I november 2018 skickade svenska Extinction rebellion ut sitt första pressmeddelande:

”Nytt radikalt miljöuppror startar i Sverige”, löd rubriken.

Inspirerade av rörelsen som skapat debatt i Storbritannien ville man belysa klimatkrisen genom civil olydnad.

Sedan dess har rörelsen hyllats och hatats.

Extinction rebellion Extinction rebellion (utrotningsupproret) startade i London i oktober 2018. I dag finns rörelsen i 55 länder. Deras aktivism bygger på civil olydnad och fredligt motstånd för att belysa frågor som massutdöende och global uppvärmning. Rörelsen förkortas ibland XR och har timglaset som symbol. Visa mer Visa mindre

– Allt vi har försökt hittills för att skapa en omställning har varit ineffektivt. Tiden rinner ut och vi behöver mer kraftfulla åtgärder, säger Bo Thorén, 50, en av initiativtagarna, i pressmeddelandet.

Tidigare samma år låg han bakom idén till Greta Thunbergs skolstrejk. Den numera världsberömda 16-åringen har upprepade gånger lovordat Extinction rebellion.

”Om det är emot reglerna att stå upp mot klimatets sammanbrott så måste reglerna brytas”, skrev Greta Thunberg på Instagram, i samband med flera dagars omfattande demonstrationer i London i oktober.

Över 1 400 personer greps efter att ha blockerat ingångar till banker, företag och tågstationer – vilket ledde till att polisen införde ett kontroversiellt förbud mot protesterna.

Mira, 20: ”Bygger på att bryta mot lagen”

Att få tusentals personer gripna av polis är också en del av strategin.

– Civil olydnad bygger på att aktivt bryta mot lagen för att uppmärksamma något man tycker är orättvist eller fel. Om en massa individer är villiga att bryta mot lagen visar det allvaret i frågan, säger Mira Hingstöm, 20, som var med och etablerade Extinction rebellion i Skåne.

– Det är också en del av vår strategi, eftersom vi vill komma till en punkt där det blir så många gripanden att vi inte går att ignorera. Det är det som har hänt i historien många gånger när man lyckats uppnå stora sociala förändringar. Men det är också det som hänt i Storbritannien. Där är frågan på agendan eftersom det är så många gripna.

Över 1 400 aktivister greps i London när Extinction rebellion utförde blockader under tio dagar i oktober. Foto: MATT DUNHAM / AP TT NYHETSBYRÅN

Mira gick ut gymnasiet i somras och har sedan dess jobbat heltid med Extinction rebellion. Under en period fick de finansiering genom en fond i USA, som syftar till att etablera lokalgrupper världen över.

Hon har tidigare varit med i andra miljöorganisationer, men märker att ”XR” även lockar personer utan erfarenheter av aktivism.

– Många människors klimatångest handlar om att det känns svårt att påverka. Man blir frustrerad och känner att det inte längre räcker att sopsortera och skriva på namninsamlingar. Här får man vara del av något större, som faktiskt kan göra skillnad, säger Mira Hingström.

Mariam, 40: ”Tyckte det var för extremt”

En som aldrig förut kallat sig klimataktivist är 40-åriga Mariam Jallow Tholozan. I oktober bestämde hon sig för att följa med gruppen till Berlin, där en veckolång aktion pågick på flera platser i staden.

– Jag hade sett hur Extinction rebellion uttalat sig tidigare, men jag tyckte nog att det var för extremt. Jag kunde inte tro att klimathotet skulle kunna leda till att vi alla kommer att dö. Nu vet jag att det är väldigt realistiskt, när brist på mat och vatten leder till krig och terrorism.

Mariam Jallow Tholozan och dottern Coralie under en demonstration i London. Foto: Talia Woodin @taltakingpics

Mariams övertygelse väcktes efter att ha hört Greta Thunbergs känslofyllda tal inför EU-parlamentet.

– Det var väldigt starkt. När hon pratade om klimatförändringarna och vad det skulle innebära så började hon gråta. När jag såg det började jag också gråta. Jag hade hört det från ett teoretiskt perspektiv, men det hade inte berört mig tidigare.

