En fjerdedel af de rigeste familiers samlede formue er skjult i skattely.

Sådan lyder konklusionen i et forskningsprojekt, der i dag er blevet fremlagt på Christiansborg.

Men den andel kan med et simpelt greb bringes ned, mener skatteadvokat Torben Bagge, der er partner i TVC advokatfirma.

- Det er helt klart min bedste vurdering, at en hel del af de her personer gerne vil få gjort rent bord. Problemet er bare, at som de danske regler er i dag, så hvis du kontakter Skat og smider det hele på bordet, risikerer du at trække det kort, der hedder ryk direkte i fængsel – selv om du melder dig selv, siger han.

Forskerne har kortlagt, hvem der har konti i skattely, på baggrund af lækkede oplysninger om skattely fra den schweiziske bank HSBC, som forskerne har kombineret med oplysninger fra skattemyndigheder i Norge, Sverige og Danmark.

Overfører man rapportens resultater til Danmark, skønner den dansker forsker bag undersøgelsen, Niels Johannesen, at omkring halvdelen af de 320 rigeste familier herhjemme har gemte formuer for omkring 60 milliarder kroner i skattely. Man bør dog tage højde for, at der er en række usikkerheder forbundet med sådan et skøn.

Ikke nogen, der melder sig

Bagge foreslår en amnestiordning svarende til den, Danmark indførte i et vindue på et år fra 2012 til 2013.

OM UNDERSØGELSEN Forskere fra Københavns Universitet, Berkeley i USA og Norwegian University of Life Science står bag undersøgelsen ”Tax Evasion and Inequality”. I rapporten har forskerne sammenkoblet oplysninger fra skattelækket fra banken HSBC i Schweiz, det såkaldte Swiss Leaks, med oplysninger fra skattemyndigheder i Danmark, Sverige og Norge. På den måde har de fundet ud af om kontoerne i banken i Schweiz var opgivet til skattemyndighederne. Og de har kunnet kortlægge, hvem der har stod bag de mange konti. Sammenkoblingen af data fra Swiss Leaks og skattemyndigheder gør, at forskerne kan vise, hvilke lag i samfundet, som har gemt penge i skattely. Og hvor mange penge de har gemt. Metoden suppleres i undersøgelsen med data fra Panama Papers og andre kilder, som understøtter undersøgelsens konklusion.

En sådan ordning skal fortsat give bøder og skatteregninger. Men skattesnyderne skal undgå at ryge direkte i brummen, mener Torben Bagge. Det vil skabe en motorvej for de omkring 60 milliarder kroner, de rigeste danskere har i skattely, direkte ind i den danske legitime økonomi, mener han:

- Jeg argumenterer for en strafnedsættelsesordning. De skal have renter, gebyrer og bøder oveni, men motivationen for at melde sig skal være, at de undgår fængsel.

Læs også : De rigeste 320 familier i Danmark skjuler 60 milliarder i skattely

- Vi må erkende, at når man har et system, hvor man ryger i fængsel, selv om man selv melder sig, ja så er der ikke nogen, der melder sig, siger Torben Bagge.

Han henviser også til Norge og Sverige, der begge har amnestiordninger, som har givet milliarder i statskassen.

Ikke opbakning politisk

Men sådan en ordning hopper skatteminister Karsten Lauritzen (V) ikke umiddelbart på:

- Jeg vil opfordre dem, der ikke betaler deres skat, til at melde sig. Så kan man også forvente at få en bedre behandling, end hvis man bliver fanget, siger Karsten Lauritzen.

Læs også : Forsker: Skjulte formuer i skattely rykker ved uligheden

Han deler ikke Bagges oplevelse af, at den permanente amnestiordning i Sverige har været en stor succes.

- Det er rigtigt, at nogle eksperter siger, at det er en god idé. Men det er bestemt ikke alle, og erfaringerne fra Sverige er ikke entydige, siger Karsten Lauritzen.

Har prøvet det før

Ordningen fra juni 2012 og et år frem sendte omkring én milliard kroner tilbage i dansk økonomi, og staten indkasserede 260 millioner kroner i manglende skat og 75 millioner i bøder. Men ordningen er også den primære grund til, at der ikke er politisk flertal for en gentagelse.

- Jeg synes, at de rige mennesker, der har skjult penge i skattely har fået muligheden i den amnestiordning, vi har prøvet. Nu er det slut med at give chancer. Nu skal Skat arbejde med de skattelæk og informationer, de har, og så handler det om at komme efter de mennesker, der har gemt penge i skattely, siger Rune Lund, der er skatteordfører hos Enhedslisten.

SF er på samme linje:

- Vi har prøvet i Danmark, og det gav ikke så godt et resultat. Vi er ikke villige til en ny ordning, siger Lisbeth Bech Poulsen, skatteordfører hos SF.

Pisken frem

Hun vil dog gerne skabe et incitament for danske skattesnydere til at hive pengene hjem fra skattelyet. Men i stedet for guleroden foreslår hun at finde pisken frem fra værktøjskassen:

- Vi foreslår at lave et omvendt frit lejde. Det betyder, at vi på et givent tidspunkt laver ny og strammere lovgivning, der giver hårdere bøder og straffe. Ind til det tidspunkt, kan man komme hjem fra sit skjul i skattely og blive straffet af de nuværende regler, siger Lisbeth Bech Poulsen.

Misforståelse hos politikerne

Men politikernes opfattelse af, hvor nemt det er at få fingre i skjulte formue, er ved siden af skiven, mener Bagge. Skat kan nemlig ikke få fat i de her formuer, medmindre de selv titter frem fra deres skjul, mener han:

- Jeg er bare bange for, at det beror på en misforståelse om, at Skat nok skal komme efter de her mennesker. Der tror jeg bare, man må erkende, at det er rigtigt svært for Skat at få fat i de her mennesker, der har skjult penge i skattely, siger han.

Det kunne fremgå, at bestemte rige danske familier har formuer i skattely. Det er der ikke belæg for.