Parisataatuhatta kotia lämpiää Suomessa vielä hiilellä. Se on tärkeä energian lähde etenkin pääkaupunkiseudun voimaloissa ja myös Vaasassa.

Vappuna 2029, kymmenen vuoden kuluttua, kivihiilen poltosta tulee kuitenkin laitonta. Eduskunta on äskettäin hyväksynyt kivihiilen kieltävän lain. Se on yksi toimista, joilla Suomen kasvihuonekaasupäästöjä on tarkoitus vähentää.

Tässä jutussa kivihiilikielto saa kritiikkiä energia-alan johtajilta. Alan tutkija taas kiittää lakia. Maailman mittakaavassa kivihiilen kieltäminen lailla on vielä hyvin ainutlaatuista.

Suomessa kivihiili on etupäässä rannikkokaupunkien polttoaine.

Etenkin Helsingissä tuottaa päänvaivaa, kuinka kasvavan kaupungin rakennukset lämpiävät jatkossa. Pormestari Jan Vapaavuori on jopa luvannut miljoonan euron palkkion hyvän ratkaisun keksijälle.

Kivihiiltä yhä polttavat suuret laitokset tuottavat lämpöä ja sähköä rannikkokaupunkien asukkaille ja yrityksille. Lohjan voimala kuuluu metsäteollisuusyritys Sappi Oy:lle. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka

Suomi haluaa olla edelläkävijä

Maailman valtiot jakautuvat eri leireihin kivihiilen käyttäjinä. Suomi haluaa kuulua niin sanottuihin edelläkävijöihin – eli luopua kivihiilestä ensimmäisten joukossa.

Kysymys on ilmakehän lämpenemisen hillinnästä. Siinä hiilestä luopuminen on monissa maissa näkyvässä roolissa.

Myös Suomessa pyritään irti fossiilisista polttoaineista, joista juuri kivihiili on haitallisin. Sen polttaminen aiheuttaa fossiilisista polttoaineista eniten hiilidioksidipäästöjä, joiden aiheuttamana ilmakehän lämpenemistä pidetään.

Ruotsi luopuu hiilestä pian

Hiiltä polttavista maista Belgia on ehtinyt jo sulkea viimeisenkin hiilivoimalansa. Se tapahtui 2016. Kivihiili on ollut tärkeää Belgian taloudelle, sillä sitä löytyy omasta maaperästä.

Ruotsi kuuluu tässäkin asiassa “hyvisten” joukkoon. Maassa toimii enää yksi hiilivoimala, joka aiotaan sulkea kolmen vuoden kuluttua. Myös Ranska on luvannut lopettaa hiilenpolton vuonna 2022.

Edellä kerrotut tiedot ovat peräisin hiilestä eroon pyrkivien maiden yhteisöltä, Powering Past Coal Alliancelta. Se on Iso-Britannian ja Kanadan luoma yhteenliittymä, jossa Suomi on ollut mukana alusta alkaen.

Eri asteisen lupauksen tai aikeen irrottautua kivihiilen käytöstä on tehnyt Suomen, Belgian, Ruotsin ja Ranskan lisäksi Itävalta, Tanska, Saksa, Irlanti, Italia, Alankomaat, Portugali ja Iso-Britannia. Myös Slovakia, Espanja ja Unkari ovat ilmaisseet myötämielisyyttä hiilivoimaloiden sulkemiselle.

Hiilivoimaloiden sulkijat löytyvät siis läntisestä Euroopasta. Mitä vähemmän maa on riippuvainen hiilivoimasta sitä helpompi niitä on myös luvat sulkea.

Saksa päästelee paljon hiiltä

Euroopan maista Puola ja Saksa tuottavat sähköä ja lämpöä paljon hiilellä. Hiilen polton seurauksena Saksa ei pysty vähentämään hiilidioksidipäästöjään EU:n tavoitteiden mukaisesti ainakaan vuoteen 2020 mennessä. Ruskohiilikaivokset laajenevat yhä edelleen maassa ja jopa nielevät kyliä tieltään.

Näillä näkymin hiilen polttaminen Saksan kaikissa 84 voimalassa voisi loppua kuitenkin vuoteen 2038 mennessä.

Saksa ei kuulu Powering Past Coal Alliance -yhteisöön. Sen noin 20 jäsenmaata ajavat sitä, että hiilivoimalat suljetaan vuoteen 2030 mennessä.

Puola polttaa surutta hiiltään

Varsinainen vastavirtaan kulkeva Euroopan maa on Puola. Sen maaperästä löytyy paljon kivihiiltä, jota se myös käyttää. Puola pitää kiinni oikeudestaan tuottaa energiaa omalla kotimaisella energianlähteellään.

Puola korvaa käyttöikänsä päähän tulleita laitoksia uusilla. Powering Past Coal Alliancen tietojen mukaan maassa rakennetaan parhaillaan viittä uutta voimalaa.

Euroopan maista myös Kreikka rakentaa entisten tilalle uutta hiilivoimaa, samoin jotkin Balkanin maat.

Uudet voimalat toimivat tavallisesti vuosikymmeniä. Vaikuttaakin siltä, että hiilen polttaminen jatkuu osassa Euroopan maita ainakin vuoteen 2050 saakka.

