340.000 flere asylansøgere med svensk opholdstilladelse i løbet af de næste fire år får flere partier på Christiansborg til at advare mod indvandring fra vores naboland. Den danske justitsminister, Karen Hækkerup (S), er klar til at reagere på mulig ny »velfærdsturisme«.

Helt usædvanligt blander en række danske politikere sig nu i den svenske valgkamp, som i dag går ind i sin sidste uge. For mens et bredt politisk flertal i Danmark slår ring om en stram udlændingepolitik, går man i Sverige i den stik modsatte retning til stor bekymring for flere partier på Christiansborg, skriver Berlingske.

Den svenske regering har med bred politisk støtte i Riksdagen besluttet at tage imod langt flere flygtninge end de øvrige nordiske lande. Over de næste fire år forventer de svenske myndigheder således at modtage op mod 340.000 asylansøgere, hvoraf størstedelen vil være syriske flygtninge, der efter de svenske regler automatisk er sikret opholdstilladelse. Det er tal som dette, der får flere partier fra den borgerlige opposition i Folketinget til at råbe vagt i gevær.

Søren Espersen (DF) fra Dansk Folkeparti mener, at statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) bør tage emnet op med sin svenske kollega, den konservative statsminister Fredrik Reinfeldt, fordi en flygtningestrøm i den størrelsesorden, som Sverige lægger op til, ikke kan betragtes som et isoleret svensk anliggende.

»De mange syrere, som kommer til Sverige som flygtninge, bliver svenske statsborgere i løbet af nogle få år. Og med de aftaler, vi har inden for Norden, er der intet til hinder for, at de kan flytte med det samme og bosætte sig i Danmark, som de vil - uden at få dansk opholdstilladelse - og de kan få kontantydelser fra dag ét. Det er en stor fare,« siger Søren Espersen.

Den svenske regering har anslået, at alene de direkte udgifter til integration af asylansøgerne vil stige til 48 milliarder svenske kroner over de næste fire år. Forklaringen er blandt andet, at over halvdelen af alle syriske flygtninge i EU vælger at søge asyl i enten Sverige eller Tyskland. Og her er Sverige det land, der har modtaget flest.

»Vi kan ikke bare lade som om, at det er ligegyldigt. Vi må opfordre vores statsminister, når hun har samtaler med sine svenske kolleger, til at fortælle dem om den danske bekymring over denne fuldstændigt umådeholdne indvandring, som er i gang i Sverige, som man ser på med stor forbavselse i alle andre EU-lande,« siger Søren Espersen.

Justitsminister Karen Hækkerup (S) skriver i en mail til Berlingske, at hun er parat til at tage kontakt til sine svenske kolleger, hvis der opstår problemer:

»Jeg tror, jeg skal passe på med, hvad jeg som medlem af en dansk regering mener om Sveriges udlændingepolitik, men jeg vil gerne sige, at regeringen aldrig vil tillade, at noget tilsvarende sker herhjemme, for jeg tror ikke, at et land af vores størrelse vil være i stand til at integrere så mange mennesker på så kort tid, og det vil afgjort true sammenhængskraften i Danmark,« skriver hun.

»Det er ikke sådan, at kasserne bare står vidt åbne for svenskere, der kommer til Danmark, og skulle det vise sig, at der bliver en slags velfærdsturisme, så må vi selvfølgelig snakke med svenskerne om det og finde en løsning. Vi drøfter i forvejen problemerne med mange flygtninge både i nordisk regi og i EU,« fortsætter justitsministeren.

Borgerkrigen i Syrien har ifølge FNs Flygtningehøjkommissariat siden marts 2011 drevet mere end tre millioner syrere på flugt. FN betegner samtidig krigen som »den værste humanitære krise i vores tidsalder«. I løbet af alene de seneste 12 måneder er mere end en million mennesker flygtet. Men det er kun antallet af registrerede flygtninge, og ifølge FN må det reelle tal være »betydeligt højere«. I Danmark forventer man at modtage omkring 10.000 asylansøgere i år, mens man i Sverige forventer 80.000. Lederen af Liberal Alliance, Anders Samuelsen (LA), mener, at flygtningestrømmen til Sverige bør få den danske regering til ikke alene at tage spørgsmålet op med svenskerne, men også presse på for at få ændret flygtningekonventionen og de europæiske regler for fri bevægelighed.

