FINNSNES/BARDUFOSS (Nordlys): Nord-Norge lokker til seg oljeindustri, fiskeri, forsvar, oppdrett og mineralnæringer. Et typisk mannstungt næringsliv preger landsdelen. Evnen til å lokke til seg kvinner er det verre med. De siste folketallene fra SSB viser at det nå bor 6.450 færre kvinner enn menn i Nord-Norge, de aller fleste i alderen 20 til 44 år.

Kvinnemangelen har økt med 859 kvinner (15 prosent) bare på det siste året, og siden år 2009 har det vært en dobling av underskuddet.

– Det mannstunge næringslivet i nord bør åpne opp dørene for kvinner, sier rådgiver Maria Monasdatter Almli ved KUN senter for kunnskap og likestilling (tidligere Kvinneuniversitetet nord).

Damene styrer flyttelasset

Almli sier det ikke lenger er slik at kvinner og barn bare følger med på lasset dit mannen får seg arbeid.

– Nå er det damene som legger premisser for hvor familien skal bo. Det er de som har den høyeste utdanningen, og når de flytter ut av landsdelen mister man viktig kunnskap og kompetanse i tillegg til at det er uheldig for barneproduksjon og det sosiale liv i mange nordnorske lokalsamfunn.

Hun peker også på at det er flere ting enn arbeid som avgjør hvor kvinnene vil bosette seg.

– Ideen om det gode livet, fritidsmuligheter og levekår får i større grad styre flyttelasset, og da må tilflytningskonsulenten og rekrutteringsbyrået finne ut hva som lokker. Kanskje er ikke «vakker natur, jakt og fiskemuligheter» det kommunene skal flagge høyest i tilflytningskampanjene sine. Er dette attraktivt for kvinnene? Jegerstatistikken sier noe annet, sier Almli.

Hun sier også at det er et problem at menn i nord sakker akterut i utdanningsnivå.

– De framstår dessverre ikke særlig attraktive for mange av de kvinnene kommunene så gjerne skulle hatt tak i, sier rådgiver Maria Monasdatter Almli.

– Verre enn jeg hadde trodd

En av kommunene med stort kvinneunderskudd er Målselv, med 338 kvinner i manko.

– Det synes jeg var mye. Mer enn jeg hadde trodd. Det høres nifst ut, sier ordfører Helene Rognli.

Hun sier det er et poeng at kvinnene ikke flytter med mannen lenger, og at befal i Forsvaret i større grad kommer uten familie. Hun ser også poenget med at kommunen må bli flinkere til å gjøre seg lekker for kvinner.

– Vi må skjerpe oss, og få bedre fram at vi ikke bare er en forsvarskommune, men også en god kommune for kvinner og familier, med mange gode kulturtilbud. Vi er ikke noen mannssjåvinistisk kommune, men må bli flinkere til å markedsføre de myke verdiene, sier Rognli.

På vakta i Rusta leir treffer Nordlys visekorporal Joakim Vestre fra Ørskog kommune.

– Hva bør Målselv gjøre for å få opp kvinneandelen?

– Kanskje vil det hjelpe på å sørge for flere jobber og bedre utdanningsmuligheter til kvinner. Det er en del ansatte i Forsvaret som kommer alene hit mens resten av familien blir hjemme, og det skyldes ofte at kvinnen har problemer med å finne seg jobb, sier han.

Harstad et unntak

Nesten alle kommunene i nord har kvinneunderskudd, også Tromsø med over 600 i minus. I forhold til folketallet er imidlertid underskuddet aller størst i Loppa kommune i Finnmark, hvor det er 23 prosent færre kvinner enn menn. Stedet med flest kvinner er Harstad, med et overskudd på 79.