Advokater: Dette stemmer overens med våre erfaringer

UNDERSØKER JENTER: Her i gynekologstolen på Oslo legevakt har minst 50 jenter blitt undersøkt hittil i år. Nå viser ny, norsk forskning at skadene de eventuelt finner på jenter har lite å si for om gjerningsmannen blir tiltalt eller ikke. Foto: Terje Bringedal

Ny studie: Skader på voldtektsoffer lite å si for rettslig utfall

(VG Nett) En ny studie viser at hvilke skader et voldtektsoffer blir påført, har lite å si for om saken går til retten eller ikke.

Thomas Borgos Hjelle

Sindre Murtnes

19. november 2011

Artikkelen er over åtte år gammel

Så langt i år er 116 overfallsvoldtekter anmeldt i hele Norge. Det har resultert i kun ni pågripelser.

Leder i Politiets Fellesforbund Arne Johannesen mener tallene viser at samfunnet har sviktet, og erkjenner at politiet har litt å jobbe med.

Et nytt studie fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondheim viser at offerets skader i voldtektssaker spiller en liten rolle i politiets tiltalebeslutning.

Cecilie Hagemann, stipendiat og overlege ved Kvinneklinikken ved St. Olavs hospital, har skrevet studien. Hun har undersøkt 101 voldtektssaker i Sør-Trøndelag politidistrikt i perioden 1997-2003.

- Ut fra mitt studie har jeg sett at offeret kan ha alvorlige skader i form av blåmerker etter slag, rift i underlivet og anus, og rispeskader etter kniv eller andre våpen. Allikevel blir mange saker henlagt, sier Hagemann.

LES HELE FORSKNINGSRAPPORTEN HER.

I studiet ønsket Hagemann å finne ut om den medisinske rapporten påvirker om en anmeldt voldtektssak gikk videre til retten eller ikke.

OPPSIKTSVEKKENDE: Stipendiat ved NTNU, Cecilie Hagemann, har funnet noen oppsiktsvekkende resultater i sin forskning. Foto: Privat

- Jeg fant ut at 16 prosent av de anmeldte voldtektene gikk videre til retten. Samtidig viser studiet at skadene hos ofrene ikke hadde noe å si for rettslig utfall. Skader alene er ikke nok til å felle en eventuell gjerningsmann. I Norge trenger politiet ofte en kombinasjon av flere faktorer, og må være helt sikre på at gjerningsmannen har utført handlingene han er beskyldt for, sier Hagemann.

LES OGSÅ: 63 anmeldte voldtekter - to tatt

Hagemanns studie viste at det var en høyere andel saker hvor det var påført fysiske skader som gikk til retten, men forskjellene i sakene var så små at det ikke kan regnes som betydelig.

- Studiet er basert på 101 saker, som i forskningssammenheng er lite. Jeg har fått grønt lys til å utvide studiet, noe jeg også har tenkt å gjøre. Problemet med et så lite studie er at det kan ha vært tilfeldigheter.

Vanskelig å bevise

Hagemann tror også at antall saker som går til retten er relativt lite, på grunn av at mange saker er så vanskelige å bevise, men presiserer at hun ikke har forsket på det.

GRAFIKK: Her føler folk seg utrygge i Oslo

- Hvis en voldtektsmann sier det var frivillig sex er det veldig vanskelig å dømme han. Da har DNA-bevis lite for seg, siden han allerede har innrømmet samleie. Er det i tillegg narkotika eller alkohol i bildet, kan det være flere grunner til at en kvinne har skader på kroppen, for eksempel ved å ha snublet og skrapet seg opp på bakken, sier hun.

Kritiserer politiet

Flere advokater VG Nett har vært i kontakt med, kjenner seg igjen i resultatene som kommer frem i Hagemanns doktoravhandling.

- Undersøkelsen er betegnende for våre erfaringer. Vi har sett store og varierende forskjeller i håndteringen av slike funn. Etter vårt syn vektlegges ikke funnene i nevneverdig grad. Det er store forskjeller i kunnskapsnivå og håndteringen av medisinske bevis av politiet og statsadvokaten, men retten legger stor vekt på slike funn, sier Morten Stenheim i advokatfirmaet Sylte.

LES OGSÅ: Malin anmeldte voldtekt - ble henlagt et år senere

Stenheim går langt i å kritisere politiets håndtering av slike saker.

Artikkelen fortsetter under bildet!

KRITISK: Advokat Trine Rjukan kjenner seg igjen i undersøkelsen, og mener politiet burde vært flinkere til å vektlegge skader og medisinske funn. Foto: SCANPIX



- Det handler om politiet vektlegger funnene tilstrekkelig. Politiet vektlegger ofte andre bevis, som forklaringene, tyngre. Det må bli et økt fokus på disse funnene. Det kreves mer spesialkunnskap og bedre opplæring i politiet. Ikke minst på tolking av funn og at det legges faste rammer for hvordan det skal behandles. Vi savner en klar linje, sier Stenheim.

