«TAPERKLASSE»: Politikerne i Sverigedemokraterna (SD) gjør det dårligere økonomisk enn fedrene sine. Det samme gjelder velgerne deres.

svensk valg

Arbeidsmarkedsreformene fra 2006 og finanskrisa i 2008. Det er hovedforklaringene på Sverigedemokraternas (SD) vekst, konkluderer fem forskere i en helt fersk fagartikkel.

Forskergruppen har undersøkt store mengder data for å finne ut hvorfor det sterkt innvandringskritiske og høyrepopulistiske partiet Sverigedemokraterna har fosset fram. Funnene er klare:

Sverigedemokraterna henter velgere fra den delen av Sverige som har tapt økonomisk de siste tolv årene.

Forskerne Torsten Persson, Olle Folke, Johanna Rickne, Ernesto Dal Bó og Frederico Finan har også systematisert informasjon for alle svenske politikere, og finner en oppsiktsvekkende sammenheng:

Ikke bare velgerne, men også politikerne i Sverige­demokraterna kommer fra den nye svenske taperklassen.

– Det er gjort hundretalls studier av populistiske partier over hele verden, og mange av dem fokuserer på hvem som stemmer på disse partiene. Vår studie er den første som studerer på individnivå hvem som blir politikere i et populistisk parti, sier Torsten Persson, professor i økonomi ved Stockholms-universitetet.

Sverigedemokraterna: • Stiftet i 1988 med utspring i grupper som Sverigepartiet og Bevara Sverige Svenskt. • Jimmie Åkesson (39) har ledet Sverigedemokraterna (SD) siden 2005 og har prøvd å gjøre partiet stuereint i svensk politikk. Det har likevel blitt avslørt en rekke ganger at nynazister er aktive i partiet. • I 2006 fikk SD 2,9 prosent oppslutning, og partiet kom inn i Riksdagen i 2010 med 5,7 prosent av stemmene. • Ved valget i 2014 økte oppslutningen til 12,9 prosent. • Nå ligger SD på rundt 20 prosent foran valget på søndag og blir trolig det nest største partiet i Riksdagen.

Data på individnivå

Forskningsfunnene er basert på en gjennomgang av omfattende individdata for alle svenske borgere over 18 år, hentet fra Statistiska centralbyrån, Sveriges svar på SSB.

I artikkelen «Economic Losers and Political Winners: Sweden’s Radical Right» fastslår forskerne følgende:

• Den borgerlige regjeringens skatte- og velferdskutt fra 2006 og utover førte til en dramatisk økning i ulikhetene i Sverige. Mens skatte­lettelsene ga folk med stabile jobber en fortsatt inntektsvekst, stagnerte veksten for dem som enten var uten arbeid eller hadde ustabile jobber. Finanskrisa i 2008 forverret situasjonen.

• Folk som i denne perioden opplevde fallende vekst i inntekt og hadde usikre jobber, er kraftig overrepresentert blant SDs velgere.

• Flertallet av partiets egne politikere kommer fra den delen av arbeidsmarkedet som ble direkte rammet av de økonomiske sjokkene – i langt større grad enn noe annet svensk parti.

Dette sammenfallet gjør at forskerne beskriver SD-politikerne som «borger­kandidater». «Politikere og velgere deler opplevelser fra arbeidsmarkedet og holdninger mot ytre grupper – politiske eliter og innvandrere», skriver forskerne.

Forskerne har også sammenlignet inntektsnivået mellom dagens svenske politikere og deres fedre. Her skiller ett parti seg markant ut: Blant SDs politikere er det langt flere som tjener mindre enn hva deres fedre gjorde.

SD tjener på usikre jobber

Fra 2006 til 2014 var Sverige styrt av en konservativ koalisjonsregjering, ledet av Moderata samlingspartiets Fredrik Reinfeldt. Den gjennomførte omfattende arbeidslivsreformer, hvor folk i full jobb fikk avdrag på skatten, mens arbeidsløshets- og sosial­støtten ble kraftig redusert, og sykelønnen kuttet.

Resultatet ble store forskjeller mellom to hovedgrupper: De som er på innsida av arbeidsmarkedet, og de som er på utsida.

Forskerne finner at støtten til SD er langt større blant mennesker som står på utsida av arbeidslivet.

Men forskningen viser også en annen sammenheng: Folk med usikre jobber stemmer SD i mye større grad enn folk med sikre jobber.

Forskerne har plassert ulike svenske yrkesgrupper i klasser, etter hvor stor andel rutinemessige oppgaver yrkene innebærer.

Rutineoppgaver tilhører en av tre typer jobber, manuelle oppgaver og abstrakte oppgaver utgjør to andre kategorier. Jo høyere andel rutineoppgaver, jo mer sårbare er jobbene, mener forskerne.

– Etter finanskrisa steg arbeidsledigheten mye mer for dem som hadde mange rutineoppgaver i jobbene sine, sier Torsten Persson.

– En lege har for eksempel en lav andel rutineoppgaver, mens en som står ved et samlebånd, har høy andel rutineoppgaver. Rutineoppgavene er mye mer utsatte for automatisering, sier Persson.

Har lik bakgrunn

Persson mener selv at det mest slående med studien er i hvor stor grad politikerne i Sverigedemokraterna deler bakgrunn med velgerne sine.

Mens rundt halvparten av befolkningen som helhet enten står utenfor arbeidslivet eller har usikre jobber, kommer over 60 prosent av Sverigedemokraternas politikere fra disse to gruppene. For de andre partiene er snittet omkring 30 prosent.

Forskerne gjør i artikkelen et poeng ut av at selv det venstreradikale Vänsterpartiet har en langt lavere andel politikere fra den nye såkalte taper­klassen.

Partiet skiller seg også kraftig ut på en annen målestokk: over 90 prosent av SDs politikere har aldri tidligere blitt valgt til et politisk verv.

Hard innvandringskritikk

På tross av at innvandringskritikk er Sverigedemokraternas aller viktigste sak, finner forskerne bare en indirekte sammenheng mellom innvandringen til Sverige og Sverigedemokraternas oppslutning.

Partiets velgere mobiliseres av innvandringskritisk retorikk, men bor ikke selv i innvandrertette områder.

Forskerne bak studien mener at SDs velgere er opptatt av omfordeling, men en annen type omfordeling enn den klassiske venstreside­politikken.

Heller enn å omfordele penger fra høy- til lavinntektsgrupper, vil SDs politikere «omfordele penger fra innvandrere til folk som er født i Sverige», skriver forskerne i en kronikk i den svenske avisa Dagens Nyheter.

– Det er klart at hvis du identifiserer deg med nasjonen heller enn med arbeiderklassen, da blir du mindre interessert i å kreve omfordeling fra andre rike grupper i samfunnet, skriver Torsten Persson.

magnusl@klassekampen.no

yohans@klassekampen.no