Kommer du til skade eller har du brug for hjælp af politiet, så behøver du i fremtiden ikke nødvendigvis at gribe din telefon, taste 112 og sætte røret mod øret.

I hvert fald ikke hvis det står til EENA - den europæiske sammenslutning af alarmcentraler. De arbejder nemlig på at alarmcentralerne, der håndterer nødopkald, kan modtage dit råb om hjælp på nye kommunikationsplatforme, eksempelvis korte tekstbeskeder, video eller IP-baserede taletjenester som Skype eller Whatsapp.

Hvordan de nye teknologier kan implementeres er hjørnestenen i den nye tekniske arkitektur NG112, som EENA nu vil teste i praksis.

»De nuværende nødopkald-services er kun tilgængelige med stemmeopkald via telefonen. 5G, IoT og smart cities er på vej, og vi kan drage fordel af de teknologier. Men når vi p.t kun har traditionel stemmeopkald med telefonen, kan vi ikke udnytte de teknologier. Alarmcentralerne er nødt til at ændre teknologi, hvis de vil være en del af fremtiden og implementering af NG112 er vigtigt i den sammenhæng,« siger Cristina Lumbreras, teknisk direktør i EENA til mediet The Next Web.

Otte nye måder at kommunikere med alarmcentralen Nødopkald kan foretages fra forskellige enheder i et rent IP-baseret miljø.

Videopkald kan etableres mellem en borger og alarmcentralen.

Mennesker i nød kan kommunikere med tekst i realtid med alarmcentralen

Stemme, video og tekst kan kombineres på samme tid. Den funktionalitet efterspørges blandt andet fra hørehæmmede borgere.

Præcis lokationstjeneste for de borgere der ringer 112.

Avanceret rutelokalisering som alarmcentraler kan bruge til at sikre den bedste service

Berigede data kan sendes sammen til alarmcentralen undervejs i et opkald.

Omvendt 112. Alarmer kan sendes fra alarmcentralen til borgere via forskellige platforme, fx smarte højtalere Kilde: EENA - NG112

De nye tekniske specifikationer, som de europæiske alarmcentraler har arbejdet på at udviklet over adskillige år, handler om gøre plads til nye teknologier, når alarmcentraler definerer standarder og arkitekturen bag nødopkaldssystemer.

For når en person kommer til skade og har behov for at komme i kontakt med 112, så vil de fleste intuitivt tage de kommunikationsplatforme som de er vant til at bruge.

Amerikanere skriver om hjælp

De nye europæiske regler er langt hen af vejen inspireret af de nordamerikanske NG911, hvor man blandt andet har udviklet tekst-baserede løsninger, som er populære hos hørehæmmede, eller for mennesker der bliver udsat for vold i hjemmet, og har svært ved at ringe og bede om assistance.

EENA kigger også på, hvordan man kan implementere en omvendt 112-tjeneste, hvor myndighederne kan komme i kontakt med borgere i krisesituationer, og eksempelvis kommunikere direkte til borgere over deres smarte forbundne højtalere.

De mange ideer og tanker om nye kommunikationsredskaber er samlet i den nye Next Generation112-arkitektur, som over det næste år skal testes af i konkrete applikationer. Den helt store opgave bliver hvordan alarmcentralerne kan inkorporere de nye teknologier i et allerede fastsat arkitektur. For teknologierne er modne.

»Testresultater viser at NG112-teknologierne er modne og at et stort antal leverandører udbyder de forskellige elementer i NG112-udstyrskæden, og at de elementer er fungerer sammen, og derfor giver en lang række muligheder for at bygge fremtidens nødopkaldsssystemer,« skriver den internationale standardiseringsorgan ETSI i en teknisk rapport om NG112.

Læs også: ECall i nye biler giver mest falske alarmer

Det betyder at den europæiske sammenslutning af alarmcentraler nu vil teste nogle af de nye teknologier af i praksis, for at gøre dem mere tilgængelig for de nationale alarmcentraler.

Lokationstjenester fanget i juridisk limbo

En af de helt store udfordringer ved de stemmestyrede opkald er, at det ofte er svært for de tilskadekomne at forklare præcist hvor de befinder sig, enten fordi de svært tilskadekomne, eller fordi de ikke kender området. En af komponenterne i den nye tekniske arkitektur er AML, Avanced Mobile Location.

AML-teknologien aktiverer automatisk lokationstjenesten i styresystemet på en smartphone, enten Googles Android-system eller Apples iOS. Lokationstjenesten sender så oplysninger om telefonens nøjagtige position med en nøjagtighed på ned til 10-20 meter, enten på en tekstbaseret sms eller som data til alarmcentralen. Det hele sker inden for de første 20 sekunder af opkaldet til 112.

Ifølge den europæiske brancheorganisation for alarmcentraler European Emergency Number Association (EENA) kan AML-teknologien reducere udrykningstiden betydeligt, når den, der ringer til 112, ikke kender sin præcise position i forvejen.

»AML er klart den største og bedste teknologiske forbedring hos de europæiske alarmcentraler i 50 år. Indtil vi fik AML, var det største problem entydigt at identificere den nøjagtige position på en person i nød. Mange ved ikke, hvor de befinder sig, når de ringer 112, for eksempel fordi de er i chok eller ikke kender området,« har Benoit Vivier, Public Affairs Manager hos European Emergency Number Association (EENA) tidligere udtalt til Ingeniøren.

Den løsning drømmer de også om at kunne bruge hos Hovedstadens Beredskab, der driver alarmcentralen i hovedstaden.

»Vi kan spare ekstremt vigtige minutter på at få positionsdata direkte fra navigationssystemet fra den smartphone, som der ringes 112 fra. Ofte ved du ikke, hvor du præcist befinder dig, ligesom turister kan have svært ved at udtale danske adresser. En italiensk turist kan godt bruge lang tid på at forklare, at han står på Oeh­len­schlæ­gers­ga­de i København,« siger Kurt Christensen, der er projektleder i Operativ IT ved Hovedstadens Beredskab.

Derfor vil han og hans kolleger på de tre danske alarmcentraler meget gerne have implementeret AML-teknologien, som dog indtil videre er strandet på grund af juridiske komplikationer

»For at kunne implementere ELS(Android-versionen af AML, red.) har Google behov for et tilsagn fra ministeriet der bekræfter at ELS ikke er i strid med dansk lovgivning for nødopkald, skriver Google i forbindelse med at Ingeniøren tidligere har søgt aktindsigt i justitsministeriets behandling af AML-teknologien.

Selvom de danske alarmcentraler allerede i september var klar til at implementere AML-teknologien, afventer de endnu Justitsministeriet tilsagn, så Google og Apple kan aktivere AML-funktionen i deres smartphones.