Efter Berlin har hon deltagit i flera demonstrationer, bland annat när Extinction rebellion i december blockerade ingången till finansdepartementet i Stockholm. Rörelsen vill att klimathotet ska prioriteras före ekonomisk tillväxt, och flera personer hade limmat fast sig vid byggnaden.

– Den typen av aktioner gör det omöjligt för folk att inte reagera och prata om det, säger Mariam Jallow Tholozan.

Sofia, 19: ”Inte vi som kommer bli våldsamma”

I november hölls också en global, veckolång hungerstrejk för att pressa makthavarna att agera. Utanför Sveriges riksdag samlades en handfull personer, bland andra 19-åriga Sofia Hölaas Borén.

Hon hade inte heller varit aktivist innan hon hittade till Extinction rebellion.

– Jag har haft så extremt mycket klimatångest och oro över framtiden i flera år. Jag vet inte vad jag ska välja för utbildning. Varför ska man plugga när man inte vet om det finns mat och vatten kvar i framtiden?

– När jag var 13 år började jag följa Greenpeace på Instagram och tyckte att de var jättecoola. Jag drömde om att göra aktioner med dem, men det var för långt bort. Med Extinction rebellion var det så lätt att gå med. Det var bara att dyka upp.

Hennes första aktion var när de blockerade Riksbron i april.

– Det var helt fantastiskt. Polisen kom dit och ville ha bort oss, de bar i väg en kvinna. Att blockera en bro är kanske inte samma sak som att blockera ett kolkraftverk, men vi kände att politikerna inne i riksdagshuset visste att vi var där.

Sofia Hölaas Borén, 19, var initiativtagare till en hungerstrejk i Stockholm. Foto: Privat

Hungerstrejken i höstas ledde till att de blev lovade ett möte med miljö- och klimatminister Isabella Lövin. Mötet har ännu inte ägt rum.

Sofia anser att de använder fredliga metoder för att uppnå en förändring. Men hon är samtidigt rädd för att klimatkrisen framöver kan leda till våld.

– Det är inte vi som kommer bli våldsamma, utan de som drabbas. De som inte har något annat val, säger hon.

Samtidigt väcker Extinction rebellion kritik.

I Storbritannien har debatten delvis handlat om huruvida rörelsen exkluderar icke-vita och personer från ursprungsbefolkningar.

– Extinction rebellion är ganska vitt. Vi får inte bara anpassa oss efter den vita medelklassen, utan också tänka på de som kommer drabbas hårdast av klimatkrisen, säger Sofia Hölaas Borén.

Katja, 38: ”Naturligt att vi ses som kriminella”

Den brittiske frontfiguren Roger Hallam har också varit i blåsväder för ett uttalande om Förintelsen, och det ovetenskapliga påståendet att sex miljarder människor kommer dö redan detta århundrade. Kritiker anser att han förespråkar en slags klimatdiktatur.

Ledarskribenten Maria Ludvigsson tycker att rörelsens krav på medborgarråd – där slumpvis utvalda personer ska vägleda folkvalda regeringar – är antidemokratiskt.

”Om man önskar demokrati – varför då tillsätta en icke-demokratiskt vald grupp att styra över de demokratiskt valda?”, skriver hon i SvD.

Och deras aktioner som regelbundet stör kommunfullmäktige runtom i Sverige undergräver demokratin, skriver ledarskribenten Daniel Persson i Dagens samhälle.

Extinction rebellions tre krav Världens regeringar måste utlysa nödläge för klimatet och jordens arter och kommunicera hur brådskande det är att ställa om. Politikerna måste handla omedelbart för att bromsa förlusten av arter och minska klimatutsläppen. Rikare länder som Sverige och Tyskland ska nå netto-nollutsläpp år 2025. Regeringar måste inrätta och vägledas av ett medborgarråd för klimaträttvisa och ekologisk hållbarhet. Visa mer Visa mindre

Andra pekar på prislappen för aktionerna – bara i London innebar protesterna i oktober omkostnader på motsvarande över 450 miljoner kronor. Vissa går så långt som att kalla dem ekoterrorister.