Aasia käyttää lisää hiiltä joka vuosi

Jos Euroopassa Puola on murheenkryyni hiilen käyttäjänä, niin maailmanlaajuisesti se on Kiina.

Kiina rakentaa yhä edelleen uusia kivihiilivoimaloita. Maailman energiajärjestö IEA:n uusin hiilen käyttöä koskeva ennuste kertoo, että hiilen käytön kasvu pysähtyy kuitenkin 2020-luvulla.

Tällä hetkellä kiinalaiset käyttävät neljäsosan kaikesta maailmassa vuosittain kuluvasta hiilestä.

Uusia hiilivoimaloita nousee IEA:n raportin mukaan Aasiassa myös Intiaan, Indonesiaan, Pakistaniin, Bangladeshiin, Filippiineille ja Vietnamiin.

Energiajärjestö arvioi, että hiilen kulutus kasvaa Aasiassa ainakin vuoteen 2023 saakka. Edellä lueteltujen maiden lisäksi Korea käyttää paljon hiilivoimaa.

Energia-ala pitää lakia turhana

Suomessa edes voimaloita edustava järjestö Energiateollisuus ei vastusta hiilen käytön lopettamista. Kivihiilen kieltävää lakia alalla kuitenkin kritisoidaan.

Soittokierros Turun, Helsingin ja Vaasan voimaloiden johtoon saa suomalaisen kivihiilikiellon kuulostamaan turhalta. Viesti on sama kuin Energiateollisuudella.

– Päästökauppa toimii ja se olisi lopettanut kivihiilen käytön Suomessa lähes samassa ajassa kuin laki, esimerkiksi helsinkiläisen Helenin johtaja Maiju Westergren sanoi.

Eurooppalaiset isot energiayhtiöt maksavat hiilidioksidipäästöistään. Yhtiöt kuuluvat Euroopan unionin laajuiseen päästökauppajärjestelmään. Oikeus päästöihin siis maksaa.

Päästöoikeuksien määrä kokonaisuudessaan pienenee vuosi vuodelta ja samalla hinta on ruvennut kallistumaan.

Energiateollisuus on laskenut, että hinta nousee niin paljon, että kivihiilen käytöstä tulee vähitellen kannattamatonta.

Energia-alalla ei pidetä siitä, että päästökauppasysteemiä ikään kuin häiritään hiilen kieltävällä lailla. Kun laki vähentää päästöjä Suomessa, niitä vapautuu muiden maiden käyttöön EU:ssa. Voimalayritysten viesti on, että EU:n laajuiset päästöt eivät vähene näin lainkaan.

Tutkija puolustaa kieltolakia

Aalto-yliopiston tutkija Karoliina Auvinen on tehnyt paljon töitä päästöttömän energiamallin luomiseksi Suomeen.

Auvinen on aivan toista mieltä kivihiilikiellosta kuin Energiateollisuus.

– Se on ehdottoman tarpeellinen laki, Auvinen sanoi haastattelussa Aalto-yliopistolla.

Kun lain valmistelu alkoi Suomessa, Auvisen ja muiden samaan tutkijaryhmään kuuluvien työ alkoi kiinnostaa. Auvinen kertoo, että energiayhtiöt ottivat silloin yhteyttä.

– Ne alkoivat vasta sitten kiinnostua toden teolla hiilen korvaamisesta.

Puun päästöttömyys hämmentää

Hiiltä polttavat suomalaiset voimalat ovat vähentyneet jo pitkään.

Konsulttiyhtiö Pöyryn tekemän selvityksen perusteella hiili on vaihtunut ja vaihtumassa hyvin paljon puupolttoaineeksi.

Puun polton järkevyydestä on kaksi vastakkaista näkemystä. Toinen puolesta ja toinen vastaan.

Todellisuudessa puuta polttavan voimalan piipusta karkaa hiilidioksidia vähintään yhtä paljon kuin hiiltä poltettaessa. Siitä huolimatta puu lasketaan päästöttömäksi energian lähteeksi.

Puun hiilidioksidipäästöt lasketaan siinä vaiheessa, kun puu kaadetaan – ei enää poltettaessa.

Voimalat polttavat tavallisesti metsäteollisuudelle kelpaamattomia puun osia, kuten oksia. Metsäteollisuuden ylijäämäpuuta ei tule riittämään loputtomasti. Osa voimaloiden tarvitsemasta puusta tuodaan ulkomailta jo nyt.

Lämpöä jopa Itämerestä

Kivihiilikielto tuottaa suurten kaupunkien energiayhtiöille päänvaivaa. Kuinka kodit lämpiävät jatkossa?

Esimerkiksi Helsingin energiayhtiö Helen kerää jo nyt talteen hukkalämpöä. Sitä löytyy muun muassa jätevesistä ja rakennuksista.

Toinen kaupungin suurista hiilivoimaloista menee kiinni jo 2024. Myös lähellä Helsingin keskustaa kohoavat hiilivuoret siirtyvät silloin historiaan.

Osa suljettavan voimalan tuottamasta lämmöstä korvautuu pellettivoimalalla. Uutena ratkaisuna yhtiö kerää lämpöä merivedestä.