Oprindelig artikel fra 17. april 2018:

I februar cirkulerede nyheden om, at arkæologer havde udgravet 20 skeletter fra københavnske kvinder, mænd og børn, der levede for omkring 1.000 år siden.

Skeletterne blev fundet under Rådhuspladsens busstoppested ud for JP/Politikens Hus, hvilket betyder, at det travle område tidligere har tjent som gravplads for nogle af Københavns første beboere.

Udgravningerne er stadig i gang, og der er siden de første spadestik dukket et stendige op, som kan være fundamentet til en kirke.

»Hvis der har været en kirke, vil det bestyrke, at København var en etableret by i starten af middelalderen. Man kan godt have en gravplads uden at have en etableret by, fordi der skal være nogle flere elementer til stede, før man kan kalde det en by. Men omvendt kan man ikke have en by uden at have en kirke,« siger Lars Ewald Jensen, arkæologisk leder ved Københavns Museum.

Arkæologerne har også andre ideer til, hvad stendiget kan have været brugt til. Det vender vi tilbage til senere.

Kirkegård sladrer om det tidlige København

Arkæologerne bag udgravningen mener, at kirkegården kan give et anderledes billede af det tidlige København, der ikke blot var et lille fiskerleje til Roskilde, som historiebøgerne giver indtryk af.

Dels på grund af det nyfundne stendige, men også fordi, der er dukket yderligere 10 skeletter op siden februar, som giver en bedre fornemmelse af kirkegårdens størrelse.

Den pointe støtter en anden arkæolog, som ikke har været med til udgravningen.

»Det er ikke så uventet igen at finde ukendte kirkegårde fra den tid i Danmark. Det, der er bemærkelsesværdigt, er, at man for bare 20 år siden troede, at København var en lille by i den tidlige middelalder. Siden er der rykket ved den forståelse, og det her fund er med til at understrege, at det er en større by, vi har med at gøre,« siger arkæolog fra Nationalmuseet Jakob Kieffer-Olsen.

En samling sten vidner om, at der engang enten har været en kirke på Rådhuspladsen i København, eller også er det et dige, der har delt kirkegården i to afdelinger. (Foto: Københavns Museum)

Rådhusplads og kirkegård

Arkæologerne er ikke i tvivl om, at Rådhuspladsen har fungeret som kirkegård i overgangen mellem vikingetid og middelalder.

Skeletterne er nemlig placeret på lige række, i samme niveau og ved siden af hinanden.

Spørgsmålet er, hvor stor kirkegården har været, og om der har ligget en decideret kirke på pladsen.

Det skal undersøgelser af det nyudgravede fundament eller dige forhåbentlig svare på.

»Vi håber at have fundet fundamentet til en kirkebygning. I så fald ville det være en kirke, der er ældre eller måske har ligget samtidig med Sankt Clemens Kirke, som blev udgravet i 2008. Vi kan altså potentielt have fundet den ældste kirke i København,« siger Stine Damsbo Winther, arkæolog ved Københavns Museum.

Er det et dige eller fundamentet til en kirke?

Arkæologerne har flere bud på, hvad klyngen af sten kan være. Men uanset hvad det er, kan det give nogle spændende perspektiver til fortællingen om København, siger Lars Ewald Jensen.

Her er stenklyngens potentielle anvendelsesmuligheder:

Den kan have fungeret som en mur, der har afgrænset kirkegårdens område fra resten af byen. Men det tror arkæologerne ikke, da der ligger gravpladser på begge sider af diget. En anden mulig forklaring er, at diget kan have delt kirkegården i to dele, som man kender det fra en middelalderkirkegård i Odense. Her er der et stort stendige mellem domkirken og den lokale sognekirke, hvor man kan se, at de gejstlige og rige mennesker ligger på domkirkens jord, og almindelige mennesker på sognekirkens jord. Sidste mulighed er, at det er fundamentet til en kirke. Hvis det er tilfældet, har arkæologerne formentlig fundet den ældste kirke i København.

Alle tre muligheder vil rykke ved vores forståelse af København, mener Lars Ewald Jensen. Men det er kun muligt at få besvaret spørgsmålene ved at foretage flere udgravninger eller undersøge skeletternes DNA nærmere, siger han.

Absalon Den berømte biskop Absalon fik København i gave af Kong Valdemar i 1160'erne. Absalon er kendt for at grundlægge Absalons Borg, cirka 100 år efter skeletterne på Rådhuspladsen blev nedgravet. Borgen lå, hvor Christiansborg ligger i dag. Hvis arkæologerne har fundet en kirke, betyder det, at Absalon modtog en større by i gave, og ikke blot en lille fiskerby, som tidligere antaget. Kilde: Stine Damsbo Winther, Københavns Museum

Mangler analyser af knoglerne

Undersøger man skeletternes DNA, vil man kunne finde ud af, om der er forskel på skeletterne på begge sider af stendiget, og der er derfor »et kæmpe potentiale i skelet-materialet fra gravene,« siger Lars Ewald Jensen.

Knoglerne kan desuden sladre om, hvordan befolkningen har udviklet sig og levet, og hvilke sygdomme de har haft.

»Lige nu kommer vi dog ikke til at forske i skeletterne, da det kræver en økonomi, som der ikke er lige nu. Men vi sikrer dem, og sørger for at de kan blive undersøgt i fremtiden,« siger han.