– Eftersom vi bryter mot lagen är det naturligt att vi ses som bråkmakare och kriminella. Men vår metod är fredlig civil olydnad, vi använder inte våld. Det enda jag känner till är att någon lär ha krossat en ruta på Shells huvudkontor i London med en sten tror jag, säger göteborgaren Katja Bergman, 38.

– Vi har avbrutit ett fåtal möten i kommunfullmäktige genom att gå in och sjunga. Då tycker vissa att vi är odemokratiska. Det vore kanske bekvämt och enkelt att bara fortsätta leva som vi gör här i väst ett tag till, men vi tycker att det är helt ohållbart och omoraliskt att inte agera nu. Vi måste störa ordningen och bryta den politiska passiviteten.

Katja Bergman sa upp sig för att bli aktivist på heltid. Foto: Privat

Katja säger att hon inte är förvånad över reaktionerna.

– Vissa tror att vi vill ersätta regeringen med medborgarråd, när vi egentligen vill stärka och fördjupa demokratin. Vi är en radikal rörelse eftersom vi tror på en radikal omställning av hela det politiska och ekonomiska systemet. Det som vore extremt är att bara fortsätta på den här vansinnesfärden som tar oss mot kollaps.

I februari sa hon upp sig från jobbet som sjuksköterska för att bli aktivist på heltid.

– Jag var ganska utarbetad, men kände en växande kreativ kraft inombords när Extinction rebellion dök upp och jag ville ägna mig helhjärtat åt det. Jag har länge försökt leva hållbart som privatperson och inspirera folk omkring mig, men jag hade längtat efter att organisera mig i de här frågorna, som är helt avgörande för livet på jorden.

Samuel, 45: ”Beredda att sitta i fängelse”

Operasångaren Samuel Jarrick, 45, har varit aktiv inom miljörörelsen i tio år, och var med när Extinction rebellion etablerades i Sverige. Han beskriver det senaste året som explosionsartat, med nya lokalgrupper som uppstått över hela landet.

Dessutom upplever han att olika delar av miljö- och klimatrörelsen blir allt mer sammansvetsade.

– Extinction rebellion är ett svar på politikers oförmåga under väldigt lång tid att lösa klimatfrågan. Det är en radikalisering och breddning av miljörörelsen på samma gång. Fler människor kommer till, och fler är beredda att bryta mot lagen, eftersom aktionerna med civil olydnad blivit mer välorganiserade.

Hur ser du på civil olydnad som metod?

– Om vi ställer oss i vägen för ett projekt som är förödande för planeten, och är beredda att sitta i fängelse eller få böter, så visar vi våra fredliga avsikter. Vi står för det vi gör och tar konsekvenserna.

Tolv aktivister från Extinction rebellion greps efter en halvnaken protest i det brittiska underhuset i april. Foto: EXTINCTION REBELLION / HANDOUT / EPA / TT

Samuel har samtidigt riktat kritik mot en omtalad aktion i London där aktivister från Extinction rebellion hindrade upprörda pendlare från att ta tunnelbanan till jobbet. Aktionen slutade i slagsmål.

– Det finns inget självklart svar för när och var det är befogat att använda civil olydnad, det måste vara en pågående diskussion. Men jag tycker fortfarande att det är berättigat i den situation som vi befinner oss i, säger Samuel Jarrick.

Han har själv dömts till böter efter att ha sprutat röd vätska i riksdagen 2016, i samband med en debatt om Vattenfalls brunkolsverksamhet i Tyskland. Samuel säger att han inte är helt nöjd med utförandet.

– På ett sätt var det lyckat eftersom jag fick mycket uppmärksamhet i medierna och kunde berätta om den här försäljningen av brunkol till ett skurkbolag. Men jag tror att vissa uppfattade det som lite obehagligt när jag ropade att ”ni har blod på era händer”. Det är viktigt att visa att vi inte är arga på någon personligen, utan att det är systemet vi vill förändra.

Samuel Jarrick vid en blockad i Berlin. Foto: Privat

LÄS MER: Greta Thunberg är långt ifrån ensam

LÄS MER: Här är personerna bakom Greta Thunbergs framgångar

Klimataktivisten: ”Vi behöver en stor samhällsförändring”