Kysymme sinulta kohta muutamia kiperiä kysymyksiä siitä, miten asiat ovat Suomessa. Mutta tämä ei ole ihan tavallinen pubivisa – haluamme sinun kertovan samalla, mistä aiheista olet huolissasi.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Tietokirjailija: Enemmistön uskomukset viettävät pessimismin suuntaan

Tiesitkö vastaukset kaikkein parhaimmin niihin kysymyksiin, joiden aiheista olit eniten huolissasi? Vai kävikö sinulle päinvastoin?

Voi kuulostaa yllättävältä, mutta nimenomaan jälkimmäinen vaihtoehto on tutkimusten valossa jopa todennäköinen. Ihmisillä on taipumus suhtautua moniin yhteiskunnallisiin kysymyksiin sitä pessimistisemmin, mitä vähemmän he niistä tietävät.

Aiheesta kirjoittanut tietokirjailija Tommi Uschanov sanoo jopa, että suurin osa huolestumista aiheuttavista uskomuksista on paikkansa pitämättömiä.

– On tilanteita, joissa tieto lisää tuskaa. Ilmastonmuutos on yksi esimerkki. Mutta toisaalta on myös monta asiaa, jotka menevät päinvastaiseen suuntaan, hän sanoo.

Siksi pyysimme sinua äsken pohtimaan tuloerojen kasvua Suomessa. Se on Uschanovin mielessä tyyppiesimerkki niistä aiheista, joissa ihmisten enemmistön uskomukset viettävät pessimismin suuntaan.

– Jos ihmisiltä kysyttäisiin, kuinka paljon tuloerot ovat kasvaneet, he vastaisivat tyypillisesti niiden kasvaneen paljon. Huono kehitys arvioidaan yläkanttiin.

"Nyky-yhteiskunnassa pessimismiä ei tarvita"

Testin tarkoitus ei ole väittää, että tuloerojen kasvu – tai mikään muukaan kysymysten aiheista – ei olisi tärkeä. Mutta jos näit tuloerojen kasvun todellisuutta kielteisempänä ja samaan aikaan kerroit olevasi aiheesta huolestunut, vahvistit juuri omalta osaltasi tietämättömyyden ja pessimismin liitosta.

Kyse ei ole aukoista vain suomalaisten tiedoissa, eikä varsinkaan vain sinun tiedoissasi. Tutkijat ovat törmänneet samankaltaiseen ilmiöön yhtä lailla muissakin maissa. Esimerkiksi Ipsos MORI -tutkimuslaitoksen viiden vuoden takaisessa kyselyssä (siirryt toiseen palveluun) keskiverto vastaaja liioitteli muun muassa teiniraskauksien, maahanmuuton, työttömyyden ja henkirikosten määrää.

Joskus on eletty maailmassa, jossa kuolee nälkään, jos ei suhtaudu asioihin pessimistisesti. Tommi Uschanov

Miksi näin tehdään? Uschanov tarjoaa yhdeksi selitykseksi evoluutiota: kauan ennen hyvinvointivaltiota selviytyminen suosi kenties enemmän pessimistiä kuin optimistia.

– Joskus on eletty maailmassa, jossa kuolee nälkään tai joutuu villieläimen syömäksi, jos ei suhtaudu asioihin pessimistisesti, Uschanov kärjistää.

– Nyky-yhteiskunnassa pessimismiä ei tarvita.

Osaatko luetella Suomen hallituspuolueet?

Kansainvälisesti tunnetuin tietämättömyydestä johtuvan kielteisyyden hälventäjä lienee ollut ruotsalainen professori Hans Rosling, joka menehtyi vuonna 2017. Hänen Gapminder-testinsä (siirryt toiseen palveluun) on osaltaan innoittanut myös tämän jutun testiin.

Suomessa aihetta on pitänyt esillä muun muassa juuri tietokirjailija Uschanov. Hän käsitteli kulttuuripessimismiä varsinkin Hätä on tarpeen -teoksessa (2015), kun taas varhaisempi Suuri kaalihuijaus (2010) keskittyi yhteiskunnalliseen tietämättömyyteen.

Erityisesti jälkimmäinen aihe on kirjailijan mielestä ollut julkisuudessa vähän puhuttu, vaikka sitä onkin tutkittu ahkerasti jo yli puolen vuosisadan ajan. Jos siitä puhuttaisiin, puhuttaisiin siitä, miten vähän ihmiset oikeastaan tietävät yhteiskunnan kannalta tärkeistä asioista.

– Paras esimerkki on hallituksen kokoonpano. Jos ihmisiä pyydetään Suomen kaltaisessa maassa luettelemaan, mitkä puolueet ovat istuvassa hallituksessa, noin kolmasosa osaa luetella ne täsmälleen oikein.

Lue myös: Näin pessimisti pettyy: “Herkästi mennään tähän harhaan, että koko maailma on menossa päin seinää”

Professori listasi hyviä asioita Suomesta – kansa kaivoi esiin salaliittoteoriat: “Kuka hänelle maksoi?”

Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut

Juttua korjattu 15.15: Kysymyksen 12 palautetekstissä oli virhe. Suomen kasvihuonekaasupäästöjen määrä oli 56 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuonna 2017 eikä 55 tuhatta tonnia. Lisätty myös virke "korkea-asteen opiskelijoilla pudotus on ollut kuitenkin suurempi" kysymyksen 13 palautetekstiin.