Skat har på årsopgørelsen fortrykt et befordringsfradrag, men det behøver ingen rette sig efter. Alle skatteydere kan selv indberette et større fradrag.

Det kan de gøre, hvis de ikke kører den rute, som Skat er gået ud fra. Den beregning er almindeligvis efter korteste vej.

Men hvis en skatteyder kan finde en hurtigere rute, så kan befordringsfradraget ofte beregnes efter den. Også selvom den giver flere kilometer.

Det kan give et ekstra fradrag på op til 1,99 kroner om dagen pr. kilometer. Dermed er der for hver kilometers ekstra kørsel faktisk cirka 130 kroner årligt at spare i skat for en fuldtidsansat.

Befordringsfradrag 2016 og 2017

Mere trafiksikker rute kan give højere fradrag

Det er ikke bare sparet tid, der kan bruges som argument. Hvis en skatteyder kan finde en mere trafiksikker rute, kan fradraget tit beregnes ud fra den. Også selvom den er længere end den korteste vej.

Hos Rådet for Sikker Trafik lyder opfordringen fra dokumentationschef Jesper Sølund: Ta’ motorvejen i stedet for hovedvejen eller landevejen.

Færre dræbte og kvæstede

Selvom folk kører stærkere på motorvejen, så kvæstes og dræbes der færre mennesker, oplyser Jesper Sølund.

- Årsagen er ikke ikke mindst, at motorvejen er ensrettet. Frontale sammenstød undgås. Selvfølgelig sker der harmonikauheld på motorveje, men det er normalt mest buler. Trafiksikkerhed måler vi i sparede liv og kvæstelser, forklarer han.

Skat skal lytte efter skatteyderen

Nogle tror måske, at de får bøvl med Skat, hvis de skriver større fradrag på. Men sådan behøver det ikke gå.

- Skattemyndighederne skal lægge betydelig vægt på den skattepligtiges eget valg af transportvej.

Det har Landsskatteretten tidligere slået fast i en kendelse. Det er også nævnt i et cirkulære til ligningsloven.