Tro det eller ej, många av våra svenska sjökort är fortfarande handlodade innan 1940. Det pågår ett stort projekt att noggrant sjömäta svenska vatten, men för handelssjöfartens behov främst. Om du tittar på bilderna från Sjöfartsverket, då kan du se att de flesta av oss, seglar omkring på vatten som är handlodade före 1940.

I början av april kunde du läsa här på vår sida om det nya sättet att mäta djupet på våra sjökort RH2000.

Längs våra svenska kuster höjer sig sakta både land och havsbotten. Landhöjningen är som störst längs Norrlandskusten där landhöjningen är cirka 1 cm/år. Det betyder att gamla djup behöver korrigeras. En bra beskrivning finns i UFS A 2014, på sidan 19 och framåt.

Nedan hittar du delar av texten från Sjöfartsverkets UFS A. Årets utgåva publiceras i början av juni.

Från UFS A 2014

Landhöjning

Längs större delen av den svenska kusten höjer sig land och havsbotten långsamt i förhållande till havsytan. Detta fenomen är en följd av belastningen av inlandsisen och benämns postglacial landhöjning. Landhöjningen är störst längs norrlandskusten och uppgår där som mest till ca 1 cm/år. Detta medför att djupsiffror, djupkurvor och redovisning av flacka stränder långsamt blir inaktuella i sjökort och ENC.

I sjökort över områden med landhöjning anges därför till höger i den övre marginalen landhöjningens storlek samt det årtal som sjökortets ”referens-medelvattenyta” bestämdes, se följande exempel. Vid navigering i områden där djupmarginalerna är små måste sjökortets djupinformation minskas med ledning av dessa uppgifter. Nedan finns en lista över de svenska sjökort där landhöjningskorrektionen år 2014 är 30 cm eller större. I svenska ENC anges under ”Vertical datum of data” information om eventuell djupkorrektion som måste göras med anledning av landhöjning. Denna korrektion kan, liksom i papperssjökorten, uppgå till 0,5 m. Observera att vattenståndets påverkan på djupet kan vara betydligt större än landhöjningens. På Sjöfartsverkets hemsida på VIVA ,ges kontinuerlig information om vattenståndet längs svenska kusten.

I vissa situationer, t.ex. vid navigering med liten marginal under kölen, är det viktigt att veta såväl aktuellt vattenstånd som vilken referensyta (Chart Datum) som sjökortets djupuppgifter refererar till. I svenska sjökort finns denna uppgift angiven till höger i sjökortets övre marginal, se exempel under 3.4.3. Det är även viktigt att känna till vilken referensyta som områdets vattenståndsmätare refererar till. Vid de stora oceanernas kuster påverkas vattenståndet i allmänhet av tidvatten och i dessa områden refererar sjökortens djupuppgifter vanligtvis till LAT (Lowest Astronomical Tide). LAT är den lägsta nivå som vattnet sjunker till p.g.a. himlakropparnas påverkan. Det är mycket sällan som vattnet sjunker under LAT vilket innebär att det mycket sällan är grundare än vad sjökortets djupsiffror anger. I områden där det inte förekommer tidvatten används i allmänhet en referensyta som ligger nära medelvattenytan. Detta innebär att det här ofta kan vara betydligt grundare än vad sjökortets djupsiffror anger.

I svenska farvatten är det bara på västkusten som det förekommer tidvatten men dess påverkan på vattenståndet är tämligen liten jämfört med de meteorologiska faktorernas påverkan. Samtliga sjökort och ENC över den svenska kusten redovisar därför djupen i förhållande till en referensyta som motsvarar medelvattenytan vid det år (”medelvattenår”) då sjökortet ursprungligen framställdes. Där landhöjning förekommer reser sig botten långsamt i förhållande till den angivna referensytan, se 3.4.3. I Svenska sjökort och ENC över kustfarvatten, som nyproduceras 2014 eller senare, är djupen angivna i förhållande till det nya nationella höjdsystemet RH2000. Denna referensyta ligger nära medelvattenytan. I ett senare skede kommer även vattenståndsuppgifter för kustfarvattnen att anges i förhållande till RH2000. För närvarande finns ingen gemensam, internationellt överenskommen, referensyta för djupinformation. Detta innebär t.ex. att två angränsande länder kan tillämpa olika referensytor för sjökortens djupuppgifterna. Det pågår emellertid ett samarbetsprojekt mellan länderna i Östersjöområdet vilket syftar till etablering av en gemensam referensyta för djupinformation i papperssjökort och ENC. I insjöar och kanaler anges djupen i förhållande till en referensyta som specificeras i respektive sjökort