Hundretusener av lovbrudd i kommunen og flere tusen i NRK: Er arbeidsmiljøloven for streng?

Avsløringene om lovbrudd hoper seg opp. Her er fem spørsmål og svar.

Det er blitt avdekket over 250.000 brudd på arbeidsmiljølovens bestemmelser om arbeidstid i Oslo kommune. Her fra pressekonferansen der f.v. Lan Marie Berg (MDG), Raymond Johansen (Ap) og Sunniva Holmås Eidsvoll (SV) la frem neste års budsjett. Olav Olsen

17. des. 2019 22:09 Sist oppdatert 19. desember 2019

1. Hva har skjedd?

Det er blitt avdekket over 250.000 brudd på arbeidsmiljølovens bestemmelser om arbeidstid i Oslo kommune, og tirsdag kom NRK med en ny avsløring.

De siste opplysningene er at Lan Marie Berg (MDG) allerede i februar ble varslet om 730 lovbrudd i Energigjenvinningsetaten (EGE), som hun er ansvarlig byråd for. Likevel hevdet hun overfor bystyret at hun ikke hadde oversikt over antall brudd.

EGE var den første etaten NRK begynte å grave i tidligere i år. Senere er det blitt avdekket brudd på arbeidstidsbestemmelsene både i flere av kommunens etater og i bydelene.

Tirsdag kunne fagbladet Journalisten også melde at det fra januar 2016 til utgangen av september i år ble registrert over 3600 brudd på arbeidsmiljøloven i NRK.

Arbeidsmiljøloven brytes gang på gang. Det åpner for en del spørsmål. Her er en gjennomgang.

2. Er loven for streng?

Det kommer an på hvem du spør. Vurderinger av dette deler seg gjerne langs politiske skillelinjer.

Spør du Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO), vil du få påpekt at loven skal ivareta arbeidstagernes helse og sikkerhet, men at regelverket må være tilpasset virkeligheten vi lever i og samfunnsoppgavene som til enhver tid skal utføres.

Landsorganisasjonen i Norge (LO) på sin side vil si at loven selvsagt skal stå i samsvar med utviklingen i arbeidslivet, men at det først og fremst alltid skal være en lov som verner arbeidstagere.

I forskningsstiftelsen Fafo sitter Kristin Alsos som forskningsleder. Hun var også en del av Arbeidstidsutvalget som i 2016 så nærmere på arbeidstidsreguleringene.

Hun mener at loven er tilpasset dagens samfunn. Det begrunner hun med at regelverket åpner for fleksibilitet. Dette gjelder spesielt for bransjer og bedrifter der store fagforeninger er involvert.

– Da kan man nesten avvike hva som helst i loven. Muligheten for å gjøre unntak er veldig vid. Et vanlig unntak kan være at man inngår en avtale om at man én gang i uken ser bort fra regelen om elleve timer hviletid mellom to vakter, forklarer Alsos.

3600 brudd på arbeidsmiljøloven er blitt avdekket i NRK. Gorm Kallestad / NTB scanpix

Les også Journalisten: Over 3600 brudd på arbeidsmiljøloven i NRK de siste årene

3. Hva vet vi om omfanget av lovbrudd?

– Blant bedrifter med mer enn ti ansatte brytes arbeidsmiljøloven på daglig basis av de aller fleste.

Det uttalte Even Bolstad til NRK i høst. Han er leder av HR Norge, en bransjeorganisasjon for profesjonelle innen personalpolitikk og ledelse.

I 2018 gjennomførte Arbeidstilsynet en kontroll av hvordan arbeidstidsreglene ble overholdt ved over 4000 arbeidsplasser. Hos 31 prosent av disse ble det avdekket lovbrudd.

Alsos forskerkollega i Fafo, Kristine Nergaard, var i 2013 med på å utarbeide en rapport om arbeidstid og fleksibilitet. Hun påpeker at det ikke er så lett å finne ut hvem som bryter loven. Det er som regel langt enklere å undersøke i det offentlige enn i resten av arbeidsmarkedet.

