Hjemløse John, hvis historie Politiken tirsdag kan fortælle, har fået Ombudsmandens ord for, at han var berettiget til kontanthjælp, selv om der er to år, hvor han ikke kan dokumentere, at han opholdt sig i Danmark.

Den blåøjede pæredanske hjemløse blev ellers af Københavns Kommune sat på den lavere integrationsydelse, og han er ikke den eneste hjemløse, som har oplevet det. I organisationen Settlementet på Vesterbro i København, hvor de blandt andet rådgiver socialt udsatte, har de løbende den slags sager, fortæller Settlementets formand, Nikolaj Nielsen, som er jurist og ph.d. i socialret og boligrettigheder. Han ser det som et retssikkerhedsmæssigt problem.



Integrationsydelse Integrationsydelsen blev indført i 2015 for at give især flygtninge og indvandrere større incitament til at arbejde. Dengang skulle man have boet syv ud af otte år i Danmark for at få kontanthjælp. Ved årsskiftet blev reglerne strammet, så man nu skal haft bopæl her i ni ud af ti år. Integrationsydelsen er cirka 5.000 kroner lavere end kontanthjælpen hver måned før skat. Integrationsydelsen til folk over 30 år: 6.072 kroner Kontanthjælp til folk over 30 år: 11.423 kroner Den nu afgående regering besluttede, at integrationsydelsen i 2020 skulle sættes ned og skifte navn til ’selvforsørgelses- og hjemrejseydelse’ og derefter til ’overgangsydelse’. Vis mere

»Det er dybt problematisk, at man opstiller krav, som dem, der har allermest brug for ydelserne, ikke kan opfylde«.

Loven siger, at man skal have opholdt sig i Danmark i ni ud af de sidste ti år for at få kontanthjælp. Ellers er man kun berettiget til integrationsydelse, der typisk er cirka 5.000 kroner lavere end kontanthjælpen hver måned før skat.

Det er borgeren, som skal kunne bevise, at han eller hun har haft bopæl her i landet, men det er svært for hjemløse, fortæller Nikolaj Nielsen.

»Det er folk, der er i kanten af samfundet, og som har klaret sig uden kontanthjælp en periode og derfor ikke kan fremvise digitale spor, og det er helt ude af proportioner, at de skal dokumentere, hvad de har lavet for så mange år siden, fordi man vil sikre sig mod, at nogen får ydelsen uberettiget«.

Flere andre ngo’er, som rådgiver hjemløse, kender også til den slags sager. Blandt andet kan Kirkens Korshær på en hurtig rundringning finde eksempler fra både sjællandske og jyske kommuner.

Og i De Hjemløses Landsorganisation Sand rådgiver man to grønlandske kvinder og en mand, som søgte kontanthjælp, men blev tildelt den lavere integrationsydelse, fordi de ikke kunne dokumentere, at de har opholdt sig i riget de seneste otte år. Begge kvinder er hjemløse og modtog kontanthjælp i andre kommuner, men blev sat på integrationsydelse, da de flyttede til København.

Det er folk, der er i kanten af samfundet, og som har klaret sig uden kontanthjælp en periode og derfor ikke kan fremvise digitale spor Nikolaj Nielsen, formand Settlementet

Vejen tilbage bliver lang og svær

René Nielsen, socialrådgiver i Sand, forklarer, at man bliver erklæret forsvundet, hvis man ikke har en folkeregisteradresse. Og har man ikke en adresse, mister man sin NemID, da den er bundet op på adressen. Og med nedlæggelsen af NemID ryger også ens bankkonto.

»Folk kommer til at leve fra hånden i munden og samle flasker. Netop disse perioder uden offentlig forsørgelse med et omtumlet liv på gaden skal de hjemløse redegøre for. Når de så skal ind i systemet igen, skal de igennem en labyrint for overhovedet at få mulighed for at få en ydelse«, siger han.

Sagerne undrer René Nielsen, fordi Ankestyrelsen, den instans, som blandt andet fastlægger kommunernes tolkning af socialloven, allerede i 2017 i en såkaldt principafgørelse slog fast, at man er berettiget til kontanthjælp, hvis man har gået i grundskole i Danmark og kun har været i udlandet en kort periode. René Nielsen mener desuden, at kommunerne bør tage hensyn til borgerens ressourcer.

»De hjemløse får besked om at indhente papirer fra tidligere arbejdsgivere, fra pensionsinfo og fra mange andre instanser, men de har ikke de digitale kundskaber, det kræver. Kommunen pålægger dem en bevisbyrde, de ikke har chance for at løfte. Jeg synes, at det ligner en kommunal spareøvelse«, siger René Nielsen.

Han har skrevet til Københavns Kommune og klaget over, at kommunen svigter sin forpligtelse til at få sagerne oplyst og til at yde særlig hjælp hertil til socialt udsatte. Kommunen har svaret, at man overholder loven og er klar over, at det er svært for hjemløse at skaffe den nødvendige dokumentation.

Folketingets Ombudsmand er kommet med en afgørelse i hjemløse Johns sag, som har gjort, at han fik ret til kontanthjælp. Sagen er også fra Københavns Kommune, som Politiken har bedt om en kommentar. Beskæftigelses- og integrationsforvaltningen skriver i en mail, at man ikke ønsker at kommentere konkrete personsager. Men, oplyser man: