Har du en sag, Ekstra Bladet skal gå ind i? Skriv en sms til 1224 (alm. takst) eller send en mail til 1224@eb.dk

Sven Astrup Knudsen sidder i kørestol og har gjort det, siden han som 30-årig brækkede nakken og blev lam fra brystkassen og ned som offer for en trafikulykke.

Den 71-årige københavner er vant til at have begrænset bevægelsesfrihed. Men det frustrerer ham, at fortovscaféer og restauranter blokerer hans rute med stole og borde, så han ikke kan bevæge sig omkring som alle andre.

- Det begrænser mig meget, når det er svært at komme rundt. Jeg vil jo ikke smide nogen af cafégæsterne væk. Jeg kan godt lide en by, hvor der sker noget. Men jeg bliver lukket ude fra at være med, siger Sven Astrup Knudsen.

Efter trafikuheldet måtte han droppe jobbet som elektriker og lægge danseskoene på hylden. I dag er han repræsentant for kørestolsbrugere ved at være medlem af Handicaprådet i København og formand for Danske Handicaporganisationers lokalafdeling i København.

Kan ikke komme forbi

Sommervejret tiltrækker folk til caféerne på Københavns fortove og pladser. De drikker ligesom Sven Astrup Knudsen fadøl og nyder byen.

Men selvom der på Københavns Kommunes hjemmeside står, at kørestolsbrugere skal kunne færdes på gaden som alle andre, møder Sven Astrup Knudsen ofte problemer.

Se også: Handicappede Emma raser over Roskilde: - De behandler mig som skidt

Når han skal rundt i byen, skal alting planlægges. Det er umuligt at være spontan. For fortovet kan pludselig være blokeret.

- Når der kommer fire mennesker og vil sidde udenfor på en café, trækker de bordene sammen. Så sidder de i zig-zag ned ad fortovet. Så kan jeg ikke komme forbi, siger han.

Artiklen fortsætter under billedet:



Det er ikke nemt at skifte fortov, hvis man møder en forhindring på sin vej. Man må lede efter en port med en afkørsel, man kan køre op ad. Foto: Kenneth Meyer.

Byen forandrer sig

Sven Astrup Knudsen har set, hvordan de gamle værtshuse er lukket med tiden, og hvordan flere caféer med udendørsservering er kommet til. Han elsker landets hovedstad, og hvordan byen udvikler sig i en mere mangfoldig retning med liv i gaderne. Men det har også haft en betydning for hans bevægelsesfrihed:

Retningslinjer for opstilling af udendørsservering Retningslinjerne i Københavns Kommune for udendørsservering: Der skal altid være mindst 150 centimeters fri passage på fortovet.

På befærdede fortove skal det være mindst 200 centimeters fri passage.

I særlige dele af København, hvor der er mange fodgængere, kan der stilles krav om mere fri passage.

På torve og pladser gives tilladelse til udendørsservering, så det stadig kan fungere med resten af pladsen. Kilde: Københavns Kommune.

- Før i tiden overholdt folk reglerne. Det skal vi lære at gøre igen på en eller anden måde. De skal tænke på deres medmennesker. Vi skal også kunne komme rundt, siger han.

Se også: Handikappede Ann ladt helt i stikken: - Jeg tør næsten ikke forlade min lejlighed

Han tror bestemt ikke, at nogen sætter udfordringer op for ham og hans 160-kilo tunge kørestol med vilje. Dyre bøder og strengere regler vil ikke rette op på problemet, mener han.

Han tror på, at løsningen er, at folk skal tage mere hensyn til, at nogen bevæger sig rundt på hjul.

Artiklen fortsætter under billedet:



Det er svært at komme forbi ved 7-Eleven på hjørnet mellem Gammel Torv og Nørregade. Bordene står tæt på lygtepælen. Foto: Kennth Meyer.

Sikrer mere plads

En 7-Eleven-forretning var en af forhindringerne, 71-årige Sven Astrup Knudsen stødte på, da Ekstra Bladet var ude at gå en tur med ham i Københavns gader.

Ved butikken på hjørnet mellem Gammel Torv, Skindergade og Nørregade var borde og stole placeret langs butikken. Men da der på fortovet er et lyssignal, var det kun på et hængende hår, at Sven Astrup Knudsen med sin cirka 70 centimeter brede kørestol kunne komme forbi.

Ifølge Københavns kommunes retningslinjer bør der minimum være 150 centimeters fri passage.

Sådan er retningslinjer for udendørsservering i to andre kommuner Retningslinjerne i Aarhus Kommune for udendørsservering: Der skal være mindst 150 centimeters fri passage på fortovet, når udendørsserveringen er i brug.

På torve og pladser gives tilladelse til udendørsservering, så det stadig kan fungere med resten af pladsen.

Inventaret skal være handicapvenligt.

Uden for åbningstid skal alt inventar fjernes. Kilde: Aarhus Kommune. Retningslinjerne i Odense Kommune for udendørsservering: Der skal være mindst 150 centimeters fri passage på fortovet.

I gågader skal der mindst være 400 centimeters fri passage på fortovet. Kilde: Odense Kommune i en mail til Ekstra Bladet.

7-Elevens Commercial Director, Morten Vedel, oplyser, at 7-Eleven opstiller borde og stole til udendørsservering efter Københavns Kommunes regler.

- Vi er naturligvis ikke interesseret i at genere fodgængere, kørestolsbrugere eller andre på gaden, skriver han til Ekstra Bladet og tilføjer, at han i det konkrete tilfælde godt kan se, at bordene og stolene står uhensigtsmæssigt.

Han har derfor taget kontakt til butikken for at sikre mere plads, så kørestolsbrugere, barnevogne og andre kan komme forbi uden problemer.

Artiklen fortsætter under billedet:



Det var kun med nød og næppe, Sven Astrup Knudsen kunne komme forbi med sin kørestol ved The Donut Shop i Københavns Latinerkvarter. Foto: Kennth Meyer.

På de smalle gader i latinerkvarteret i indre by var det et problem langt de fleste steder for Sven Astrup Knudsen at komme forbi. Et af stederne var ved The Donut Shop. Butikspersonalet vil nu se på, hvad de kan gøre ved problemet, siger Hyper Safi, der er en af mændene bag donut-kæden, og tilføjer:

- Selvfølgelig vil vi gerne hjælpe folk, og selvfølgelig vil vi gerne gøre noget ved det. Det er vigtigt at tænke på andre.

*****

Borgmester: Det er uacceptabelt

- Det er selvfølgelig ikke acceptabelt.

Sådan siger København Kommunes teknik- og miljøborgmester Ninna Hedeager Olsen (EL) om, at kørestolsbrugere ikke kan færdes på lige vilkår som alle andre i København.

Selvom det ifølge borgmesteren er uacceptabelt, siger hun, at det er en lang og dyr vej for kommunen at løse det.

Oplysningskampagne

Kommunen har folk ansat i forvaltningen, der tjekker om caféer, butikker og restauranter overholder reglerne for skilte og udendørsservering. Når retningslinjerne ikke bliver overholdt, giver de vejledning og i nogle tilfælde påbud. Dem skulle man ansætte mange flere af for at komme problemet til livs, siger Nina Hedeager Olsen.

En anden løsning ville være at lave en oplysningskampagne:

- Hvis man kan gøre københavnerne opmærksomme på, at der er en grund til, at borde og stole står, hvor de står, kan det være billigere, end hvis vi skal ansætte nok. Vi skal nærmest have en ansat på hvert hjørne for at sikre, at kørestolsbrugere kan komme forbi, siger hun.