Kun toimitusjohtaja ilmoittaa, että firmassa alkavat yt-neuvottelut, kylmä väristys kulkee pitkin selkäpiitä.

Sana yhteistoiminta ei nimittäin tarkoita yhteistä toimintaa. Kovin usein se tarkoittaa, että luvassa on potkuja tai vähintään pakkolomaa.

Maanantaina työ- ja elinkeinoministeri Jari Lindströmille (sin.) luovutettu ehdotus yt-lain uudistamiseksi pyrkii poistamaan tämän stigman.

Ammattiliitto STTK:n edunvalvontajohtaja Katarina Murto ja Suomen Yrittäjien johtotehtävissä aiemmin toiminut Rauno Vanhanen valmistelivat selvityksen yt-lain muuttamiseksi.

Selvitykseen on haastateltu nimettömästi kymmeniä työntekijä- ja työnantajaleirien edustajia, virkamiehiä, lakimiehiä sekä muita asiantuntijoita.

Selvitystä luovuttaneen Rauno Vanhasen mukaan kukaan hastatelluista ei ollut sitä mieltä, että yt-laki toimisi hyvin.

Yt-lain uudistamisen selvityshenkilöt Katarina Murto ja Rauno Vanhanen. Janne Toivonen / Yle

Vanha ei toimi

Yt-pykälillä on jo nyt kauniit tavoitteet. Niillä pyritään vuorovaikutuksen, tiedonkulun parantamiseen, myönteisen neuvottelukulttuurin syntymiseen ja yrityksen toiminnan kehittämiseen. Murron ja Vanhasen mukaan nämä seikat ovat kuitenkin jääneet julkisuudessa – ja myös käytännössä – paitsioon.

– Yhteistoiminta tai yt:t mielletään lähes poikkeuksetta ikävänä asiana, josta seuraa työntekijöille jotain kielteistä. Työnantajat taas käynnistävät yhteistoimintamenettelyt usein vasta silloin kuin lain mukaan on pakko, Murto ja Vanhanen kirjoittavat.

Vanha laki on vaikeaselkoinen, monimutkainen, muotoseikkoihin ja erilaisiin määräaikoihin perustuva menettelytapalaki. Työntekijäpuoli tarkkailee työnantajan toimia silmä kovana ja etsii pienimmätkin virheet prosessista. Ja työnantaja käy robotin lailla lain kirjainta läpi välttääkseen mahdolliset sakot ja sanktiot.

– Yhteistoimintalain uudistamisen tulee rakentua kokonaan toisenlaisille lähtökohdille kuin nykylaki, Murto ja Vanhanen toteavat.

Irtisanominen toiseen työkalupakkiin

Ammattiliittojohtaja Murto ja aiemmin Suomen Yrittäjissä johtajana työskennellyt Vanhanen edustavat taustaltaan vastakkaisia työmarkkinaleirejä. Tämä on hyvä lähtökohta, sillä näin ehdotus luetaan tarkasti läpi niin työntekijöiden kuin työnantajien etujärjestöissä.

Rakentaville ajatuksille on tänä syksynä myös tarve. Työmarkkinatilanne on ollut tulikuuma hallituksen taittaessa ammattiliittojen kanssa peistä irtisanomislaista. Tässä sodassa solmittiin rauha tänään.

Vanhanen ja Murto aloittivat oman selvitystyönsä jo toukokuussa – siis hyvän aikaa ennen hallituksen ja ammattiyhdistysliikkeen viimeisintä kriisiä. Mitä Vanhanen ja Murto siis ehdottavat?

Ensinnäkin uusi yt-laki tulisi nimetä uudelleen. Uusi nimi voisi olla esimerkiksi laki yrityksen toiminnan ja henkilöstön kehittämisestä.

(Samalla he ehdottavat, että lakia ei lyhennettäisi muotoon LYTJHK vaan puhuttaisiin yksinkertaisesti kehittämislaista.)

Uusi nimi on kuitenkin vasta alkua.

Suurin muutos on se, että Murto ja Vanhanen poistaisivat uudesta kehittämislaista sen pelätyimmän osan. Työvoiman vähentämiseen liittyvät pykälät siirrettäisiin työsopimuslakiin.

Muutoksia väen vähentämiseen

Selvityksessä ehdotetaan, että taloudellisia ja tuotannollisia irtisanomisperusteita muutetaan siten, että työnantajan on ennen irtisanomista perusteltava kirjallisesti ja yksilöidysti:

Millaisia vaihtoehtoja irtisanomisille on.

Miten työ on olennaisesti ja pysyvästi vähentynyt.

Ja miten irtisanottavat valikoidaan.

Murto ja Vanhanen ehdottavat, että henkilöstön edustajilla olisi jatkossa oikeus esittää vaihtoehtoja työvoiman vähentämiselle. Työnantajan olisi yksilöidysti perusteltava, jos ehdotus ei kelpaa.

Työntekijöiden turvaa irtisanomistilanteessa parannettaisiin siten, että työnantajalla olisi velvollisuus tarjota kullekin irtisanottavalle työntekijälle mahdollisuus osallistua täydellä palkalla työllistymistä edistävään valmennukseen tai koulutukseen koko irtisanomisajaksi, kuitenkin vähintään kahdeksi kuukaudeksi.

