»Jeg skriver til dig, fordi jeg har brug for en kæmpe tjeneste.«

Sådan starter 23-årige Mette sin mail til en lektor på København Universitet, som netop har gjort hende til bachelor i biokemi ved at bestå hendes præstation ved en mundtlig eksamen.

Problemet for Mette, som ikke ønsker at få sit efternavn i Berlingske, er bare, at hun helst vil være læge, og at biokemistudiet skulle være et springbræt til at stå bedre, når der igen kan søges om kvote 2-optag til medicinstudiet.

Folketinget er imidlertid i gang med at behandle et lovforslag, som skal begrænse muligheden for at tage mere end én uddannelse, hvis man i forvejen har færdiggjort en professionsbachelor-, en bachelor- eller en kandidatuddannelse på samme eller lavere niveau. Samtidig lægger lovforslaget op til, at det ikke skal være muligt selv at betale for endnu en videregående uddannelse.

Det betyder, at Mette med en færdiggjort bachelorgrad i biokemi ikke længere vil have mulighed for at læse en bachelor i medicin, hvis lovforslaget implementeres, og derfor er hun afhængig af, at den beståede eksamen bliver trukket tilbage.

»Jeg ønsker inderligt at læse medicin, og derfor ville jeg høre, om du kunne dumpe mig i videnskabsteori? Jeg er ellers fanget på biokemi, som, jeg ved, ikke er det rigtige,« skriver Mette i mailen.

Berlingske fanger hende på en skrattende telefonforbindelse, for Mette er i Afrika for at forbedre sin chance for at blive optaget på kvote 2 på medicinstudiet. Praktikopholdet var planlagt, inden lovforslaget tog form, og det har kun bekræftet Mette i, at medicin er det rigtige valg for hende.

Derfor føler hun sig nu fanget på det forkerte studie.

»Jeg synes, at det er en kæmpe begrænsning at holde folk fra at læse mere end én uddannelse, og jeg kan slet ikke forstå logikken. Det er fair nok, at staten ikke kan og vil betale for mere end én, men jeg kan simpelthen ikke se, hvorfor jeg ikke må betale selv,« siger Mette.

Hun er ikke alene om at være i vildrede, og på Københavns Universitet (KU) og Aarhus Universitet (AU) står indbakken og telefonerne ikke stille. KU har sågar lavet nye menuer på hjemmesiden, som søger at besvare de studerendes spørgsmål om dobbeltuddannelse.

Samtidig står det klart, at mindst tyve studerende har taget konsekvensen af det måske nye regelsæt og har stoppet deres uddannelse, og det tal kan være meget højere.

»Vi ved positivt, at der er studerende, der er stoppet. I vejledningen møder vi folk, som siger, at de har tænkt sig at stoppe, og vi hører det samme fra studieadministrationerne, hvor folk dropper deres studie med den her begrundelse. Men det endelige omfang kender vi ikke endnu,« siger Pernille Kindtler, sektionschef i Uddannelsesservice på KU.

Hun mener ikke, at de studerende falder fra, fordi de er utilfredse med deres igangværende studie, men fordi de føler, at deres muligheder lukkes ved at blive.

»Det kan bringe folk i tvivl, der ikke nødvendigvis var det, fordi studievalget pludselig er så definitivt,« siger Pernille Kindtler.

Siden lovforslaget blev offentliggjort den 10. november har studievejledningen på KU fået ca. 160 henvendelser med spørgsmål vedrørende de nye regler fordelt på mail, telefon og fremmøde i vejledningscenteret.

Universitetet har ingen tal på henvendelser fra fakulteternes vejledninger, men Pernille Kindtler har hørt, at de også får mange.

»Spørgsmålet fylder, og det er noget, vores vejledere hver dag bliver spurgt om. Lige nu er det kun et lovforslag, og meget er stadig uklart, så vi kan kun hjælpe de studerende med at forstå lovforslaget, og de er selvfølgelig interesserede i at vide: Hvad er konsekvenserne for mig, og hvad skal jeg gøre nu,« siger hun.

Også på Aarhus Universitet (AU) er studievejledningen blevet »kimet ned« efter lovforslaget blev offentligt kendt, og her er opfattelsen ligeledes, at et nyt regelsæt på området i høj grad optager de studerende.

»Alle mine vejledere har sagt, at de har fået rigtig mange henvendelser vedrørende problemstillingen med dobbeltuddannelser, og lige nu er det et spørgsmål, som optager en del af vores studerende,« siger Anne Teglborg, chefkonsulent i studievejledningen på AU.

Det er først og fremmest studerende, der er i gang med en videregående uddannelse, og hidtil har handlet efter det nuværende regelsæt og de nuværende muligheder, som studievejledningen hører fra.

»Det kunne være, hvis man studerer til sygeplejerske, men egentlig har fundet ud af og gjort sig tanker om, at ens drøm er at læse til læge. Den mulighed bliver der jo lukket for med det nye regelsæt, og derfor får vi henvendelser fra studerende, som siger: Jeg er tæt på at færdiggøre min uddannelse, men betyder det, at jeg lukker min mulighed for at lave det skifte? Og som det ser ud nu, vil den mulighed forsvinde,« siger Anne Teglborg.

Så de studerende overvejer at kvitte deres studie?

»Der er i hvert fald rigtig manges problemstilling, og lovforslaget kan få den konsekvens, at nogle studerende også gør det. Så det er det, de er optagede af, for nogle står til at blive færdiguddannet i januar, og derfor er problemstillingen meget presserende for dem. De skal handle her og nu,« siger Anne Teglborg.

Hun mener, at studievejledningen fremover får en større opgave i at sikre, at studerende fortsat tør træffe et studievalg og ikke bliver lammet af frygt for at vælge forkert:

»Vi vejledere skal balancere vores vejledning mellem regler og muligheder, men også passe på, at vi ikke handlingslammer mennesker, som står over for et valg, der kan virke meget stort. Vi skal støtte dem i at turde tage det valg og rent faktisk komme i gang.«