Erna Solberg vil lagre IP-adressen og navnet ditt

På nettet legger datamaskiner igjen en IP-adresse, når noen surfer eller laster ned data. Nå vil statsminister Erna Solberg (H) at nettleverandører skal lagre informasjon lenger for å hjelpe politiet med å etterforske overgrep.

Oppdatert 1. mars

I fjor fortalte politifolk i Kripos til VG at de på tolv måneder hadde fått 264 tips om nettbaserte overgrep, som de ikke har kunnet oppklare fordi nettleverandøren ikke lagret informasjon om hvem som abonnerer på internettforbindelsen som bruker IP-adressen.

– I noen tilfeller kan det være snakk om pågående misbruk, hvor det er barn som vi ikke får reddet, sa Kripos-sjef Ketil Haukaas til VG.

En IP-adresse kan fortelle en politietterforsker hvilken datamaskin som er brukt av dem som laster ned overgrepsmateriale, eller foretar seg annen form for kriminalitet på nettet. I dag er det ikke noe krav til nettleverandørene om å lagre informasjon om brukerne.

Personvernhensyn gjør tvert imot at nettleverandørene er pålagt å slette informasjonen etter 21 dager.

Det vil Erna Solberg (H) nå gjøre noe med, sa hun under dagens tale på sentralstyremøtet på Høyres hus i Oslo.

– Slik regelverket er i dag har etterforskerne svært kort tid til å etterforske saken tilstrekkelig før vesentlig informasjon blir borte. Jeg mener derfor at nå er det på tide at vi sørger for lengre lagring av datatrafikk og IP-adresser, sier Solberg i talen til partitoppene.

– Vi kan ikke ha det sånn at politiet ikke rekker å etterforske saker som involverer grove overgrep mot barna, fordi dataene forsvinner, sier Solberg i talen til partitoppene.

Lagring av IP-adresser har lenge vært en kampsak for KrF-leder og Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad. I forrige stortingsperiode fikk han med Stortinget på et vedtak om at regjeringen skal utrede lagring av informasjon om IP-adresser, men den har latt vente på seg.

– En stor og viktig debatt

Tidligere direktør i IKT-Norge Torgeir Waterhouse har fulgt debatten om lagring av IP-adresser og informasjon om hvem som abonnerer på dem i mange år.

– Man skal huske på at IP-adresse ikke sier noe om hvem som har brukt datamaskinen, telefonen eller internettlinjen. Det kan bringe politiet på sporet ved at de får et spor til et sted, men ikke nødvendigvis til noen, sier Waterhouse, som i dag er partner i rådgivningsselskapet Otte.

KRITISK: IKT-ekspert Torgeir Waterhouse. Foto: Jan Petter Lynau

Sammenligner med DNA-register

– Kan du fritt koble IP-adresser til individer, så har du nærmest et speil av menneskers aktivitet, følelser og bevegelser hele tiden, sier Waterhouse og peker på hvordan alle i dag bruker smarttelefoner med egne ip-adresse-informasjon til nettsøk og mange daglige aktiviteter.

– Vi kan sammenligne det litt med debatten rundt DNA og informasjon om enkeltpersoner som finnes i DNA-registre. Vi har bevisste holdninger til hva et DNA-register kan brukes til og hva man skal unngå, sier Waterhouse.

– Det er ingen tvil om at det vil kunne ha stor verdi for politiet å bruke slik informasjon. Dette er en stor og viktig debatt, som må handle om hvorvidt dette er bra for samfunnet og hvilken pris vi er villig til å betale på sikt, sier Waterhouse.

Tre viktige rammer

– Det er viktig å minne om at de som er kritiske til slik lagring og kobling av informasjon ikke ønsker å hindre politiet fra å ha tilgang til IP-adresser for å etterforske grove overgrep, men man må sikre at de bare har tilgang til det der det er nødvendig, sier Waterhouse.

– Dersom politikerne beslutter at nettleverandører skal lagre slik informasjon i lang tid, hva må på plass?

– Vi må ha kontroll på hvordan disse dataene oppbevares. Datene skal ikke være tilgjengelige for dem som oppbevarer dem og vi må sikre oss at dataene ikke blir tilgjengelig for folk med dårlige intensjoner, sier Waterhouse.

– Det må også gjelde ved et politisk regimeskifte. Terskelen man setter for å anvende dataene, for eksempel til å etterforske kriminalitet, må være høy, sier Waterhouse.

SE OGSÅ: Etter sin tale til landsstyret snakket hun også om hvordan flyktingsituasjonen kan påvirke Norge.

Publisert: 01.03.20 kl. 14:42 Oppdatert: 01.03.20 kl. 16:10