger økonomi- og indenrigsministeren.

Det tidligere medlem af partistøtteudvalget, juraprofessor på Aarhus Universitet Jørgen Albæk Jensen, kalder aftalen for »skuffende«.

»Men egentlig troede jeg slet ikke, at der ville ske noget under den nuværende regering. Så på den måde er det bedre, at der sker noget end slet ingenting. Og det har jo været en svaghed ved reglerne, at man ikke har kunnet få indsigt i, hvad er der er foregået på lokalt niveau. Men det helt store problem er fortsat, at man reelt ikke ved, hvor mange penge, partierne modtager fra de store bidragydere. Man ved det, at de modtager over 20.000 kroner, men ikke om det er fem millioner,« siger Jørgen Albæk Jensen.

Nye partistøttregler VLAK-regeringen og Socialdemokratiet har lavet en aftale om en ændring af partistøttereglerne, som indeholder følgende fem elementer: I dag skal private bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr., der ydes til partiernes landsorganisationer, fremgå af partiregnskabet, som offentliggøres på Folketingets hjemmeside. Bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr., der ydes til en regional eller kommunal kandidatliste, en regional, kommunal eller lokal partiforening eller en kredsforening, skal i dag indberettes til kommunen eller regionen i forbindelse med, at der ansøges om offentlig partistøtte, men offentliggøres ikke. Det laves der om på, idet disse indberetninger af bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr. fremover skal offentliggøres af regionen og kommunen. Bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr. til enkeltkandidater til alle valg vil som noget helt nyt blive omfattet af en indberetnings- og offentliggørelsespligt. Der indføres et forbud mod at modtage anonyme bidrag, der overstiger beløbsgrænsen. Modtages sådanne bidrag, skal de – hvis bidragsyder kan identificeres – tilbageføres til bidragsyder eller alternativt overføres til statskassen. Beløbsgrænsen på de 20.000 kroner, som har været den samme siden 1995, bliver fremover pristalsreguleret. Efter partiregnskabsloven skal de politiske partier, der har været opstillet til det senest afholdte valg til Folketinget eller Europa-Parlamentet, blot have deres regnskaber underskrevet af partiets ledelse, men der stilles efter loven ikke et krav om, at regnskabet skal være godkendt af en revisor, som er godkendt i henhold til revisorloven. Med aftalen indføres et sådant krav. Økonomi- og Indenrigsministeriet udarbejder en vejledning om partistøttereglerne.

Lokumsaftale

Også partierne uden for den nye aftale mellem VLAK-regeringen og Socialdemokratiet kritiserer aftalen for at føre til for lidt åbenhed. Alt for lidt. Dansk Folkepartis gruppeformand, Peter Skaarup, er ganske vist enig med Jørgen Albæk Jensen i, at aftalen er bedre end ingenting.

»Men når det er sagt, så er aftalen desværre næsten ingenting. Den løser ikke de problemer, som der er med de nuværende regler, hvor ingen kan se, om et parti har fået 20.000 kroner eller en million fra en bidragsyder. Og den oplysning skal vælgerne have,« siger Peter Skaarup, som også har efterlyst større åbenhed om den indirekte støtte til partierne fra fagbevægelsen og erhvervsorganisationer i form af for eksempel kampagner.

Enhedslistens politiske ordfører, Pernille Skipper, kalder aftalen for en »klassisk politisk lokumsaftale« mellem de gamle partier, ikke mindst Socialdemokratiet og Venstre, i forsøget på at forhindre – fremfor at få – større åbenhed.

Læs også Enhedslisten savner tiltag mod støtte fra erhvervsklubber

»Simon Emil Ammitzbøll glemmer, at med Liberal Alliance var der flertal for åbenhed om beløbene og erhvervsklubberne. Det har ikke noget at gøre med at være maratonløber. Tværtimod. Det handler om, at Simon Emil Ammitzbøll hellere vil sidde i en ministerbil end at deltage i løbet,« siger Pernille Skipper.

»Det er da positivt, at der sker noget. Men vi havde ønsket større åbenhed og ikke mindst om beløbene,« lyder det fra Alternativets gruppeformand, Josephine Fock, mens Radikale Venstres finansordfører, Martin Lidegaard, henviser til, at den omstridte beløbsgrænse på 20.000 kroner endda hæves, da den fremover skal pristalsreguleres.

»Vi er glade for, at støtten til de enkelte kandidater nu også er omfattet af reglerne, det er ærligt talt på høje tid. Til gengæld er det noget pjat, at man løbende vil sætte grænsen på 20.000 kroner op. Vi ønsker at gå den stik modsatte vej og nedsætte beløbet til 10.000 kroner. Hvorfor ikke fremme så stor åbenhed som muligt?« spørger Martin Lidegaard.

Ingen aktuelle planer

Den daværende SRSF-regering lovede i sin tid i sit regeringsgrundlag at skabe øget gennemsigtighed om den økonomiske støtte til de danske politiske partier.

Men forsøget på at ændre partistøttereglerne strandede på den daværende regerings ønske om at få de borgerlige partier med i en bred politisk aftale, og et forsøg fra Folketingets daværende formand, Mogens Lykketoft (S), på at samle Præsidiet bag en aftale blev af samme grund ikke til noget.

Efter endnu en omgang kritik fra GRECO besluttede daværende økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R) dog i 2014 at nedsætte partistøtteudvalget, som kom med sine anbefalinger i foråret 2015. Inden de politiske forhandlinger om anbefalingerne kom i gang, blev folketingsvalget imidlertid udskrevet.

Regeringsmagten skiftede, og den nye social- og indenrigsminister, Karen Ellemann (V), skrinlagde samme efterår en revision af partistøttereglerne med en kortfattet henvisning til, at det var der »ingen aktuelle planer om«.

Ikke bare Simon Emil Ammitzbøll, men også Det Konservative Folkepartis formand, Søren Pape Poulsen, erklærede sig dog sidste år klar til at se på partistøttereglerne, efter at GRECO – endnu engang – havde kritiseret reglerne.

Socialdemokraternes gruppeformand, Henrik Sass Larsen, har ikke ønsket at kommentere aftalen.