De studerende, der efter endt uddannelse går efter et job i den offentlige sektor, er primært ærlige. Til gengæld er det primært de uærlige, der ønsker at gøre karriere i finanssektoren.

Det er den opsigtsvækkende konklusion i et nyere dansk studie, foretaget af fire forskere på Københavns Universitet og udgivet i et internationalt forskningstidsskrift.

»Vores konklusioner viser, at uærlige studerende i Danmark systematisk er mindre tilbøjelige til at vælge et job i den offentlige sektor,« siger adjunkt Nikolaj Arpe Harmon, der sammen med lektor Asmus Leth Olsen, adjunkt Frederik Hjorth og ph.d. Sebastian Barfort har lavet studiet.

Forskerne har undersøgt, om der er en sammenhæng mellem et lands korruptionsniveau, og hvor tilbøjelige de ansatte er til at kaste sig ud i uærlig adfærd. Formålet er at forsøge at forklare, hvorfor der er så store forskelle i korruptionsniveauer på tværs af lande.

»Man kunne forestille sig, at hvis man har en offentlig sektor, som primært tiltrækker relativt uærlige mennesker, så vil man have et højere korruptionsniveau i den offentlige sektor, end en offentlig sektor, der tiltrækker primært ærlige mennesker.«

Konklusionen står i skarp kontrast til en lignende undersøgelse med fokus på Indien, der har omfattende korruptionsproblemer. Blandt andet graden af bestikkelse i den offentlige sektor har sikret landet en 81.-plads på Transparency Internationals korruptionsindeks for 2017, der måler opfattelsen af korruption i de enkelte lande. Det er lige under Ghana.

Omvendt ligger Danmark forrest i feltet som et af verdens mindst korrupte lande. Og en af forklaringerne kan ifølge forskerne være, at det danske studie – modsat det indiske – viser, at vores offentlige sektor i høj grad tiltrækker de mindst uærlige studerende.

»Vi ser et helt andet mønster i Danmark end i Indien,« siger Nikolaj Arpe Harmon.

Terningspil

Testpersonerne i undersøgelsen er jura-, økonomi- og statskundskabsstuderende fra Københavns Universitet. Til at måle, om en studerende er tilbøjelig til at være uærlig, har forskerne brugt metoder fra adfærdsøkonomien, som kombinerer økonomi og psykologi til at forstå baggrunden for en persons økonomiske beslutninger.

I undersøgelsen har de studerende blandt andet skullet gætte resultatet af et terningkast. Gættede de rigtigt, ville de vinde penge.

Finten var imidlertid, at de studerende først skulle afsløre deres gæt efter kastet, som de fik lov til at se. På den måde kunne de helt ufarligt bare sige, hvad terningen viste, i stedet for deres gæt fra før terningkastet – og dermed stensikkert modtage gevinsten.

»Det kan lyde simpelt, men det er ret interessant, fordi du får et direkte mål for, om folk kaster sig ud i uærlig adfærd. Vi har ikke sagt til folk, at det handler om uærlig adfærd, og de studerende kan være helt sikre på ikke at blive afsløret i at lyve, for vi kan på ingen måde tjekke det,« siger Nikolaj Arpe Harmon.

I forhold til, om metoden kan bruges til at sige noget om virkeligheden, er der lavet separate studier, der viser en forbindelse, påpeger han.

»Der er bl.a. en klar sammenhæng mellem, hvor meget man snyder i spillet, og hvor meget man undlader at dukke op på arbejde, men alligevel siger, man har været til stede, så man får sin løn. Det er et eksempel på en udbredt form for korruption i Indien,« siger Nikolaj Arpe Harmon.

I spillet udnytter forskerne altså, at sandsynligheden for at ramme rigtigt, når man skal gætte et terningkast, er en sjettedel. Forskerne kan ikke konkludere på enkeltpersoner, men de kan statistisk sige noget om, hvor meget uærlighed, der er i forskellige grupper, og om der er forskel på dem, der gerne vil arbejde i den offentlige sektor versus den private sektor.

»De, der gerne vil arbejde i den private sektor, er bedre til at gætte terningen end de andre,« siger Nikolaj Arpe Harmon.

