REKORDMANGEL: Helsepolitikerne reagerer på at det nok en gang er rekordhøy mangel på legemidler i Norge. Foto: Scanpix

Raser mot rekordstor legemiddelmangel: – Uakseptabelt

Norge har igjen slått ny rekord i meldinger om mangel på viktige medisiner. Nå etterlyser Senterpartiet, Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti tiltak for å sikre trygg tilgang til legemidler.

Oppdatert 14. februar 2019

Artikkelen er over ett år gammel

– Det skaper bekymring og fare for liv og helse når folk ikke får tak i medisinen de skal ha. Det er alvorlig, sier helsepolitisk talsperson Sheida Sangtarash i SV.

VG skrev torsdag at det hittil i år er registrert 363 meldinger om legemiddelmangel. I hele 2018 var det 684 meldinger. Medisinsk fagdirektør Steinar Madsen i Legemiddelverket kaller utviklingen alvorlig, og sier han frykter situasjonen er kommet for å bli.

Er du rammet av legemiddelmangel? Tips VG her.

ALVORLIG: Helsepolitiker Kjersti Toppe i Senterpartiet sier de vil be helseminister Bent Høie om å redegjøre for legemiddelmangel-situasjonen i Stortinget. Foto: Hallgeir Vågenes

Også medlem i helse- og omsorgskomiteen Kjersti Toppe i Senterpartiet reagerer på situasjonen:

– Saken er alvorlig. Vi har tidligere foreslått en egen sak til Stortinget om legemiddelberedskap. Det stemte regjeringspartiene imot. Vi vil igjen be Høie komme til Stortinget og redegjøre for situasjonen. Vi planlegger å selv løfte saken politisk om Høie ikke kommer på banen, sier hun.

les også Rekordstor legemiddelmangel i Norge: – Ble desperat og fikk panikk

Hun mener det kan være et tiltak å innføre medisindepot i Norge for, i tillegg mener hun Norge bør vurdere egenproduksjon av noen utsolgte og kritisk viktige legemidler.

– Vi vil ha årlige statusmeldinger til Stortinget. Dette er en viktig del av landets beredskap. Når dette skjer i fredstid, ja hva vil da være situasjonen i en krise, spør Toppe.

les også Ny rapport: Disse krisene kan ramme oss

i tillegg mener hun Norge bør vurdere egenproduksjon av noen utsolgte., kritisk viktige legemidler.

– Vi vil ha årlige statusmeldinger til Stortinget. Dette er en viktig del av landets beredskap. Når dette skjer i fredstid, ja hva vil da være situasjonen i en krise, spør Toppe.

Høie: Gjør alt vi kan

Helseminister Bent Høie (H) sier kritikken fra opposisjonen faller på sin egen urimelighet:

– Vi har tatt grep på kort sikt og lang sikt. Nasjonalt og internasjonalt. Vi har sørget for enkle løsninger som gjør at pasienter får medisinen de trenger på kort sikt. Vi sikrer beredskapslagre av legemidler på litt lengre sikt og ser på hvordan vi skal forbedre legemiddelberedskapen på lang sikt. På samme tid gjør vi en viktig jobb utenfor Norges grenser når vi samarbeider med de nordiske landene og EUs for styrke legemiddelberedskapen, sier Høie.

les også Norske apoteker tomme for viktige medisiner

Høie sier regjeringen tar legemiddelmangelen på stort alvor:

– Vi gjør alt vi kan for å sikre god tilgang på legemidler i Norge. Her i landet har vi heldigvis god beredskap, slik at det sjelden oppstår situasjoner som er kritiske for pasientene. De fleste problemene blir løst ved at pasientene får medisiner fra andre produsenter, pakninger beregnet for andre land eller andre medisiner med samme virkning, sier Høie til VG.

