I fjor utlyste regjeringen en anbudskonkurranse om å drifte et kommersielt gjeldsregister for staten. Målet er å hindre at folk får ta opp mer gjeld enn de klarer å håndtere, ved å gi långivere tilgang til en oversikt over folks kortsiktige gjeld.

Ved utløp av konkurransen var det to søkere, bransjeorganisasjonen for finansnæringen, Finans Norge, og it-selskapet Evry. Nå melder begge partene at de har fått konsesjon fra Barne- og likestillingsdepartementet.

– Gjeldsportalen vil bli et godt hjelpemiddel både for kunder og banker. Portalen vil gjøre det enklere for kundene å få oversikt over sin egen gjeldssituasjon, og bankene kan få undersøkt hva slags reell gjeldssituasjon lånesøkeren har, sier kommunikasjonsdirektør Jan Erik Fåne i Finans Norge i en melding.

Rettelse: I en tidligere versjon av artikkelen skrev vi at Evry vant kampen om konsesjonen, mens det riktig altså er at begge søkerne fikk konsesjon.

Forbrukslån Usikret gjeld, inkludert kredittkort.

Utgjør rundt tre prosent av husholdningenes samlede gjeld, men 14 prosent av samlet rentebelastning. Årsvekst i utlån på 11 prosent per 30. september i fjor.

Forbrukslånsbanker har lånt ut nær 115 milliarder kroner i Norge.

Mislighold og tap på forbrukslån er høyere enn for andre typer lån til privatpersoner. Kilde: Finanstilsynet/Norges Bank

Økt til 100 milliarder

Det er ti år siden første gang Barne- og familiedepartementet utredet et gjeldsregister. Den gang som nå var det sterk vekst i forbrukslån som var årsaken til at Stortinget ønsket et gjeldsregister som gir oversikt over den samlede usikrede gjelden til enkeltpersoner.

I starten av 2008 utgjorde nordmenns forbrukslån rundt 39 milliarder kroner. Nå har dette passert 100 milliarder kroner.

Ifølge Fåne er arbeidet allerede godt i gang, men det vil ta tid. Han sier Finans Nore sikter mot pilottesting i fjerde kvartal og full utrulling før neste sommer.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Portalen vil gi oversikt over usikret gjeld, men ikke gjeld som er sikret med pant.

– Vi hadde primært ønsket å samle all gjeld i portalen, ikke bare den usikrede. Dette åpner ikke loven for i denne omgang. Men mens det har vært et problem at man så langt ikke har hatt noen oversikt over hvor mye usikret gjeld hver enkelt har, er det tross alt mulig å finne informasjon om boliggjeld andre steder. Vi ønsker likevel en mer omfattende portal på sikt, sier Fåne.

Gjeldsinformasjonsloven Lovforslaget går ut på at private aktører gis adgang til å etablere egne foretak som kan formidle gjeldsopplysninger mellom banker og andre kredittytere til bruk ved kredittvurdering.

Det åpnes i første omgang for formidling av opplysninger om forbrukskreditter.

Bakgrunnen for at ordningen er begrenset til forbrukskreditter er både at denne kredittypen er en dominerende årsak til gjeldsproblemene i private hushold i dag, samt at det ikke finnes noe annet register over slike kreditter. Dersom erfaringene med den foreslåtte ordningen er gode, vil andre kredittyper, som for eksempel boliglån, kunne inntas senere

Eget selskap

Evry melder at de har opprettet selskapet Gjeldsregisteret as for å drive sitt register.

– EVRY har bred kompetanse og erfaring for håndtering av offentlige registre med sensitive data. Gjeldsregisteret er en naturlig videreutvikling hvor vi kan levere informasjon i sanntid basert på velfungerende infrastruktur og eksisterende markedskanaler, sier konsernsjef Björn Ivroth i Evry.

Tilgang for flere

De som får tilgang til tjenestene er i hovedsak banker og finansinstitusjoner, Husbanken, Statens pensjonskasse, kommuner, Norges Bank, Finanstilsynet og Statistisk sentralbyrå. I tillegg kan kredittopplysningsforetak bruke informasjonen som del av sin kredittscore, melder Evry.

Finans Norge Den nye gjeldsportalen vil gi banken og kunden oversikt over usikret gjeld, det vil si gjeld som ikke er sikret med pant. Typisk usikret gjeld er forbrukslån og kredittkortgjeld. Om folk har flere forbrukslån eller gjeld på flere kredittkort, kan det fort dreie seg om mange hundre tusen kroner. Portalen vil hente opplysninger om en persons usikrede gjeld direkte fra bankenes systemer, slik at man fanger opp nylige låneopptak.

– Vi hadde primært ønsket å samle all gjeld i portalen, ikke bare den usikrede. Dette åpner ikke loven for i denne omgang. Men mens det har vært et problem at man så langt ikke har hatt noen oversikt over hvor mye usikret gjeld hver enkelt har, er det tross alt mulig å finne informasjon om boliggjeld andre steder. Vi ønsker likevel en mer omfattende portal på sikt, sier Fåne.

Løsningen vil finansieres ved brukerbetaling fra de bankene som sjekker gjeldsopplysninger i portalen.(Vilkår)