Formand for Bæredygtigt Landbrug, Flemming Fuglede Jørgensen, har mildest talt befundet sig i en interessekonflikt, da han i 2014 skulle vurdere en ansøgning til Promilleafgiftsfonden for Landbrug.

Det var nemlig ham selv, der havde underskrevet ansøgningen.

Alligevel erklærede han sig ikke inhabil, da ansøgningen blev vurderet, og Bæredygtigt Landbrug fik tildelt 1,5 millioner koner. Det viser en aktindsigt fra et bestyrelsesmøde i fonden. Fonden er offentligt finansieret via Miljøministeriet.

Formand i Transparency International Danmark, der bekæmper korruption og bestikkelse, Knut Gotfredsen, kalder kasketforvirringen »fuldstændig uacceptabel«. Han tøver ikke med at betegne det som »korruption«.

»Sådan gør man bare ikke, når der er tale om offentlige midler,« siger han.

Sagen begyndte 27. august 2014. Her underskrev Flemming Fuglede Jørgensen en ansøgning som formand for erhvervsorganisationen Bæredygtigt Landbrug.

Ansøgningen lød på 1.525.000 kroner. Penge, som Bæredygtigt Landbrug ville sende videre til handelshøjskolen CBS, hvor et lille hold forskere skulle analysere »Landbrugets konkurrencesituation i forhold til konkurrenterne i EU«.

Godt en måned senere, 29. september, sad selvsamme Flemming Fuglede Jørgensen ved bordet til et bestyrelsesmøde i Promilleafgiftsfonden for Landbrug, hvori han er medlem af bestyrelsen.

Fonden rådede på det tidspunkt over en bevillingsramme på 237,8 millioner kroner, og bestyrelsen skulle på mødet tage stilling til en række ansøgninger.

Selv om Flemming Fuglede Jørgensen altså selv havde en ansøgning i puljen, vurderede han ikke, at han havde et habilitetsproblem.

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet, hvor der står, at »der ikke var nogen bestyrelsesmedlemmer, der havde meddelt, at de vurderede at være inhabile i forhold til konkrete ansøgninger«.

Ansøgningen fra Bæredygtigt Landbrug blev godkendt, mens 11 andre af de i alt 29 ansøgninger fik afslag.

Et makværk

To år senere, i august 2016, udgav CBS rapporten Dansk landbrugs rammevilkår og konkurrenceevne. Ingen steder stod der, at det var Bæredygtigt Landbrug, der havde skaffet pengene til rapporten.

Konklusionen var blandt andet, at de danske miljøregler er »konkurrenceforvridende« for landbruget.

En pointe, som umiddelbart lyder som et ekko af en af Bæredygtigt Landbrugs egne mærkesager, nemlig at landbruget bør have mere lempelige rammevilkår.

Rapporten er da også blevet kritiseret for at være uvidenskabelig og tendentiøs. Den var ikke peer reviewed, dvs. kvalitetssikret ved en forskerbedømmelse, og lå desuden langt fra resultaterne i to tilsvarende undersøgelser fra COWI og Københavns Universitet.

Landbrugspolitisk seniorrådgiver i Danmarks Naturfredningsforening, Rikke Lundsgaard, sagde i en artikel til Altinget, at rapporten var »et makværk og et partsindlæg«, der burde »dø i synden«.

Torben Vagn Rasmussen, projektleder på CBS, afviste kritikken og sagde, at rapporten var lavet efter »alle kunstens regler«.

Vil ikke kommentere egen rolle

Flemming Fuglede Jørgensen afviser over for Information, at han har været inhabil i sagen, men han ønsker ikke at kommentere sin egen rolle yderligere.

Bæredygtigt Landbrug er tidligere blevet kritiseret for at ville bruge rapporten til at fremme sin egen politiske dagsorden.

Men det har ikke været kendt i offentligheden, at organisationens formand selv var med til at godkende ansøgningen.

Tidligere i år kritiserede Rigsrevisionen i skarpe vendinger den manglende kontrol med tildeling af midler fra de i alt 15 landbrugsfonde, som hvert år uddeler mere end 500 millioner kroner til formål, der kan fremme landbrugets interesser. Det er NaturErhvervstyrelsen, der fører tilsyn med fondene.