HAR TATT GREP: Helseminister Bent Høie svarer på kritikken, og sier de har tatt grep på både kort og lang sikt. Foto: Nina Eirin Rangøy

– Regjeringen må ta grep

Medlem i helse- og omsorgskomiteen Ingvild Kjerkol (Ap) sier hun er oppgitt over den negative utviklingen:

– Vi har vært opptatt av dette lenge og har stilt flere spørsmål til statsråden om dette tidligere. I dag har vi tre ganger så mange tilfeller av alvorlige mangelsituasjoner som for bare to år siden. Historier om folk som hamstrer inn legemidler fra utlandet øker risikoen for feilmedisinering betraktelig. Det er ikke slik det skal være i den norske helsetjenesten, sier hun.

les også Mangel på livsviktige blodpropp-medisiner

Hun mener regjeringen må ta grep, og få i stand løsninger for å få bukt med situasjonen:

– Høie har sagt at vi må lære oss å leve med mangelvarer, men det mener vi er uakseptabelt. Regjeringen må skaffe løsninger som gir bedre beredskap. Det må vurderes om vi skal gå tilbake til depoter, eller om nødvendig beredskapslagre. Høie har hatt ansvar for dette i seks år nå, og utviklingen er dramatisk negativ, sier hun.

UAKSEPTABELT: Ingvild Kjerkol (Ap) mener regjeringen må skaffe løsninger som gir bedre legemiddel-beredskap. Foto: Pedersen, Terje / NTB scanpix

Sangtarash i SV sier hun reagerer på at det i den nye regjeringsplattformen ikke finnes nye tiltak som skal sikre trygg tilgang til legemidler.

– Det er knapt et ord om legemiddelmangel. Nå må regjeringen våkne. SV har lenge vært bekymret for dette- Saken må løftes til politisk nivå internasjonalt og myndighetene må sette i verk tiltak hvis ikke industrien får til å løse dette, sier hun

BEKYMRET: Sheida Sangtarash (SV) reagerer på manglende tiltak for å få bukt med legemiddelmangelen. Foto: Hallgeir Vågenes/VG

– Internasjonalt problem

Andre nestleder i helse- og omsorgskomiteen, Sveinung Stensland (H) sier han ikke er overrasket over at opposisjonen mener regjeringen ikke har gjort nok.

– Vi har allerede gjort mye, men dette er først og fremst et internasjonalt problem som Norge ikke kan løse alene. At opposisjonen mener vi ikke har gjort nok, er ingen overraskelse, sier han.

Stensland beskriver den økte legemiddelmangelen i Norhe som en varslet katastrofe. Han har tidligere tatt til orde for at det er behov for en nasjonalt beredskapsplan for forsyningssvikt av enkeltlegemidler, men erkjenner at det er flere praktiske og økonomiske hindre.

les også VG mener: Skremmende legemiddelmangel

– Dette har bekymret meg i flere år. Det vil ikke være mulig med et beredskapslager av alle typer legemidler, blant annet på grunn av at det går ut på dato, mener han.

Han understreker at det hittil ikke er snakk om kritisk legemiddelmangel i Norge, og at apotekfarmasøytene i de fleste tilfeller klarer å erstatte mangelvarene med kopilegemidler eller ved å kjøpte inn fra andre land.

Stensland mener prissettingen på legemidler i Norge er en viktig årsak til at vi nå rammes av legemiddelmangel.

– Flere internasjonale legemiddelfirmaer har trukket seg ut av Norge, fordi det ikke er lønnsomt for dem å ha egne kontorer og produksjon her. Norge er et lavkostland på legemidler, og enkelte leverandører har ikke kontorer her en gang. Anbudsregimene i Norge er i tillegg for kortsiktige og uoversiktlig, og markedet er for lite til at det lønner seg for selskapene, sier han.

Flinkere til å varsle om mangler

Administrerende direktør Karita Bekkemellem i Legemiddelindustrien sier til VG at de har grunn til å tro at økningen i legemiddelmangel skyldes at selskapene er blitt flinkere til å varsle om mangler:

– Vi gjorde en undersøkelse for to år siden som viste at det var en del underrapportering. Vi har grunn til å tro at dette har bedret seg, sier hun.

Hun mener man bør se på hvordan man kan begrense konsekvensene, når man ikke får gjort noe med årsaken til legemiddelmangel:

– Myndighetene må sikre et større beredskapslager, særlig av kritiske legemidler, hos enten grossister eller helseforetak. Da blir man litt mindre sårbar. Og vi må se på innkjøpssystemet: Når det offentlige kjøper inn legemidler gjennom anbud, blir det sårbart når det kun inngå avtale med en leverandør. Det bør altså inngås avtale med flere produsenter, da vil sårbarheten også reduseres, sier Bekkemellem.

Publisert: 14.02.19 kl. 14:19 Oppdatert: 14.02.19 kl. 14:34