»Sverige er et selvstændigt land, de må jo selv finde ud af, hvad de vil gøre. Men vi bliver nødt til at forholde os til det og eventuelt tage nogle forholdsregler. For mig viser det, at det er på tide, at man får kigget på flygtningekonventionen, for den er skrevet på et tidspunkt, hvor man flygtede hen over landegrænser. Den svarer ikke til en tid, hvor man kan flygte den halve verden rundt og beslutte sig for at tage til Sverige,« siger Anders Samuelsen, der bakkes op af Dansk Folkeparti på det punkt.

Ulig forventningerne til en kommende dansk valgkamp har udlændinge- og asyl-området ikke fyldt meget i den svenske valgkamp. I hvert fald ikke før, at den konservative leder og statsminister fra regeringspartiet Moderaterna, Fredrik Reinfeldt, selv åbnede debatten fra talerstolen under valgkampens slutspurt. Her lod han svenskerne forstå, at der hverken vil være råd til skattelettelser eller velfærdsforbedringer på grund af stigende udgifter til flygtninge. Milliardudgifter, som svenskerne ifølge Reinfeldt bør forstå som en investering i fremtiden snarere end en klods om benet.

Svenskerne skal »åbne deres hjerter« for verdens flygtninge, lød budskabet fra den svenske statsminister, der samtidig døbte Sverige til verdens humanitære stormagt.

Berlingske ville gerne have interviewet Reinfeldt om hans tale og forholdt ham kritikken fra blandt andet Dansk Folkeparti. Men ifølge den svenske statsministers stab er det ikke muligt. Dels fordi det er »uhørt«, at udenlandske partier blander sig i valgkampe, der ikke er deres egne. Dels fordi Reinfeldts tale ifølge hans stab henvendte sig til den svenske befolkning og ikke danske partier.

I Venstre erkender retsordfører Karsten Lauritzen (V), at der er grund til bekymring, men han understreger samtidig, at man ikke bør blande sig i interne svenske spørgsmål. Det er de vilkår, man må leve med i et fællesskab med arbejdskraftens fri bevægelighed, lyder hans vurdering.

»Sverige render rundt i en kollektiv fornægtelse af, at landet er på vej til at blive et helt andet end det, som Sverige tidligere var, fordi indvandringen er så stor, at landet vil ændres. De udfordringer, som Sverige kommer til at stå overfor integrationsmæssigt, kunne jeg godt ønske mig, at de ikke havde. For det får også konsekvenser for Danmark. Men jeg har svært ved at se, at vi kan gøre ret meget andet end at ryste på hovedet over vores svenske kolleger,« siger Karsten Lauritzen.

Hos Det Radikale Venstre afviser gruppeformand Camilla Hersom (R), at partiet deler de borgerlige partiers bekymring.

»Vi mener, at vi kan stå inde for de forbedringer, vi har lavet på asyl- og udlændingeområdet. Når det er sagt, har vi ingen planer om, at gå Sverige i hælene,« siger hun.

Den konservative udlændingeordfører, Tom Behnke, har ikke nogen kommentar til den svenske flygtningepolitik.

»Jeg tror, at den vil give svenskerne nogle udfordringer på længere sigt, men det er ikke noget, som vi kan blande op os i,« siger han.

Hans partifælle på Københavns Rådhus Rasmus Jarlov er mere bekymret. I en blog på b.dk skriver han under overskriften »Sveriges flygtningeselvmord«:

»Hvis svenskerne mener, at hensynet til flygtningene skal stå over hensynet til deres eget land, så er det fuldstændig legitimt. Hvis de gerne vil ophøre med at være et stærkt land, som kan gøre en positiv forskel i verden, fordi de vælger at smadre deres samfund med en selvdestruktiv flygtningepolitik, så kan ingen forhindre dem i det.«