Per Stormyhr fikk ikke innfridd sitt siste ønske på dødsleie. Medisinsk cannabis kunne ha lindret smertene til Stormyhr, men legene sa nei.

I sommer tok barn, barnebarn, familie og venner farvel med Per Stormyhr. Etter en lang og smertefull kamp mot kreften, måtte den ivrige seileren gi tapt. TV 2 møtte 74-åringen to uker før han døde.

Han hadde et ønske om å fortelle denne historien i håp om at ingen andre skal oppleve det han gjorde på dødsleiet.

Vi traff Per Stormyhr og sønnen Even Stormyhr på Lovisenberg hospice i Oslo like før sommeren. Den pensjonerte næringslivs-coachen var tydelig preget av kreftsykdommen.

– Jeg unner ingen det å få det så fælt som det er å ha denne sykdommen.



Det var fjor høst, samtidig med gleden over en ny seilbåt, at Per fikk konstatert uhelbredelig kreft. Legene sa at hans tid igjen å leve var begrenset.

– Jeg tenkte at jeg vil ha et godt liv så lenge jeg kan, og så kan jeg gjøre det jeg får til, forklarer Per.

– Forferdelig å se han lide

Men så kom de voldsomme smertene og dødsangsten. Per klarte ikke noe annet enn å sitte i sengen og holde rundt sin egen kropp. Å ta et verdig farvel med de nærmeste ble helt umulig. Sønnen Even ble vitne til en dødskamp han fant både uverdig og nesten umulig å være vitne til.

UVERDIG: Per sin sønn, Even synes smertene og dødsangsten hans far opplevde i tiden før han døde var vond og uverdig. Foto: TV 2

– Det var jo helt grusomt å være i samme rom som en som man er så glad i og se at den personen har så vondt, forteller sønnen.

Siste utvei

I fortvilelse spurte Per og familien flere leger om å få prøve medisinsk cannabis, som en siste utvei. Men til deres overraskelse, sa alle nei til tross for at sykehusleger siden 2016 har kunnet søke Statens legemiddelverk om å få skrive ut slike resepter.

– Og spesielt når palliativ-teamet på Ullevål sa det helt åpent at det ikke er noe de gjør.

Derfor tok Even kontakt med smerteklinikken ved samme sykehus. Der fikk de beskjed om at Per kunne henvises til dem for smertebehandling, og at han mest sannsynlig ville kunne få prøve medisinsk cannabis der.

Men legen ved Palliativ avdeling nektet å henvise faren til Smerteklinikken.

Det er på Smerteklinikken ved Oslo universitetssykehus at de aller fleste reseptene på medisinsk cannabis i Norge skrives ut. Overlege ved avdelingen, Audun Stubhaug, vet av egen erfaring hvor godt cannabisen kan virke.

– Jeg har sett pasienter som har sluttet med morfin-stoffer og som synes de har det bedre. Og så har jeg sett andre som er skuffet over manglende effekt, forklarer Stubhaug.

Cannabis kan fungere

Overlegen forteller at pasientene som får medisinsk cannabis ofte er i en spesielt vanskelig situasjon.

– Noen ganger kan smertene og plagene være noe legene ikke klarer å lindre på noen annen måte. Hvis pasienten selv ønsker det i stor grad kan det hende vi tillater det, sier Stubhaug.

VIRKEMIDDEL: Overlege ved smerteklinikken på Oslo universitetssykehus sier til TV 2 at det hender at de tillater noen typer udokumentert behandling i gitte tilfeller. Foto: TV 2

Han har opplevd at det er langt fra alle som synes de har noen som helst effekt, men hvis det ikke virker, så har man lagt den ballen død. Han sier at hvis det kan være til glede, spesielt i en palliativ situasjon, så er det flott.

– Det beste for pasienten. Det er jo et av legestandens prinsipper. Vi skal alltid lindre, og da må vi noen ganger bruke udokumenterte behandlinger også, sier smerteoverlegen.

Stubhaug bekrefter at mange leger ikke ønsker å gi medisinsk cannabis.

– Medisinsk cannabis har jo ikke dokumentasjon som legemiddel. Det vil si at det ikke har dokumentert effekt, og er det ikke dokumentert trygt og sikkert er det vanlig blant leger og være forsiktige, sier han.

Dro til utlandet

Denne skepsisen har ført til at mange pasienter blir tvunget til å reise ut av Norge for å få medisinsk cannabis.

– Så vidt jeg vet er det kanskje rundt 2-300 pasienter som reiser til Nederland og henter medikamenter. Og så er det ganske mange som kjøper det i Norge illegalt, sier smerteoverlegen.

Og det var nettopp det Pers sønn, med et stort ubehag endte med å gjøre, under veiledning av leger utenfor sykehuset.

– Så dette presser jo oss til å bli kriminelle og oppsøke det ulovlig. Det er en helt absurd situasjon, og du må klype deg i armen, sier Even.

Effekten av cannabisen viste seg å være oppsiktsvekkende god. For smertene til Per forsvant og han fikk en helt ny ro.

– Det var jo helt fantastisk at de forsvant, men en annen ting var at han fikk et helt annet perspektiv på livet og de litt vanskelige samtalene.

– Nå håper jeg at jeg får såpass mye tid at jeg får snakket med familien min og tatt farvel på en ordentlig måte, sier Per.

Opprørende

Pasient- og brukerombudet i Oslo og Akershus reagerer sterkt på behandlingen av Per, men også på den ulike praksisen innenfor samme sykehus.

REAGERER: Anne-Lise Kristensen fra Pasient- og brukerombudet synes behandlingen Per fikk var for dårlig. Foto: TV 2

Helse- og sosialombud i Oslo kommune, Anne-Lise Kristensen reagerer på flere sider av behandlingen Per Stormyhr fikk.

– Det ene er at man internt på samme sykehus ikke snakker godt nok sammen. Det må skape en veldig utrygghet både hos pasient og for pårørende,sier Anne-Lise Kristensen.

– For det andre er selve behandlingen av denne pasienten som hadde store smerter og var redd helt på slutten og livet. Så har man et alternativt som kanskje kan hjelpe også velger man og ikke henvise til det alternativet. På vegne av pasienten så synes jeg det er opprørende, sier Kristensen.»

– Burde fått muligheten

Stein Kaasa er klinikksjef ved Palliativ avdeling på OUS Ullevål, som ifølge familien nektet å gi Per medisinsk cannabis. Han understreker at det ikke finnes god nok forskning som viser at cannabis hjelper mot smertene under langtkommen kreftsykdom.

Men til tross for at forskningen er mangelfull, er det likevel mulig for legene å søke om godkjenningsfritak på vegne av pasientene. Det ble ikke gjort i dette tilfellet.

– Når en pasient spesifikt ber om denne behandlingen, er det da riktig av en lege å si nei?

– Altså, når pasienter ber om en behandling så sier vi av og til nei, fordi vi mener det ikke er godt nok dokumentert at den aktuelle behandlingen hjelper. I dette tilfellet her, når pasienten ber om å bli vurdert på et annet sted på sykehuset, så tenker jeg at pasienter har en rettighet når de ber om en såkalt «second opinion». Enten om det er internt på sykehus eller på et annet sykehus så skal pasienten få den muligheten, sier Kaasa til TV 2.

– Så han burde fått muligheten?

– Han burde fått muligheten i dette tilfellet til også å bli vurdert på Smerteklinikken.