CCR a admis sesizarea lui Dăncilă privind completul de 5 judecători de la Înalta Curte: Există conflict între Parlament și Curtea Supremă / Toate procesele aflate pe rol se reiau

Curtea Constituțională a admis miercuri, cu 7 voturi ”pentru” și 2 voturi ”împotrivă” sesizarea premierului Viorica Dăncilă privind completul de 5 judecători de la Înalta Curte: există conflict între Parlament și Curtea Supremă, au declarat surse din CCR pentru G4Media.ro. Potrivit surselor citate, împotriva deciziei majoritare au votat judecătorii Livia Stanciu și Ștefan Minea.

Decizia de azi a Curții Constituționale are o miză majoră pentru Liviu Dragnea, cel care a cerut public Guvernului în repetate rânduri să atace la CCR modul în care Înalta Curte a constituit completul de 5 care judecă apelul său la sentința de 3 ani și jumătate de închisoare cu executare din dosarul angajărilor fictive la Protecția Copilului Teleorman.

Judecătorii constituționali au decis că Înalta Curte se află în ilegalitate din 2014, când a decis să nu respecte prevederea adusă în 2013 legii 304/2004 privind compunerea completurilor de 5 judecători. Actul normativ spune că toți cei 5 judecători ai completului se stabilesc prin tragere la sorți, or ÎCCJ a decis ca doar 4 dintre ei să fie aleși astfel.

În urma deciziei CCR de azi, Înalta Curte ”va trebui să procedeze de îndată la alegerea prin tragere la sorți a tuturor judecătorilor din completurile de 5”.

Consecința deciziei, au mai explicat sursele citate, va fi că toate procesele în curs aflate la completurile de 5 de la ÎCCJ vor fi reluate.

Mai mult, cei care au primit sentințe definitive de la Înalta Curte, începând cu anul 2014, le vor putea ataca dacă nu și-au epuizat căile extraordinare de atac prevăzute de Codul de procedură penală.

UPDATE: CCR confirmat, prin intermediul unui comunicat de presă, informațiile: ”Curtea Constituțională, cu majoritate de voturi: A admis sesizarea formulată de prim-ministrul Guvernului României și a constatat existenţa unui conflict juridic de natură constituţională între Parlament, pe de o parte, şi Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, pe de altă parte, generat de hotărârile. Colegiului de conducere a Înaltei Curți de Casație și Justiție, începând cu Hotărârea nr.3/2014, potrivit cărora au fost desemnați prin tragere la sorți doar 4 din cei 5 membri ai Completurilor de 5 judecători, contrar celor prevăzute de art.32 din Legea nr.304/2004 privind organizarea judiciară, astfel cum a fost modificat şi completat prin Legea nr.255/2013. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie urmează a proceda de îndată la desemnarea prin tragere la sorți a tuturor membrilor Completurilor de 5 judecători, cu respectarea art.32 din Legea nr.304/2004 privind organizarea judiciară, astfel cum a fost modificat şi completat prin Legea nr.207/2018”, se arată într-un comunicat al CCR. Preşedintele CCR, Valer Dorneanu, a explicat la finalul şedinţei că Instanţa supremă a dat mai multe hotărâri începând cu anul 2014, potrivit cărora erau desemnaţi prin tragere la sorţi doar patru membri ai completelor de 5. Urmează ca Înalta Curte să ia de îndată măsurile necesare pentru constituirea completurilor de 5, în sensul desemnării prin tragere la sorţi a tuturor membrilor acestor completuri, a mai spus Dorneanu. Completurile de 5 judecători în materie penală de la Instanţa supremă au pe rol dosare importante, în care sunt judecaţi, printre alţii, liderul PSD, Liviu Dragnea, liderul ALDE, Călin Popescu-Tăriceanu, omul de afaceri Sebastian Ghiţă şi fostul judecător de la CCR Toni Greblă. De altfel, preşedintele PSD a deschis la Curtea de Apel Bucureşti, în contencios, un proces împotriva Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, în care a reclamat nelegalitatea constituirii completurilor.

Premierul Viorica Dăncilă a reclamat pe 2 octombrie la Curtea Constituțională existența unui conflict juridic între Parlament și Înalta Curte de Casație și Justiție în privința modului de formare a completurilor de 5 judecători.

Solicitarea a fost făcută în repetate rânduri chiar de Liviu Dragnea, al cărui apel a început pe 8 octombrie și în care au fost date două amânări succesive. Dragnea a fost condamnat deja în primă instanță la 3 ani și jumătate de închisoare cu executare în dosarul angajărilor fictive de la Protecția Copilului Teleorman.

Dăncilă acuză în sesizarea trimisă CCR că Înalta Curte și-a arogat competențe legislative prin faptul că nu pune în aplicare imediat prevederea din noua lege privind organizarea judiciară, potrivit căreia completurile de 5 judecători de la ÎCCJ se formează exclusiv prin tragere la sorți, fără a exista membri de drept.

În prezent, sunt două completuri de apel la Înalta Curte, cu 5 judecători (C5), unul condus de vicepreședintele ÎCCJ, Iulian Dragomir și un altul condus de șefa interimară a Secției penale, judecătoarea Sorina Mirela Popescu. Aceste completuri dau sentințele definitive pentru demnitari (miniștri, parlamentari, etc).

Completul care va da sentința definitivă în cazul lui Liviu Dragnea este cel condus de vicepreședintele Înaltei Curți de Casație și Justiție, Iulian Dragomir, un complet considerat a fi unul foarte dur.

La începutul lunii septembrie, Colegiul de conducere al ICCJ a luat în discuție schimbarea componenței C5-urilor, ca urmare a intrării în vigoare a modificărilor la legea 304 privind organizarea judiciară (prima dintre cele 3 legi controversate ale Justiției, modificate de Coaliția PSD-ALDE).

Potrivit legii 207/2018 de modificare a legii 304/2004 privind organizarea judiciară, C5-urile nu mai sunt conduse de membrii de drept, precum vicepreședintele ICCJ și șeful Secției penale, ci toți judecătorii din complet sunt trași la sorți.

Colegiul de conducere al ICCJ a decis însă că nu se impune schimbarea componenței C5-urilor în 2018, pentru că au fost alese deja pe legea veche, la sfârșitul lui 2017. Legea veche spunea că C5-urile sunt conduse de membrii de drept, iar ceilalți judecători sunt trași la sorți la sfârșitul fiecărui an pentru anul viitor. Or pentru anul 2018, componența C5-urilor s-a stabilit prin tragere la sorți la sfârșitul anului trecut, pe legea veche, care prevedea că sunt conduse de membrii de drept. Colegiul de conducere al ICCJ a decis că se va modifica componența C5-urilor abia la sfârșitul acestui an pentru 2019, când se vor pune în aplicare prevederile noii legi și vor fi trași la sorți toți magistrații și nu vor mai fi membri de drept (detalii aici).