Rektoren for Nyborg Gymnasium, Henrik Stokholm, er blevet kraftigt kritiseret af Dansk Folkeparti for at lade to somaliske piger fortsætte deres 10. klassesundervisning på Nyborg Gymnasium efter, at Udlændingestyrelsen har afvist at forlænge familiens opholdstilladelse. Men det ser ikke ud til, at rektoren har brudt nogen regler.

Det såkaldte Kontor for Grundskolen og Tværgående Tilsyn i Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har således gennemgået sagen uden at finde holdepunkter for kritik. Det sker efter, at undervisningsminister Merete Riisager (LA) tilbage i december konstaterede, at rektoren ikke har brudt loven.

»Jeg ser det som en bekræftelse af, at vi gør det rigtige,« siger Henrik Stokholm.

Den somaliske familie Abdisalan Hussein fra Nyborg har boet i Danmark i snart fire år, men myndighederne vurderer, at det ikke længere er forbundet med risiko at rejse tilbage til Somalia.

Siden afvisningen af den forlængede opholdstilladelse har familien søgt asyl for deres seks børn og står derfor nu i en venteposition, mens børnenes asylsag behandles. I mellemtiden må familien ikke modtage offentlige ydelser eller have et arbejde, og børnene er som udgangspunkt udelukket fra skoler og børnehaver.

I den forbindelse besluttede rektor Henrik Stokholm fra Nyborg Gymnasium sig for at lade 10. klassepigerne Roda og Ruwayda fortsætte deres skolegang. Senere stillede han lokaler på gymnasiet til rådighed, så også de tre mindre søskende kunne få undervisning af en stab af frivillige undervisere, hvad der skabte stor politisk debat.

Forfatteren Carsten Jensen kalder rektoren ’helten fra Nyborg’, mens Dansk Folkeparti modsat har skoset ham i både P1-debat og DR2-programmet Debatten for at have sin egen politiske dagsorden.

Kritikken blev indledt af Alex Ahrendtsen (DF), der er valgt til Folketinget for Dansk Folkeparti på Fyn. Med et spørgsmål til undervisningsminister Merete Riisager ville han høre, hvilke følger ministeren mente, at det »bør have for hans ansættelse«, at rektoren har valgt at trodse Udlændingestyrelsens afgørelse.

Senere udtalte Dansk Folkepartis udlændingeordfører Martin Henriksen (DF), at det ikke er rektorens opgave at »føre sin egen udlændingepolitik, fordi der er et hul i lovgivningen«, til Fyens Stiftstidende.

Viceborgmesteren i Nyborg Kommune, Carsten Kudsk (DF) har i en facebookkommentar bakket Martin Henriksen op, da han frygter for de langsigtede konsekvenser ved rektorens rolle som »kampfigur for en gruppe mennesker, der gerne vil have helt vildt mange flygtninge til Danmark«.

Intet ulovligt

Da undervisningsminister Merete Rissager den 13. december 2018 fastslog, at rektoren ikke har gjort noget lovstridigt, udtalte Alex Ahrendtsen, at han ville afvente Styrelsen for Undervisning og Kvalitets kommende vurdering af sagen.

»Der er behov for opklaring,« sagde han.

Nu viser det sig, at Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har sendt et brev til Henrik Stokholm den 11. januar, hvor heller ikke styrelsen påpeger juridiske problemer ved hans ageren. I brevet anfører styrelsen blot, at gymnasiet ikke må have udgifter i forbindelse med grundskoleundervisning i 0.- 9. klasse, og den minder om, at statslige tilskud heller ikke må anvendes til 10. klasseundervisningen.

»Styrelsen går i den forbindelse ud fra, at det forhold, at institutionen stiller lokale til rådighed for en gruppe frivilliges undervisning af de to unges mindre søskende, ikke indebærer nogen udgifter for institutionen«, lyder det afslutningsvis i brevet.

Ifølge Alex Ahrendtsen har rektoren været »heldig« i og med, at loven har været så uklar, så han har kunnet slippe af sted med at »trodse« Udlændingestyrelsens beslutning.

– I weekenden udtaler rektor Henrik Stokholm til Fyens Stiftstidende, at der er gået partipolitik og valgkamp i sagen, som dit parti DF har profileret sig på. Hvad tænker du om den kritik?

