-Det beste vi kunne oppnå

En ny internasjonal klimaavtale skal tre i kraft innen 2020 og Kyotoavtalen forlenges fra 2013. Det ble det viktigste utfallet av toppmøtet i Sør-Afrika.

Publisert: Publisert: 11. desember 2011

Miljø- og utviklingsminister Erik Solheim gleder seg over enigheten i Durban, men han hadde ønsket seg mer ambisiøse vedtak. Foto: AP Photo/Schalk van Zuydam/Scanpix

Atle Andersson

Denne artikkelen er over åtte år gammel

Tidlig søndag morgen kom omsider de 194 landene til enighet påklimamøtet i Durban. Da hadde ministrene forhandlet nesten 30 timer på overtid.En sliten miljø— og utviklingsminister Erik Solheim gledet seg over enigheten,selv om han helst skulle sett at mer ambisiøse vedtak ble klubbet gjennom.

-Mange års forsinkelse

-Dette var det beste vi kunne oppnå nå. Vi har fått på plass nyebyggesteiner i klimabyggverket, som forlengelse av Kyoto-protokollen og etgrønt klimafond. Dessuten godtar Kina, India og USA for første gang et såkaltveikart mot en bindende juridisk avtale, sier Solheim til bt.no i Durban.

En ny helhetlig klimaavtale skal fremforhandles innen 2015 ogtre i kraft fra 2020. Dermed er hele prosessen mange år forsinket i forhold tildet landene ble enige om på Bali i 2007. Den gang la man opp til at en nyavtale skulle vært ferdigforhandlet på Københavnmøtet i 2009. — I fravær avtilstrekkelig sterke internasjonale forpliktelser fram til 2020, må hvertenkelt land ta større ansvar for å redusere sine utslipp, sier Bård Lahn,klimarådgiver i Naturvernforbundet, som har fulgt Durban-møtet.

Ny Kyoto-runde

Lahn er misfornøydmed ambisjonsnivået.

-Durban-vedtaketsikrer ikke større innsats når det gjelder utslippsreduksjoner i perioden framtil 2020. Dagens løfter om utslippsreduksjoner er altfor lite ambisiøse til åhindre farlige klimaendringer, og kan ifølge forskere føre til entemperaturstigning på mer enn 3,5 grader, sier Lahn.

Durban-toppmøtetendte med enighet om å videreføre Kyoto-protokollen i en ny periode. Det erimidlertid usikkert hvilke land som kommer til å delta i den nesteKyoto-perioden som innledes når dagens avtale utløper i 2012. En avgjørelse omdette ble utsatt til neste år. Det er ogs¨på det rene at verken USA, Japan,Russland eller Canada vil være bundet av internasjonale klimaforpliktelser iperioden fram til 2020, siden disse landene avviser å delta i en ny Kyotorunde.

-Lite meningsfull

Bådestatsminister Jens Stoltenberg og miljø- og utviklingsminister Erik Solheim hargjentatte ganger de siste ukene utalt at en ny klimaavtale bare er meningsfullhvis den også omfatter de andre store utslippsnasjonene, særlig Kina og USA.Årsaken er at klimagassutslippene fra de gjenværende ”Kyoto-landene” bareutgjør rundt 15 prosent av verdens samlede utslipp.

Forsker SteffenKallbekken ved Cicero Senter for klimaforskning, som også har fulgtDurbanmøtet, sier at en forlengelse av Kyoto-protokollen, slik det legges opptil, trolig vil ha begrenset betydning.

-Norgeog EU-landene har allerede lovet utslippskutt frem til 2020, og det er ikkegitt at en ny Kyotoperiode vil bety høyere ambisjonsnivå enn det disse landeneallerede har vedtatt, sier Kallbekken.

Natur ogUngdom-leder Ola Skaalvik Elvevold fulgte nattens forhandljngsdrama, er ogsåskuffet over utallet.

-Skremmende

-Helheten i densåkalte Durban-pakken viser en skremmende utvikling i de internasjonaleforhandlingene, og resultater som ikke kommer i nærheten av å møte klimakrisensalvor, uttaler han.

Miljø- og utviklingsminister Erik Solheim sier det er positivt atstore utslippsland som Kina, India og USA nå har forpliktet seg til å delta iprosessen som skal lede fram mot en ny klimaavtale i 2015. — Dette er et viktig gjennombrudd. Det er første gang at Kina ogIndia sier seg villige til å være med på en juridisk bindende avtale, sier han.

Han beskriver nattens forhandlinger som intense.

-Det var veldig spent til siste sekund. Norge bidro aktivt tilkompromissløsningen, sier han.

Tomt skall

Klimamøtet vedtok også etableringen av et grønt fond som skalstøtte klimatiltak i utviklingsland. Fondet skal etter planen kanalisere 600 milliarder kroner til sliketiltak, men foreløpig er det bare et tomt skall. Hvor pengene skal hentes fra erfortsatt uklart, men det blir trolig en miks av offentlige midler og inntekterfra kvotehandel og avgifter, for eksempel på internasjonal skipsfart.

Bellona-leder Frederic Hauge mener at man bør prise seg lykkeligover at det i det hele tatt ble oppnådd enighet i Durban.

— Sett i forhold til kaoset som har vært i forhandlingene, så erdet gledelig at man i det hele tatt har kommet fram til noe, sier han til NTB.