– Der er det ofte systemer for registrering av arbeidstid som gjør det ganske enkelt å telle brudd, sier Nergaard.

Fakta Hvorfor er loven som den er? Dagens arbeidsmiljølov trådte i kraft 1. januar 2006, men bygger på arbeidsmiljøloven fra 1977. Den omhandler blant annet arbeidstidsbestemmelser. Loven skal sikre de ansatte vern mot helsemessige og sosiale belastninger, forklarer Alsos. Den skal også sikre mot feil eller ulykker, for eksempel knyttet til pasienter, kunder eller kolleger. Disse hensynene skal balanseres opp mot virksomhetens behov for fleksibilitet. Vis mer

4. Undergraves ikke tilliten til hele loven når det er så mange brudd i så mange bedrifter?

Alsos i Fafo mener det er avgjørende å stille seg spørsmålet om hva som ligger bak de ulike lovbruddene. Ville man for eksempel unngått bruddet om man hadde inngått en lokal avtale?

– Med andre ord: Er det et formelt problem? Eller er det uansett ulovlig og et brudd med lovens intensjon, slik at det får konsekvenser for helsen og øker risikoen for feil?

Det er ikke loven i seg selv som er problemet, mener Alsos. Snarere er det praktiseringen.

– Uansett hvordan loven ser ut, vil man ha underliggende problemer knyttet til rekruttering av arbeidskraft. De forsvinner ikke om loven blir mer liberal, sier forskeren.

Både hun og Nergaard poengterer imidlertid at loven kan være vanskelig å forstå.

NHOs direktør for arbeidsliv, Nina Melsom mener alle avsløringer om lovbrudd gir grunn til å stille spørsmål om lov- og avtaleverk bør gjennomgås på nytt.

– Vi må sørge for at arbeidstidsbestemmelsene har en moderne og tilpasset utforming – slik at man ikke ender i en situasjon der man er nødt for å bryte lov- og avtalebestemmelser – og hvor respekten for regelverket undergraves. Dette vil ingen i lengden være tjent med, skriver hun i en e-post.

LO understreker at det er viktig å gå gjennom årsakene til brudd og så gjøre tiltak.

– Vi ville vel aldri si at brudd på veitrafikkloven gjør at tilliten til loven er svekket, fastslår spesialrådgiver Geir Solaas Moen.

Les også Nesten 250.000 brudd på arbeidsmiljøloven i Oslo kommune

5. Hvor alvorlige er egentlig bruddene?

Når det skrives om en kvart million brudd på arbeidsmiljøloven i kommunen, høres det umiddelbart overveldende ut. Men det skjuler seg mange forskjellige forhold bak bruddene. Og langt fra alle er like alvorlige.

Typiske brudd er for kort hviletid mellom vakter eller at man jobber for lenge. Men det er naturligvis forskjell på om man jobber et kvarter for lenge eller om flere timer. Og noen ganger kan hviletidsreguleringene brytes fordi ansatte selv bytter vakter.

I en NRK-kartlegging av over 3000 brudd på arbeidsmiljøloven ved sykehjemmene i Oslo, fremkommer det at loven er brutt med begrunnelsen «nødvendig for å gi forsvarlig helsehjelp» rundt 700 ganger. 284 ganger har ansatte jobbet mer enn 13 timer, og det er eksempler på ansatte som har jobbet opp mot 17,5 timer i strekk.

Tirsdag pekte organisasjonsdirekør i NRK, Olav Hypher på overrapportering som en av grunnene til at det er registrert så mange lovbrudd hos dem, og ifølge Nergaard er dét ofte er en del av forklaringen.

– Systemene er ikke ufeilbarlige. Det kan være de overdriver antall brudd. Og du får brudd enten du jobber ti minutter for mye eller om det er åtte timer. Smått og stort telles likt, sier forskeren.

Det finnes ingen universell definisjon av hva som er et alvorlig lovbrudd. Men Alsos ser det slik: Dersom bruddene innebærer en betydelig helse- eller sikkerhetsrisiko, kan man si at det er alvorlig. Og blir belastningen på den enkelte for høy over tid, er man på en plass man ikke bør være.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding