Alle elever – både stærke og især svage – skulle have mere ud af deres skolegang, og trivslen skulle højnes. Sådan lød nogle af formålene med folkeskolereformen, der trådte i kraft i 2014. Men målene er langtfra indfriet endnu, især ikke fagligt.​

Fakta Formålet med skolereformen Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater.

mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater. Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes, bl.a. gennem respekt for professionel viden og praksis. Vis mere

Det viser den sidste rapport i det såkaldte følgeforskningsprogram, der hvert år siden reformens start har fulgt op på reformens effekter. Rapporten ’Den længere og mere varierede skoledag – en analyse af reformens elementer’, som Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, Vive, står bag, konkluderer blandt andet, at »folkeskolereformen endnu ser ud til at have begrænset betydning for eleverne«.

»I forhold til elevernes faglige resultater gælder det både overordnet, og vi kan heller ikke se en entydig tendens til, at reformen løfter nogle grupper elever mere end andre. Et stort formål med reformen var jo netop at løfte eleverne i bunden«, siger Vibeke Myrup Jensen, der er seniorforsker ved Vive og en af forfatterne bag rapporten.

Når det gælder elevernes trivsel, er der en lille positiv fremgang at spore, men ikke resultater, der er »100 procent entydige«.

Skolerne har fået til opgave selv at definere indholdet af reformen. Nogle lærere føler, at de står alene med den opgave, og at der ikke nødvendigvis er en skoleledelse, der sætter en retning Vibeke Myrup Jensen, forsker

Forskerne har undersøgt betydningen af seks af grundelementerne i reformen, nemlig flere fagtimer, understøttende undervisning, bevægelse, åben skole, lektiehjælp samt pædagogerne rolle. I alt bygger analyserne på besvarelser fra omkring 10.800 lærere, 2.300 pædagoger og 1.500 skoleledere – samt registerdata fra Danmarks Statistik og fra over 400.000 elever.

Men hvad man kan forvente af positive effekter fem år efter reformen? Ifølge Vibeke Myrup Jensen viser erfaringer fra for eksempel Sverige, at det tager fra 5 til 15 år at implementere skolereformer. Hun peger på, at folkeskolen har haft andre dagsordener som lærernes nye arbejdstidsregler samtidig med reformen:

»Men jeg tror heller ikke på, at effekterne kommer af sig selv, hvis bare tiden går. Det hele kommer meget an på, hvor vedvarende et fokus skolerne har på at implementere reformens elementer«.

Netop skolernes arbejde med at få reformens dna ind i skolens vægge kan være en del af svaret på, hvorfor der endnu ingen betydelige målbare effekter er at spore. Rapporten viser nemlig, at »implementeringen på nogle skoler ligefrem er gået i stå«.

»Skolerne har fået til opgave selv at definere indholdet af reformen. Nogle lærere føler, at de står alene med den opgave, og at der ikke nødvendigvis er en skoleledelse, der sætter en retning. Så fra ledelsesmæssigt hold er det vigtigt, at man fremadrettet støtter op og siger: Det er den her vej, vi går«, siger Vibeke Myrup Jensen.

Rasmus Edelberg, der er formand for Skole og Forældre, som er en landsorganisation for skolebestyrelser i folkeskolen, er ikke tilfreds.

»Vi er tydeligvis ikke i mål endnu. Der er fortsat behov for at have fokus på faglighed og trivsel og at arbejde med at give skolerne bedre rammer og ressourcer til at nå de ambitioner. Det er vigtigt, at vi får alle med, mens de går i skole, så flere får en ungdomsuddannelse«, siger han. ​

Vil ikke pille ved reform

Børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) kalder det en »kæmpe katastrofe«, at de nationale tests viser, at alt for mange elever forlader folkeskolen uden at kunne læse og regne.