– Den tar ikke lunsjpause, eller noen pauser for den saks skyld. Det er klart at det er interessant med en jordbærplukker som får ned lønnskostnadene.

Simen Myhrene er jordbærbonde i Lier i Buskerud. Foto: Anders Martin Helle / NRK

Det sier jordbærbonde Simen Myhrene. Vi er med han til Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, for å se roboten som skal revolusjonere plukkingen av jordbær.

– Dette er en stor omveltning i produksjonen som kan sammenlignes med melkerobotens inntog i fjøset. Nå blir veksten i markedet tatt av importerte bær. Så vi må bevise at norske bær kan konkurrere, forklarer Myhrene.

Kommer fra hele verden for å se

Interessen for roboten er stor fra hele verden, forteller Katharina R. Asting, daglig leder i Noronn. Selskapet er startet for å få roboten ut på markedet.

Daglig leder i Noronn, Katharina R. Asting. Foto: Anders Martin Helle / NRK

– Vi har hatt besøk av jordbærbønder fra mange land for å se på løsningen som vi mener ligger helt i front i verden. Dette er jo kunstig intelligens, den plukker det vi sier at den skal plukke, forklarer Asting.

Roboten er programmert til å plukke modne jordbær, det vil si «røde bær». Men den kan blant annet også sortere bærene etter størrelse.

Roboten er utviklet for å plukke jordbær som dyrkes på bord over bakken. En metode som nesten alle produsenter i Europa bruker allerede. Og rundt 25 jordbærbønder i Norge, blant dem er Myhrene.

Mangel på sesongarbeidere

– Det er vanskelig å få tak i nok plukkere. I noen land blir store deler av avlingen hengende igjen fordi man ikke har nok plukkere, sier Asting før hun legger til:

– Vi ser at stadig flere vil dyrke på denne måten som også gjør at sesongen kan utvides og dyrkingen kontrolleres bedre.

Jordbærbonde Simen Myhrene tror flere kommer til å legge om fra dyrking på friland til å dyrke på bord over bakken i plasttunneler slik at roboter kan overta plukkejobben.

– Roboter er framtida

Neste sommer blir den siste Myhrene dyrker jordbær på friland og roboten fra Noronn skal på sin første skikkelige sommerjobb på gården hans i Sylling i Lier.

– Omtrent 30 prosent av kostnadene i jordbærproduksjon er forbundet med høsting. Jeg er sikker på at dette kan reduseres betydelig med mer automatisering.

Norges miljø- og biovitenskapelige universitet i Ås har fått nesten 5 millioner i støtte fra Forskningsrådet slik at roboten kan kommersialiseres.

– Nå jobber vi alt vi kan for å få til en løsning som kan leveres i større skala, sier Asting.