Frasalget af Dong skaber nu igen politisk debat på Christiansborg.

Aftalen om, at energiselskabet skal børsnoteres inden udgangen af næste år, udfordres nu af flere partier i Folketinget. De mener, det er problematisk, at et politisk flertal nu vil sælge yderligere ud af Dong:

Læs også : Dong bliver børsnoteret inden for 18 måneder

- Det skabte jo kæmpestor uro i den danske befolkning, at der blev solgt ud af et offentligt energiselskab. Derfor synes vi, at det er helt fair at spørge befolkningen den her gang. Nu er der tid til det, når vi ved børsnoteringen kommer, siger Alternativets finansordfører, Josephine Fock.

Derfor kræver både Enhedslisten og Alternativet nu, at beslutningen om et yderligere frasalg af Dong skal testes ved en folkeafstemning.

- Det er helt rimeligt, at danskerne nu får lov til at stemme om, hvorvidt der skal sælges ud af vores fælles energiforsyning. Hele den her sag har jo været omgivet af ekstremt lukkethed og mangel på demokratisk debat. Når man sælger ud af en af vores allerstørste statslige virksomheder, så er det rimeligt, at vi alle sammen bliver spurgt, siger Pelle Dragsted, der er finansordfører for Enhedslisten.

Usikkert om danskerne skal stemme

Forslaget om at sende Dong-salget til folkeafstemning får opbakning fra Dansk Folkeparti.

- Vi har ikke nogle problemer med at spørge befolkningen, så vi er positive over for at se på det her forslag, siger partiets finansordfører, Rene Christensen.

Dermed kan der være mindst 60 mandater bag kravet om en folkeafstemning. Det kan i princippet være nok til at forslaget bliver en realitet.

Men ifølge Grundlovens paragraf 42 kræver det, at finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) gør børsnoteringen til lov gennem en folketingsbeslutning. Det skete for eksempel, da staten begyndte at sælge ud af aktierne i Københavns Lufthavn i starten af 1990’erne.

Vælger regeringen derimod, at børsnoteringen af Dong alene kan besluttes af partierne bag aftalen, kan de tre partier ikke kræve, at spørgsmålet bliver sendt til folkeafstemning.

Folkelige protester

Da den daværende SR-regering solgte 26 procent af ejerandelen i Dong tilbage i januar 2014, skabte det store folkelige protester og massiv politisk modstand på Christiansborg.

Her købte den amerikanske investeringsbank Goldman Sachs 19 procent af aktierne og en række vetorettigheder i Dong for otte milliarder kroner.

Læs også : OVERBLIK 20 dage der rystede dansk politik

- Det ser meget ud til at være en lukrativ aftale for Goldman Sachs og en bundskraber for Danmark, sagde DF-formand Kristian Thulesen Dahl til TV 2 dengang.

Samtidig blev beslutningen mødt med store demonstrationer foran Folketinget. Og i dagene op til den endelig beslutning skrev næsten 200.000 danskere under på, at staten ikke skulle sælge Dong-aktier til Goldman Sachs.

Flertal vil sælge mere fra

Efter frasalget i januar ejer staten nu 59 procent af aktierne i Dong. Når den bebudede børsnotering bliver en realitet inden for de næste 18 måneder, vil statens ejerandel falde til 51 procent.

Det besluttede forligspartierne bag Dong-aftalen i sidste uge.

- Man får solgt nogle aktier og får noget kapital, som man kan arbejde med. Børsnoteringen skal sikre, at Dong kan styrke sin position til glæde for mange danske arbejdspladser og til glæde for indtjeningen til Danmark, så det hele skal ses som et led i at styrke Dongs førende position på vindmølleområdet, forklarede finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) i sidste uge.

Læs også : OVERBLIK Forstå DONG-sagen på fem minutter

På trods af aftalen om børsnoteringen håber Pelle Dragsted, at partierne bag salget alligevel bakker op om en folkeafstemning.