Hvert år kastes over 355.000 tonn mat i Norge. Mye er ikke engang innom norske hjem.

Godt over en femtedel av matsvinnet bidrar nemlig dagligvarebutikkene med. Årlig kastes 75.000 tonn grønnsaker, brød, kjøtt og så videre rett fra butikkhylla til søppeldynga.

Hanna Storaker og Ingrid Vold har kommet med et forslag som de mener vil redusere matsvinn betydelig.

– Det er egentlig litt rart at dette ikke er gjennomført tidligere, sier Storaker.

Bort med notatblokka

25-åringene leverte i juni masteroppgaven sin i informatikk ved NTNU.

Der foreslår de å legge inn en ekstra merking i dagligvarenes strekkode – en strek som viser utløpsdatoen.

Nettstedet Gemini skrev om dette først.

Det meste av matkastingen skjer i norske hjem. Likevel valgte Storaker og Vold å konsentrere seg om butikker fordi de mener det er større muligheter for å finne gode løsninger der. De ble overrasket da de så hvordan flere butikkmedarbeidere jobbet.

– De gikk rundt med notatbøker og skrev ned datoer på varer manuelt, og sjekket daglig hvilke varer som nærmet seg utløpsdato. Vi syntes dette var veldig tungvint, sier Storaker.

FORSKET PÅ MATSVINN: Hanna Storaker og Ingrid Vold tok for seg matsvinn i masteroppgaven sin fordi de innså hvor stort problemet er nasjonalt og globalt. De har vært i Stortinget for å snakke med politikere om forslaget om ny strekkode. Foto: Privat

Apoteker gjør det allerede

Mange butikker har avtale med veldedige organisasjoner. Men ordningene fungerer ikke optimalt, mener de tidligere studentene.

Med utløpsdato i strekkoden mener de at butikkene får større kontroll. De kan ta grep før de må dumpe matvarene på dynga, som å sette ned prisene tidligere og få bedre systemer for å gi bort mat.

Størrelsen er den eneste synlige forskjellen på dagens strekkode og den nye. For å innføre denne må butikkene sannsynligvis endre programvare.

Storaker påpeker at en lignende løsning nylig er innført på medisiner i flere norske apoteker.

Norske butikker må halvere svinnet

Et av FNs bærekraftsmål er å halvere verdens matsvinn innen 2030.

Både matprodusenter, detaljhandelen og forbrukere kaster altfor mye mat. Samtidig lider én av ti mennesker av underernæring, ifølge FN.

I Norge har regjeringen og dagligvarebransjen signert en avtale som slutter seg til FN-målet. I Frankrike har de gått langt mer drastisk til verks. Som det første landet i verden har de innført en lov som forbyr matbutikker og -produsenter å kaste spiselig mat.

Kjøpmann og Bunnpris-eier, Christian Lykke, har mer tro på en ny strekkode enn en slik lov.

– Nye strekkoder er ikke nok

– Kaster vi en klase bananer, kaster vi 50 kroner. Vi trenger ikke straff for å kaste penger. Det er straff nok i seg selv.

Lykke mener at større kontroll på utløpsdatoer sørger for at de kan prise ned i tide, for å få varene ut av butikkene og oppi grytene.

Men de nye strekkodene er bare et steg i riktig retning, påpeker han:

– Dette vil ikke revolusjonere noe. Gode rutiner er det viktigste.

Bunnpris er med på et prøveprosjekt med nye strekkoder. De første varene med disse vil komme i butikkhyllene i løpet av året.