MeningerDette er et debattinnlegg. Innlegget gir uttrykk for skribentens holdninger.At «ALT er bedre enn Bybanen!» preger Bybanedebatten i 2018, og debatten sporer av. Det er mye å diskutere når det gjelder Bybanen. La oss her fokusere på valg av banen som transportmiddel. Noen kaller Bybanen en tragedie. Vi mener den er det beste som har skjedd Bergen. La oss se på noen vanlige påstander:

«Velg heller busser, bygg mer vei!» At Bybanen er feil valg av transportmiddel, er typisk å høre. Mange protesterer, men få har gode alternativer. Trym Aafløy vil skrote bybane til Åsane. Hvilken erstatning han foreslår er uklart, men han synes å mene at flere busser og veier er løsningen. Det holder ikke vann.

Buss alene er ikke nok, enten de går på bensin eller strøm. Flere busser er bra, men gatene i Bergen er overfylte fra før. Vi kommer ingen vei ved å kaste busser på problemet til det løser seg. Flere veier er heller ikke løsningen. De er dyre, trenger plass som ikke finnes, og skaper flere biler og enda mer kø. Noen etterspør også T-bane, som ifølge en rapport fra Vegvesenet ville kostet dobbelt så mye.

Med mindre vi jevner byfjellene med jorden, krever byens geografi at vi finner gode løsninger på et begrenset areal. Banen flytter reisende fra vei over på en egen trasé, upåvirket av rush, ulykker og annen stans. Én enkelt vogn har en kapasitet på 220 personer. Dette er opptil 220 biler som står i garasjen, til glede og nytte for alle på farten. Med andre ord: Man trenger ikke ta Bybanen selv for å få nytte av den.

«En somletrikk har ingen bruk for!» Et klassisk argument mot Bybanen, er at den er treg. Den er absolutt intet hurtigtog, men tregheten overdrives sterkt. Snitthastigheten ligger på 28 km/t, ikke langt unna T-bane i andre byer. Den omtales gjerne som trikk, til tross for at farten er nesten dobbelt så høy som Oslotrikken. Bybanen går tregt noen steder. Den er ment som supplement til annen transport, ikke en full erstatning. Ja visst er den treg til Flesland, både flybuss og bil går raskere. Men det er rimelig sytalaust å hoppe på hvis du skal fra Sletten til Nesttun, eller fra Stadion til Danmarksplass.

Når bane skal bygges, må man velge mellom høy hastighet, langdistanse og få stopp, eller lavere hastighet, kortdistanse og mange stopp. Ingen løsning er perfekt, og det finnes ikke penger til begge deler. Bybanen har blitt utredet herfra til månen, et mindre forhastet samferdselsprosjekt skal man lete lenge etter. Som det står i Bergensprogrammet, kombinerer Bybanen «forstadstogets høye hastighet på strekninger utenfor bysentra med bytrikkens egenskaper i tette bymiljøer.» Et godt kompromiss for byens behov, synes vi.

Prosjektet er langt fra fullført, og det har begrenset verdi å felle en endelig dom over et byggverk som knapt er 50 prosent ferdig.

«Ingen i Bergen vil ha den!» Overraskende mange motstandere påberoper seg å snakke på vegne av flertallet. Jens Lorentzen synes å konkludere (ekstern lenke) at banen er et ubarmhjertig mindretallstyranni som bygges på bekostning av majoriteten. Vi vet ikke hva dette er basert på, men fakta er at flertallet av bergenserne er for banen, både i 2014, 2016 og i år, ifølge en spørreundersøkelse gjennomført av Respons Analyse (ekstern lenke.)

Også blant politikerne er det stor enighet om Bybanen. Åsane-traseen ble faktisk enstemmig vedtatt i bystyret, en ytterst sjelden hendelse i kranglebyen Bergen. Banen er dessuten sentral i Miljøløftet, med røtter tilbake til 1999. Dette er en ambisiøs, tverrpolitisk satsing på fremtidens by, med renere luft, mindre kø og mer trivsel. De fleste ønsker seg dette. Det motsatte ville vært trassig. Eksos, trafikkork, bråk og ubehag. Hvem vil vel ha det?

Det er altså ikke riktig at Bybanen kommer et fåtall til gode. Tom Skauge sier det godt (ekstern lenke): «For svært mange reisende i Bergen gir Bybanen et alternativ til å stå i bilkø eller bidra til trafikkslum». I tillegg til å øke effektiviteten i byen, viser den seg å være et byutviklingsverktøy uten like. For hver krone som brukes på banen, investeres 20 kroner i nærings- og boligbygging langs linjen.

Neste stopp er Åsane. Potensialet for bybanedrevet byutvikling her er enormt. Dessuten, bare for Åsane forventes Bybanen å ta unna praktisk talt hele trafikkveksten i området frem til 2040. Dette er goder Åsane sårt trenger og fortjener, og vil komme både åsabuer og resten av bergenserne til gode.

La oss belite oss, stå løpet ut, og ikke bukke under for kortsiktig krangling og kaos. Alternativer er diskutert opp og ned i mente. I valg av transportmiddel er Bybanen en god og nødvendig løsning, og etter alt å dømme det beste valget vi har.

Vi har kommet langt i utviklingen av fremtidens Bergen, og ser konturene av en grønnere, mer effektiv og bærekraftig by. De største gevinstene fra Bybanen tas først ut når hele nettet er ferdig utbygget til alle bydeler.

Prosjektet er langt fra fullført, og det har begrenset verdi å felle en endelig dom over et byggverk som knapt er 50 prosent ferdig.

Bybanen er fortsatt planen. Men neste år er det nytt lokalvalg, og mens Venstre er garantist for Bybanen, ulmer det under overflaten både hos Høyre og Ap. Det er bekymringsfullt. Valget nå er enten videre utbygging, eller handlingslammelse og en byutvikling som forspilte sin sjanse. Nå gjelder det faktisk å belite seg, holde hodet kaldt og stå løpet ut. Vi kan ikke rote det til nå, det har ikke Bergen råd til.