Eikä tässä vielä kaikki, kuten torikauppiaat sanovat. Murto ja Vanhanen ehdottavat, että yllä kuvattua henkilöstön vähentämismenettelyä noudatettaisiin pienissäkin yrityksissä.

Nykyinen yt-velvoite koskee yli 20 työntekijän yrityksiä, jatkossa raja pudotettaisiin kymmeneen työntekijään.

Suomen Yrittäjät ehdit jo ilmoittamaan, etteivät he kannata tätä.

– Päinvastoin soveltamisrajaa tulisi nostaa vähintään 50 työntekijään, Yrittäjien toimitusjohtaja Mikael Pentikäinen toteaa tiedotteessa.

Ehdotuksessa on kuitenkin piirteitä, joista työnantajaleiri pitää. Ensinnäkin, työvoiman vähentämismenettely otettaisiin jatkossa käyttöön vain tilanteissa, joissa irtisanottavien tai lomautettujen määrä on viisi henkilöä tai enemmän. Tällä hetkellä yhdenkin työntekijän irtisanominen tuotannollisin ja taloudellisin perustein käynnistää raskaan yt-menettelyn.

Sanelusta ja kyräilystä jatkuvaan vuoropuheluun

Entä millainen olisi uusi kehittämislaki, josta irtisanomispykälät on siivottu pois? Murron ja Vanhasen mukaan siitä voitaisiin poistaa monimutkaisia muotoseikkoja ja aikamääreitä. Sopimista voitaisiin siirtää työehtosopimuksiin tai yritystasolle.

Työministeri Lindströmille jätetty ehdotus korostaa työntekijöiden tiedonsaannin parantamista ja jatkuvaa vuoropuhelua. Keskustelua yrityksen taloudellisesta tilanteesta käytäisiin jatkuvasti tai vähintään kuukausittain.

Luottamushenkilöiden ei tarvitsisi erikseen pyytää tietoja esimerkiksi määräaikaisen sopimusten ja vuokratyövoiman käytöstä. Työnantaja toimittaisi ne oma-aloitteisesti.

STTK:n johtajana työskentelevän Murron mukaan tämä on usein osoittaunut yrityksissä ongelmalliseksi.

Työntekijöiden oikeus osallistua yrityksen hallintoon ulotettaisiin koskemaan aiempaa pienempiä yrityksiä. Nykyisin tämän ns. hallintoedustuksen raja on 150 työntekijässä.

Myös tätä uutta kehittämislakia sovellettaisiin jo kymmenen työntekijän yrityksistä alkaen.

Mikä työnantajaa houkuttelee?

Ehdotuksessa kuvaillaan uutta yt-lakia, joka antaisi työntekijöille tiedonsaantioikeuksia ja lisäisi työnantajien tiedonantovelvollisuuksia. Miksi työnantajat tämän hyväksyisivät?

Selvityshenkilöt uskovat, että tiedon jakaminen parantaisi työntekijöiden ja työnantajien välistä luottamusta, joka näkyisi sitoutumisena yrityksen toimintaan ja sen kehittämiseen. Sille on tarvetta tulevaisuuden työelämässä, jossa teknologinen kehitys asettaa niin yritykset kuin niiden työntekijätkin uusien haasteiden eteen.

Työnantajia miellyttäisi myös se, ettei raskas yt-prosessi käynnistyisi enää kaikkein pienimmissä irtisanomistilanteissa.

Lisäksi työnantajapuolta saattaa houkuttaa paikallisen sopimisen esittäminen.

Selvityksessä kuvattu paikallinen yhteistoiminta ja kehittäminen on eri asia kuin palkkojen paikallinen sopiminen. Kuitenkin luottamus ja liiketoiminnan ymmärtäminen ovat keskeisiä edellytyksiä, mikäli yrityskohtaista sopimuskulttuuria halutaan jatkossa edistää.

Koko syksy on tapeltu, joko katsotaan eteenpäin?

Hallitus ja työmarkkinajärjestöt ovat taistelleet koko syksyn hallituksen suunnitelmista helpottaa työntekijöiden irtisanomista pienissä yhtiöissä.

Useimpien asiantuntijoiden mukaan hallituksen alkuperäisillä tai muokatuilla suunnitelmilla ei ole merkittävää vaikutusta työllisyyteen. Riidalla onnistuttiin kuitenkin ajamaan ammattiliitot lakkoihin ja syvälle menneiden vuosien juoksuhautoihin.

Tässä ilmapiirissä Katarina Murron ja Rauno Vanhasen Työ- ja elinkeinoministeriölle valmistelema selvitys yt-lain uudistamiseksi on hyvin tervetullut.

Työministeri Jari Lindströmin mukaan selvitys antaa hyvä lähtökohdan yhteistoimintalain uudistamiselle. Lindströmin lupaa asettaa valmistelutyöhön kolmikantaisen työryhmän vielä tämän vuoden puolella.

Lue myös:

Kohutun irtisanomislain viimeistä versiota valmistellut kolmikantaryhmä sai työnsä päätökseen "hyvässä hengessä"

Irtisanomislain perustelut kelpaavat SAK:n hallitukselle: "Nykyinen oikeuskäytäntö viedään lainsäädäntöön"