Britta-alarmen har lydt to gange hos bagmandspolitiet, som begge gange holdt sig for øjne og ører.

Først i 2012 og så igen i 2016, hvor blandt andet Britta Nielsens cpr-nummer var en del af en indberetning, viser en fortrolig redegørelse fra bagmandspolitiet til Justitsministeriet, som Ekstra Bladet har fået aktindsigt i.

Bagmandspolitiet har blot sendt Britta Nielsens million-overførsler videre til Skat, og hele sagen er ikke håndteret godt nok, vurderer rigsadvokat Jan Reckendorff i et følgebrev til Justitsministeriet, som Ekstra Bladet også har fået aktindsigt i.

’Rigsadvokaten finder samlet set forløbet beklageligt’, skriver Jan Reckendorff.

Hvidvasksekretariatet i bagmandspolitiet modtog 19. oktober 2012 en underretning om mistænkelige overførsler på omkring fem millioner kroner.

Pengene kom fra Socialministeriet og blev sat ind på Britta Nielsens private konto og til hendes daværende stutteris erhvervskonto.

Bagmandspolitiet undersøgte dog intet, selvom man var klar over, at Britta Nielsen arbejdede i Socialministeriet, fremgår det af brevet til Skat 1. februar 2013.

Det er en 'kæmpe fejl' ifølge Jakob Dedenroth Bernhoft, der er direktør for revisorjura.dk og ekspert i hvidvask,

»De skal selvfølgelig undersøge det nærmere med det samme, da de ser personen både har fået løn og store beløb fra samme sted,« fortæller Jakob Dedenroth Bernhoft.

Bagmandspolitiet bad blot Skat om at sige til, hvis der blev rejst en skattesag mod Britta Nielsen eller sende sagen tilbage ’såfremt fremkomne oplysninger viser, at sagen skal behandles af politiet’. Eksperten i hvidvask påpeger, at der er tale om et et dobbelt myndighedssvigt.

»Først vurderer politiet den helt forkert, og bagefter sender de den over til Skat som jo burde kunne se med det samme, at det her ikke er en skatte-sag. Men de sender den jo tilsyneladende ikke tilbage til bagmandspolitiet, som de ellers bliver bedt om,« siger han.

Britta-alarmen gik igen hos politiet i 2016. Her modtog Bagmandspolitiet en underretning på en af de personer, som nu er medsigtet i svindelsagen - dvs. enten en af Britta Nielsens døtre eller søn.

Og i følge den fortrolige redegørelse bliver Britta Nielsens cpr-nummer specifikt nævnt i underretningen. Også det burde have fået alarmklokkerne til at ringe ifølge rigsadvokaten.

’Underretningen fra 2016 vedrørende en anden mistænkt i sagen burde have været sammenkoblet med underretningen fra 2012’, skriver rigsadvokaten.

Bagmandspolitiet erkender da også, at man skulle have reageret på indberetningen med Britta Nielsens cpr-nummer i 2016:

’Da der dermed i sagsbehandlingssystemet var mulighed for at fremfinde underretningen fra 2012, burde der være sket en sammenkobling af disse oplysninger’ skriver bagmandspolitiet i redegørelsen.

Den selvsamme medsigtede i sagen blev også indberettet til bagmandspolitiet for mistænkelige overførsler i 2014. Her blev Britta Nielsen dog angiveligt ikke nævnt.

Det har kostet statskassen dyrt ifølge sigtelsen, at bagmandspolitiet ikke blev greb ind over for Britta Nielsen. Og det var en fejl, erkender bagmandspolitiets øverste chef, statsadvokat Morten Niels Jakobsen.

»Vi har allerede for længst erkendt, at det var en klar fejl, da vi i 2012 ikke behandlede en indberetning rigtigt. Det var også en fejl, da vi i 2016 ikke fik koblet nye oplysninger, og det har vi også tidligere sagt,« siger han.

»Om oplysningen i 2016 kunne have ført til, at vi havde taget 2012-underretningen op på ny, kan jeg simpelthen ikke sige med sikkerhed,« siger Morten Niels Jakobsen

Helt op mod 31,3 mio. kr. har Britta Nielsens svindlet for siden november 2012 ifølge sigtelsen.

Skat har ikke ønsket at udtale sig.