Kristeligt Dagblad kan nu fortælle, at alle syv trossamfund med rod i regnskaberne i 2018 var islamiske. Taiba-moskéen og Det Islamiske Forbund, der har modtaget penge fra Saudi-Arabien, blev bedt om at aflevere “fyldestgørende” oplysninger om donationer. Mistænkeligt, mener politikere

Flere af de mest kontroversielle moskéer i Danmark har haft så meget rod i donationerne, at Kirkeministeriet har måttet skride ind.

Det viser nye oplysninger, som ministeriet har sendt til Kristeligt Dagblad.

I 2018 måtte Kirkeministeriet således bede syv trossamfund om at aflevere nye regnskaber eller indsende supplerende oplysninger. Det er ”udvalgte trossamfunds oplysninger om donationer”, der ifølge Kirkeministeriet har vakt opsigt, og som har fået ministeriet til at reagere.

Nu viser det sig, at alle syv trossamfund er islamiske. Heraf flere, som på det seneste har fået heftig kritik fra politikere for kontroversielle donationer og forbindelser til islamistiske regimer.

Det drejer sig blandt andet om Taiba-moskéen i Titangade på Nørrebro i København, der i 2018 fik doneret fem millioner kroner fra Saudi-Arabiens ambassade. Det Islamiske Forbund i Danmark, der driver moské på Hejrevej i Københavns Nordvestkvarter, og som Kristeligt Dagblad i fredags kunne fortælle har fået 371.000 kroner fra den saudiske ambassade, har ligeledes haft rod i regnskabet i 2018. Moskeen ses som dybt konservativ og har tidligere ufrivilligt medvirket i TV 2’s serie ”Moskéerne bag sløret”.

Også Foreningen Ahlul Bait, der driver Imam Ali Moskéen på Vibevej i København og ifølge Berlingske er tæt knyttet til det iranske shia-præstestyre, har været i Kirkeministeriets søgelys.

Ahlul Bait er kontroversiel, da det af dens vedtægter eksempelvis fremgår, at det iranske præstestyre skal godkende valget af foreningens formand. Imam Ali moskeen, der i tidligere vedtægter har beskrevet, hvordan den var ”underlagt” Irans åndelige leder ayatollah Ali Khamenei, modtog i 2018 2,2 millioner kroner i donationer, heraf fem større donationer fra anonyme bidragsydere.

Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse, der tæller 30 moskéer og er tæt knyttet til Diyanet – direktoratet for religiøse anliggender i Tyrkiet – har tilsvarende haft problemer med regnskabet.

Trossamfundet modtog 5,8 millioner kroner i donationer i 2018, fremgår det af et offentligt tilgængeligt regnskab.

De tyrkiske moskéer er kendt for at praktisere en relativt moderat udgave af islam, men er ifølge eksperter afhængige af den tyrkiske stat og politisk tro over for præsident Recep Tayyip Erdogan.

Der findes omkring 450 anerkendte trossamfund og menigheder i Danmark. De er alle omfattet af den nye trossamfundslov fra 2017, der kræver større åbenhed om donationer.

Kirkeministeriet oplyser til Kristeligt Dagblad, at alle syv sager i dag er afsluttet. De pågældende moskéer har således afleveret fyldestgørende regnskaber, efter at Kirkeministeriet har bedt om det. Af ministeriets oplysninger fremgår det ikke, hvilke donationer man specifikt har været bekymret over.

Alligevel mener Venstres udlændingeordfører, Mads Fuglede, at der er grund til bekymring.

”Jo mere man undersøger det her område, jo mere vælter der ud af skabet. Det kan ikke være et tilfælde, at det netop er disse trossamfunds regnskaber, som Kirkeministeriet ikke i første omgang kunne godkende,” siger han og fortsætter:

”Der er efterhånden så meget røg fra det her område, at vi simpelthen bliver nødt til at holde ekstra øje med det. Vi skal vide præcis, hvem der donerer penge, og om nogle forsøger at fremme formål, som vi ikke ønsker fremmet i Danmark,” siger han.

Rasmus Stoklund, udlændingeordfører i Socialdemokratiet, kalder de nye oplysninger ”opsigtsvækkende”.

”Man kan ikke undgå at få den mistanke, at det er fordi, de prøver at skjule noget. Vi ved ikke, hvad de specifikke problemer har været i de syv moskéer. Men det bekymrer mig, fordi moskéerne på listen er dem, vi ofte hører om, og som får penge fra lande som eksempelvis Saudi-Arabien. Der skal ikke sidde folk i Mellemøsten og presse på for, at der prædikes en mere fundamentalistisk udgave af islam i Danmark,” siger han.

På Christiansborg har der længe været massivt fokus på at dæmme op for donationer fra lande som Qatar, Iran og Saudi-Arabien. Den tidligere VLAK-regering ville sammen med Dansk Folkeparti indføre en forbudsliste, der skulle forhindre ”formørkede kræfter” i at ”ødelægge vores land.”

”Derfor skal vi gøre alt for at sikre, at der ikke bliver ydet økonomisk fra udlandet, hvis hensigten er at forsøge at påvirke vores frihedsorienterede samfund,” lød det i maj fra daværende udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V).

I oktober kunne Kristeligt Dagblad fortælle, at S-regeringen har nogenlunde samme ambitioner.

”Vi vil forhindre trossamfund i at modtage støtte fra totalitære regimer eller ekstremistiske organisationer fra forskellige steder i verden,” sagde Rasmus Stoklund dengang. Regeringen fremlægger i foråret sine planer for, hvordan det konkret skal foregå.

Kristeligt Dagblad har gentagne gange forsøgt at kontakte alle syv trossamfund, der i 2018 havde rod i donationerne. Ingen af dem er inden redaktionens deadline vendt tilbage med svar på, hvorfor de ikke i første omgang i tilstrækkelig grad afleverede fyldestgørende regnskaber til Kirkeministeriet.

Niels Valdemar Vinding, postdoc på institut for tværkulturelle og regionale studier ved Københavns Universitet og en af Danmarks førende moské-eksperter, hæfter sig dog ved, at alle sagerne ifølge Kirkeministeriet er afsluttet.

”Der er selvfølgelig grund til bekymring og agtpågivenhed over for de her trossamfund. Men systemet virker i den forstand, at moskéerne retter ind og afleverer noget acceptabelt, når Kirkeministeriet henvender sig. Det er vigtigt at huske,” siger han.