Mats Reimers blogg Publicerad 2015-11-30

Detta är opinionsmaterial. Åsikterna som förs fram här är upphovsmannens egna.

För den som söker asyl i Sverige är det i regel en fördel att vara under 18 år, det blir både lättare att få permanent uppehållstillstånd och man erbjuds ett boende med mer resurser. Det är därför helt naturligt att förhållandevis färre ynglingar söker asyl och anger sin ålder som 18-20. I tv-debatt i Agenda 1/11 mellan riksdagsman Hanif Bali och Rädda Barnens ordförande Elisabeth Dahlin, hävdade Dahlin att det är en myt som ”råttan-i-pizzan” att det skulle finnas många vuxna bland de ensamkommande flyktingbarnen. Asylsökare som uppger sin ålder som 16-17 år är i varje fall dubbelt så många som de som uppger 18-19 år (detta inbegriper även de som kommer med sina familjer, jag har inte lyckats hitta åldersspecifik statistik för ensamkommande).

Jag vet inte hur vanligt det är, men har i varje fall två gånger erfarit hälsokontroller där uppgivna åldrar inte rimligen kunde stämma. En gällde en anhöriginvandrande fullt vuxen kvinna med achondroplasi som omöjligt kunde vara dotter till den yngre man som hävdade att han var pappa till denna ”10-åring”. En annan gång kom en påstått 12-årig pojke med en kroppslängd på 180 cm. I dessa fall ändrades inte angiven ålder, det var inte vår uppgift enligt ledningen.

Det är den som söker asyl som skall göra troligt sina asylskäl, sin identitet och sin ålder. Trots att det oftast saknas dokumentation är det ovanligt att Migrationsverket gör åldersjusteringar av ensamkommande barn, 2014 skedde det i 363 fall (5 %) och 2013 vid 342 tillfällen (9 %). I Norge lär hela 80 % av ensamkommande barn ha en ålder över 18 år, om man bara skall tro på röntgenundersökning av visdomständerna. Nu är det inte en helt tillförlitlig metod, varför den kompletteras med intervju där mental mognad bedöms. Då kommer man i Norge fram till att 25 % av deras ensamkommande barn egentligen är över 18 år.

En del svenska barnläkare och tandläkare menar att röntgen av handled eller tänder är så osäkert att metoderna inte kan användas. Professor Jonas Ludvigsson säger till TT att ”De här metoderna kan inte fastställa om en person är exakt 17,9 eller 18,1 år”. Nu har regeringen ändå bestämt att Sverige skall göra som våra nordiska grannländer och genomföra medicinska åldersbedömningar. Vi barnläkare är kapabla bedöma om en ungdom genomgått pubertet, alltså biologiskt blivit vuxen, men vi har ärligt talat ingen egentlig erfarenhet av att bedöma om en puberterad yngre person är över eller under 18 år.

Det är nog bättre att Socialstyrelsen vänder sig till Fifa och inte till Barnläkarföreningen för att få råd om hur man bäst avgör unga personers ålder. Inom fotbollen har det setts som ett problem att en del länder skickar ungdomslag med många vuxna spelare. Fifa har valt magnetresonanstomografi av handleden som den obligatoriska metod som skall skilja U17 från äldre spelare. De svenska fotbollsspelare som tog brons i U17-VM år 2013 hade i förväg fått sända in sina MR-bilder till Fifa.

Fifa:s Medical Assessment and Research Centre har forskat på detta sedan 2003, och har funnit att åldersbedömning med MR av handleden fungerar mycket väl för att avgöra om en yngling är över 16 år. Mina kollegor Anders Hjern och Henry Ascher skriver i Läkartidningen att ”I nuläget saknas också utomeuropeiska referenspopulationer för att utvärdera skelettmognad med MR”. Men med tanke på att Fifa krävt MR sedan 2009 finns rimligen ett gediget material från alla världsdelar. Metoden fungerar sämre för tjejer vars skelett mognar tidigare.

För att avgöra åldrar mellan 17 och 20 är handleden inte lika säker, men MR av nyckelben och visdomständer är metoder som verkar lovande. Att kombinera undersökning av tänder och skelett ökar rimligen säkerheten och det utvecklas datorprogram för automatisk analys av MR-bilder, vilket nog kan behövas om regeringen menar att alla ensamkommande barn/ungdomar skall undersökas då det kommit över 30 000 hittills i år.

Kommentarer