Rigsrevisionen bemærkede i sin beretning, at NaturErhvervstyrelsen har »indskrænket inhabilitetsbegrebet på en måde, som Rigsrevisionen ikke tidligere har set«.

Fondenes bestyrelser er nemlig primært sammensat af interessenter fra landbruget, hvoraf de fleste har en interesse i at få tildelt midler til netop deres organisation.

Ikke godt nok

Knut Gotfredsen fra Transparency International Danmark mener både, at Flemming Fuglede Jørgensen burde have gjort det klart for resten af bestyrelsen, at han var inhabil i vurderingen af sin egen ansøgning, ligesom de øvrige medlemmer af bestyrelsen også burde have sat foden ned.

»Hvis de har læst ansøgningen, kan de jo se, at det er hans navn, der står på, og at han samtidig sidder lige på den anden side af bordet. Det er simpelthen ikke godt nok,« siger han.

Vagn Jelsøe er næstformand i Promilleafgiftsfonden for Landbrug og samtidig vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk.

Han var til stede ved det bestyrelsesmøde, hvor ansøgningen fra Bæredygtigt Landbrug blev behandlet, men han husker ikke, hvordan mødet forløb.

Dog undrer det ham ikke, at Flemming Fuglede Jørgensen ikke blev betragtet som inhabil.

»Hele systemet er dybt problematisk,« siger han.

Landbrugsfondenes inhabilitetsregler bliver ifølge ham fortolket på en måde, så bestyrelsesmedlemmerne kun er inhabile, hvis de selv har en personlig økonomisk interesse i ansøgningerne. For eksempel hvis deres egen løn er afhængig af ansøgningen.

Forbrugerrådet Tænk ansøger ofte selv om midler fra fonden. Vagn Jelsøe siger, at han plejede at gøre bestyrelsen opmærksom på, at han var inhabil i behandlingen af de ansøgninger.

»Men det gør jeg ikke mere. Hver gang er jeg nemlig blevet belært om, at jeg ikke var inhabil. For hvis jeg var det, ville alle bestyrelsesmedlemmerne være inhabile hele tiden,« siger han.

En særlig interesse

Landbrugets fonde er forpligtet til at overholde forvaltningsloven. Her står, at en person i den offentlige forvaltning er inhabil, hvis vedkommende »deltager i ledelsen« af et selskab eller en forening, der »har en særlig interesse i sagens udfald«.

Formanden for Statsrevisorerne, Peder Larsen (SF), mener ikke, at Flemming Fuglede Jørgensen har overholdt forvaltningsloven i denne sag.

Men Fødevareministeriets egen vejledning om habilitetsregler giver meget vide rammer for, hvad der kan betegnes som inhabilitet.

Der står blandt andet, at det »ikke i sig selv [kan] begrunde inhabilitet«, at et medlem af fondens bestyrelse samtidig repræsenterer en interesseorganisation.

Hvis der skal være tale om inhabilitet, skal bestyrelsesmedlemmet selv have en »særlig interesse« i udfaldet af en ansøgning. I de tilfælde skal der foretages en vurdering af den enkelte sag. Det er tilsyneladende ikke sket i tilfældet med ansøgningen fra Bæredygtigt Landbrug.

Peder Larsen vurderer, at Flemming Fuglede Jørgensen har været »konkret inhabil« i sagen.

Det vil sige, at han eller en organisation, han repræsenterer, kan have profiteret på hans tilstedeværelse på bestyrelsesmødet. Han kritiserer desuden vejledningen fra Fødevareministeriet.

»Formuleringen ’særlig interesse’ er meget uheldig. Hvornår har man en særlig interesse? Det er jo elastik i metermål,« siger han.

Sammen med de øvrige statsrevisorer skrev han i maj, at NaturErhvervstyrelsens tolkning af, hvornår et bestyrelsesmedlem er inhabilt, er »meget snæver, usædvanlig og problematisk«.

Fødevareministeriet vil i kølvandet på Rigsrevisionens kritik indlede en proces, hvor ministeriet og fondene skal diskutere en ny fortolkning af inhabilitetsreglerne.

Det vil blandt andet blive diskuteret på Promilleafgiftsfonden for Landbrugs bestyrelsesmøde, som finder sted i dag, mandag.