- Mener du politiet tillegger ofrene for lite troverdighet?

- Ja, det er et veldig vesentlig tema i disse sakene. Det er ikke sjelden at ofrene sitter med en følelse av de ikke blir trodd. Det går på hele opplæringsfasen i hvordan politiet skal behandle dette. Hvis han eller hun opplever ikke å bli betrodd, blir hun fort lukket. Politiet burde støtte seg mer på de klare bevisene i stedet for å vektlegge forklaringene.

- Det er viktig å påpeke at det er forskjellig kunnskapsnivå, og det finnes mange eksempler på at det gjøres på en utmerket måte. Men det er i seg selv en skandale dersom dette ikke blir gjort godt nok i enkelte saker, legger han til.

VGTV: Som om noen har drept sjelen din

Feil holdning

Advokat Trine Rjukan har vært bistandsadvokat i flere voldtektssaker. Hun mener medisinske funn spiller en for liten rolle i utformingen av tiltaler.

- Generelt er min oppfatning at påtalemyndigheten burde tatt ut tiltale oftere. Det er flere saker jeg har ment at bevissituasjonen tilsier at man burde ta ut tiltale, men likevel blir de henlagt. Jeg har også hatt saker hvor akkurat dette har vært tilfelle, at saken ble henlagt etter bevisets stilling til tross for at det er skader og medisinske funn, sier hun.

LES OGSÅ: Slik vil Faremo stoppe voldtektsbølgen

Rjukan mener sporene burde veie langt tyngre når de først er funnet.

- Dette stiller jeg med undrende til fordi man ikke finner skader etter en voldtekt i de aller fleste sakene. Når man først finner det, mener jeg at det er feil ikke å tillegge det større betydning, sier hun.

Rjukan stiller seg også undrende til hvor mye troverdighet politiet tillegger ofrene.

STOR OVERSIKT: 63 anmeldte overfallsvoldtekter - to tatt

- I slike saker er det dessverre snakk om feil holdninger til offeret, fordi det ofte handler om troverdigheten. Hvor lite troverdighet har ikke offeret i politiets øyne, når sakene likevel blir henlagt etter bevisets stilling selv om det er funnet skader?

- Ikke min erfaring

Men ikke alle advokatene er av samme oppfatning. Advokat Lars Marius Holm synes resultatet av undersøkelsen er overraskende.

- Jeg vil mene at skader gjennomgående blir tillagt vekt. Jeg har ikke vært borti at det ikke har bevismessig betydning. Skader og blåmerker vil gjennomgående tillegges vekt hvis det er voldtekt, sier Holm.

LES OGSÅ: Voldsforsker: Logisk at folk er redde

Holm påpeker at politiet alltid må gjøre en helhetsvurdering.

- Politiet skal ta en samlet vurdering, hvor selvfølgelig forklaringene skal tillegges stor vekt, men jeg ser ikke noen grunn til å stille bevisene opp i mot hverandre. Min erfaring er at denne type beviser har betydning og vil få betydning, men det er vanskelig å uttale seg uten å ha lest rapporten i sin helhet, sier han.

- Vi kan bli flinkere

- VANSKELIG: Politiadvokat Marianne Høyer peker på at sedelighetssaker er ekstra utfordrende, fordi det ofte bare er gjerningsmann og fornærmede som er vitner i saken. Foto: SCANPIX



Marianne Høyer, politiadvokat ved Sør-Trøndelag politidistrikt, jobber ofte med sedelighetssaker. Hun mener undersøkelsen er for unyansert.

- Jeg er for så vidt ikke overrasket over resultatet av undersøkelsen, fordi det er mange voldtektssaker som henlegges. Men jeg er ikke enig i at legens funn etter voldtekter betyr lite. Vi er nødt til å ta undersøkelser i alle saker fordi det kan være avgjørende. Men det er forklaringene som er sentrale i voldtektssaker fordi offeret og gjerningsmannen som oftest er alene. Det er det som gjør det så vanskelig for politiet, men fysiske funn er selvsagt også viktige.

- Advokater vi har snakket med etterlyser en klarere linje i behandlingen av medisinske funn. Er du enig i dette?

- Ja, det kan jeg for så vidt støtte. Det er saker som er utfordrende og det ligger til grunn at vi må ha kompetansen som trengs. Det er flere politi-undersøkelser som konkluderer med at vi kan bli bedre, særlig når det gjelder å sikre bevis og tekniske funn raskt nok. Vi må ta innover oss at det er en veldig stor andel henleggelser, sier hun.

Høyer er ikke enig med dem som mener at undersøkelsen setter spørsmålstegn ved politiets troverdighet til ofrene.

- Jeg støtter Hagemanns forklaring om at en henleggelse ikke betyr at fornærmede ikke blir trodd. Det er flere bevis som må vurderes i en voldtektssak, en henleggelse betyr ikke at fornærmede er ignorert, sier Høyer.

Publisert: 19.11.11 kl. 09:59

Les også

Mer om Voldtekt