»Overordnet set kan man sige, at de, der vil arbejde i den offentlige sektor, snyder ti procentpoint mindre, end dem, der vil arbejde i det private.«

Uærlige mindre altruistiske

Ifølge forskerne står finanssektoren øverst på ønskelisten hos knap 20 procent af de mest uærlige studerende. Tilsvarende er det kun omkring ni procent af den mest ærlige halvdel af de studerende, der drømmer om et liv i finansverdenen. Derimod peger 26 procent af den ærlige halvdel på den offentlige sektor som deres foretrukne job, mens det for de mest uærlige er omkring 17 procent.

»Den finansielle sektor har den absolut største tiltrækningskraft på de uærlige, hvilket går godt hånd i hånd med, at det klart er job i den private sektor, der har den højeste startløn,« fortæller Nikolaj Arpe Harmon.

Det skyldes ifølge undersøgelsen, at de uærlige studerende, der søger mod højtbetalte brancher som eksempelvis finanssektoren, er mindre altruistiske og prioriterer den høje løn til sig selv over opgaver, der kommer andre til gode. Den sammenhæng giver god mening, forklarer Nikolaj Arpe Harmon.

»Uærlig adfærd er jo i høj grad noget, man gør for at give sig selv en bedre position – i vores studie konkret øger den uærlige person sin indkomst ved at vinde flere penge,« siger han og påpeger, at i de fleste erhverv i Danmark er lønningerne højere i den private sektor end i det offentlige.

»Omvendt er der hos de ærlige ofte andre ting, der vægter højt i jobvalget. Eksempelvis at gøre en forskel for andre personer eller samfundsmæssigt.«

Hermed kommer lønforskellene mellem private og offentlige job til at spille en vigtig rolle.

»Der er en systematisk tiltrækning. Det ser ud til at hænge sammen med, at uærlige mennesker er mere pengemotiverede. Hvis du forsøger at tiltrække folk ved at betale en høj løn, så vil du typisk tiltrække dem, der reagerer på en høj løn og dermed også flere uærlige kandidater,« siger Harmon.

Højere lønninger, mere uærlighed

Spørgsmålet er så, om lande med høj korruption kan bruge den danske undersøgelse til at forebygge korruption.

Ifølge Nikolaj Arpe Harmon skal man være forsigtig med at drage konklusioner, da observationerne stadig kun gælder to lande, Indien og Danmark. Men noget tyder på, at man med en højere løn i den offentlige sektor faktisk risikerer at tiltrække flere af de uærlige mennesker til at arbejde der.

I forskningsverdenen har man ellers ofte haft en idé om, at højere lønninger i den offentlige sektor er en måde at bekæmpe korruption på, da incitamentet bliver lavere.

Det gængse argument er, at jo højere løn man får i den offentlige sektor, desto mere ondt vil det gøre at blive snuppet i korrupt adfærd og miste jobbet.

Men KU-forskerne når frem til en anden konklusion. I undersøgelsen har de opsat en række scenarier med forskellige lønniveauer mellem den private og offentlige sektor. Derefter har de studerende ud fra disse scenarier atter skulle svare på, hvad deres foretrukne job er.

Resultatet er, at når den relative løn, øges i den offentlige sektor ift. den private, svarer en større andel af de uærlige studerende, at de nu foretrækker et job i den offentlige sektor.

»I forhold til, hvilke mennesker der vælger at gå ind i den offentlige sektor, tyder vores studie på, at det trækker i modsat retning – at du får mere uærlige mennesker, når du sætter lønnen i den offentlige sektor op,« siger Nikolaj Arpe Harmon.

Han tilføjer dog, at det stadig er for tidligt at male med brede penselstrøg i international sammenhæng. Derfor er forskerne nu gået i gang med at søge støtte til et større projekt, hvor de vil køre samme undersøgelse på tværs af en række høj- og lavkorrupte lande i og uden for Europa.

»Vi håber, at det kan give os et større billede af, hvilken rolle geografiske og kulturelle dimensioner spiller i den her sammenhæng,« siger Nikolaj Arpe Harmon.