Suveülikoolist on aastate jooksul välja kasvanud mitmed tänaseks iseenesestmõistetavad nähtused nagu Võru instituut, võrokeelne Uma Leht ja võrokeste olulisim kohtumispaik Uma Pido. Tänavuses suveülikoolis toimub lisaks loengutele ja kultuuriprogrammile ka Ööülikooli avalik salvestus.

"Üks asi, mis on hetkel tegemisel, on võrokeelne grammatikaõpik, mida meil seniajani ei ole. See on üks oluline teema, kus meil tuleb mõelda selle üle, kuidas ja kellele me selle raamatu teeme. Milline on võro keele ja meele tervis? See on hetkel kahetine," rääkis "Aktuaalsele kaamerale" Kaika suveülikooli rektor Kaido Kama.

"Kui me võrdleme hetkeseisu 30 aastase taguse ajaga, siis ühelt poolt on võrokeste eneseteadvus kõvasti kasvanud. Inimesed julgevad kasutada võro keelt, nad kirjutavad võrokeelseid poesilte ning teevad võro keeles reklaame. Sellega võib väga rahul olla. Aga kui me vaatame seda, milliseis seisus on võro keele kasutamine igapäevaelus, siis noorte seas jääb keele kasutamist järjest vähemaks. Nii et me ei saa veel minna väga uhkeks," lisas Kama.