»Da jeg læste interviewet, tænkte jeg sikke dog en selvgod og selvretfærdig farisæer fra Nyborg. Henrik Stokholm lever i sin egen lille beskyttede verden med en forholdsvis sikker indtægt på et gymnasium i et stille kvarter i Nyborg. Der har han levet godt og skjult, og pludseligt bevæger han sig ind på politikkens banehalvdel og finder ud af, at han faktisk godt kan blive modsagt,« siger Alex Ahrendtsen og fortsætter:

»Verden er ikke sød og rar og slet ikke, når man selv byder op til dans. Da det viser sig, at dansen er lidt for voldsom, så vil Henrik Stokholm ikke danse og trækker følehornene til sig.«

Personkritik

Henrik Stokholm kalder personkritikken for »super arrogant« og uvedkommende for sagen.

»Jeg synes, at han (Alex Ahrendtsen, red.) er et lille menneske, hvis han har behov for at skyde på mig og mit liv,« siger han og uddyber:

»Hvis han har lyst til at kalde mig for en farisæer, så må han da gerne gøre det. Det, synes jeg bare, skal stå tilbage som Alex Ahrendtsens input i den her sag.«

Om DF’erens taktik om at benytte personangreb kommenterer Henrik Stokholm:

»Det ryster mig ikke, men det er pinligt for ham selv, at han ikke har andet at komme med. Dybest set kender han ikke mig, mit virke på Nyborg Gymnasium eller eleverne. Jeg gør jo også mit arbejde, jeg arbejder for eleverne.«

Gymnasierektoren understreger, at sagens fokus bør og skal handle om at sikre, at de fem somaliske børn får undervisning, mens asylsagen behandles.

»Uanset hvad der sker, er det vigtigt for mig, at børnene i den periode, de opholder sig i Danmark, får ordentlig undervisning og fortsætter det forløb, de har gang i. Det mener jeg, at man skylder de her mennesker, som har bidraget til byen. De har arbejdet og forsørget sig selv.«

Selv betragter Henrik Stokholm ikke brevet fra Styrelsen for Undervisning of Kvalitet som en løftet pegefinger, men som formel konstatering af, at gymnasiet lever op til kravene om at adskille driftsøkonomien med den fortsatte undervisning af de somaliske børn, der står til udsendelse.

Han kritiserer samtidigt, at styrelsen så sent fattede interesse for de yngste somaliske børn i 0. klasse, 5. klasse og 8. klasse.

»Udlændingestyrelsen har nølet i den her sag. Jeg synes bare, at de skulle se at komme i gang derovre,« siger han og fortæller, at Nyborg Kommune har spurgt Integrationsministeriet, om det er en mulighed, at Udlændingestyrelsen betaler for de undervisningspligtige børns skolegang i byen.

Politisk efterspil

Selv om først undervisningsministeren og nu også Styrelsen for Undervisning og Kvalitet ikke har fundet grundlag for kritik, så venter der et politisk efterspil.

Sagen har ifølge Alex Ahrendtsen givet Dansk Folkeparti anledning til at se nærmere på lovgivningen, da partiet ikke ønsker, at det fremover skal kunne lade sig gøre at søge asyl, når man står til udsendelse.

»Vi kommer også til at kigge på, om vi kan gøre loven mere klar, når det drejer sig om undervisningen. Jeg er i gang med at finde ud af, hvilke rettigheder der egentligt er i loven for forskellige elever på forskellige niveauer. Det er der heller ikke et overblik over,« siger Alex Ahrendtsen.

Henrik Stokholm er godt tilfreds med, at han er lykkedes med at pege på de »uigennemtænkte« huller i lovgivningen, og han står fuldt ved sin støtte til de somaliske børns ret til undervisning.

Hvis DF ønsker at indskærpe loven, så er det en politisk beslutning, der kræver et flertal i Folketinget. Men personligt bakker rektoren ikke op om stramningen, der strider imod hans retsfølelse.

»Hvis de begynder at fjerne muligheden for, at man kan søge asyl, når man er blevet udvist, så piller man ved det basale i vores retssamfund. Det kan jeg ikke bakke op om, det, synes jeg, er dybt uretfærdigt,« siger Henrik Stokholm.