Miljöpartiets tidigare språkrör Åsa Romson var i tårar när hon hösten 2015 förkastade den egna regeringens förslag på tillfällig migrationslagstiftning. Lagen infördes sommaren året därpå med motiveringen att Sverige behövde ”andrum” i flyktingmottagandet.

Under rekordåret 2015 var antalet asylsökande drygt 160 000 personer. 2017 var antalet nere på runt 27 000.

Siffran var ett steg i rätt riktning, ansåg Socialdemokraterna, som under valrörelsen 2018 tog ytterligare ett kliv mot en stramare migrationspolitik.

Deras förslag skulle innebära fortsatt begränsad anhöriginvandring och tillfälliga uppehållstillstånd. MP och V sågade politiken samtidigt som den välkomnades av M och SD.

– Äntligen kan vi komma i ett läge där vi i samstämt tonläge kan diskutera en hållbar och långsiktig och stramare svensk migrationspolitik, sa Ulf Kristersson (M).

– Socialdemokraterna försöker tävla med andra partier om att ha den hårdaste politiken mot människor på flykt, sa Jonas Sjöstedt (V).

LÄS MER: Jan Björklunds hårda ord om sin mor till Skyttedal

Familjeåterförening splittrar blocken

Frågan om möjlighet till familjeåterförening har splittrat partierna över blockgränserna. V, MP, L, C och KD har förespråkat lättnader samtidigt som S, M och SD håller emot.

Socialdemokraterna har också varit splittrade internt: När den stramare politiken presenterades i maj förra året valde partiets samtliga fem sidoförbund – som S-kvinnor och ungdomsförbunden SSU – att gå emot ledningen.

När Annie Lööf under fredagen bekräftade att en uppgörelse var klar mellan S, MP, L och C gav hon beröm till Miljöpartiet för att tillsammans med Centern ha drivit på frågan om rätten till familjeåterförening.

– Jag vill ge en stor eloge till Miljöpartiet för deras engagemang och jag är glad över de konstruktiva samtal vi har haft för en medmänsklig migrationspolitik i överenskommelsen, sa Annie Lööf.

I överenskommelsen har S, MP, L och C enats om att förlänga den tillfälliga asyllagen i två år och rätten till familjeåterföreningar utökas till att gälla både flyktingar och alternativt skyddsbehövande.

Frågan ska beredas i riksdagen under våren och träder i kraft i juli när den tidigare tidsbegränsade tillfälliga asyllagen går ut. Samtidigt skärps kraven på de migranter som redan är Sverige, bland annat genom språkkrav för medborgarskap.

LÄS MER: Annie Lööf svarar på MUF:s skohån – har lovat äta upp sin sko

SD: ”Vi har inte råd”

Sverigedemokraternas migrationspolitiska talesperson Paula Bieler är kritisk till att S har vikt sig för de liberala partiernas krav.

– Socialdemokraterna struntar i frågan bara de får behålla makten. Vi har inte råd med det här och vi har inte hunnit ikapp med att hitta en balans efter vågen av personer som har sökt asyl. Tittar man på anhöriginvandringstal kommer det att kunna rusa i höjden med hundratusentals nya väldigt snabbt, säger Paula Bieler.

Hon är skeptisk till att familjer primärt måste återförenas på svensk mark.

– Det handlar ofta om unga personer som skickas till Sverige för att möjliggöra att resten av familjen ska kunna följa efter senare. Man ska inte splittra familjer, men då ska det i första hand ske där familjen finns.

Centerpartiet tillbakavisar kritiken

Den centerpartistiska riksdagsledamoten Johanna Jönsson var en av de som öppet förespråkade att partiet skulle välja Stefan Löfven framför Ulf Kristersson inför uppgörelsen.

Hon tillbakavisar Paula Bielers uttalande om att det skulle handla om hundratusentals anhöriga.

– Det förekommer mycket missuppfattningar om att det här skulle gälla morbror och farmor, och att man får ta hit hela släkten. Så är det inte, det är en väldigt begränsad definition av vilka personer som man får möjlighet att återförenas med, säger Johanna Jönsson.

– Det är en humanitär fråga som handlar om att familjer ska få möjlighet att leva tillsammans och att små barn har rätt till sina föräldrar, säger Johanna Jönsson.

”Vi har inte råd med det här”, säger Paula Bieler (SD). Foto: SVEN LINDWALL

Enligt Migrationsverkets prognos från november förra året skulle en lättnad för familjeåterföreningar inte ha någon större påverkan på antalet personer som söker asyl i Sverige. Däremot måste en person som vill söka uppehållstillstånd på grund av anknytning göra det från sitt hemland.

Förra året beviljades totalt 16 641 uppehållstillstånd för anhöriga till flyktingar i Sverige. Då hade anhöriga till alternativt skyddsbehövande inte möjlighet att söka.

Migrationsverket har uppgett att det är svårt att göra prognoser för hur många uppehållstillstånd som kan komma att beviljas för anhöriga eftersom lagstiftningen ändras i sommar.

”Ingen hemlighet att S inte har velat ha familjeåterförening”

Johanna Jönsson vill inte kommentera förhandlingarna om migrationsfrågan inför uppgörelsen men säger:

– Flera partier med oss har drivit på frågan, men det är ingen hemlighet att Socialdemokraterna inte har velat ha familjeåterförening. Det var de som begränsade den från början och hela tiden har varit emot det.

Miljöpartiets gruppledare och talesperson i migrationsfrågor Maria Ferm kommenterar uppgörelsen i ett sms till Expressen.

”En mer medmänsklig politik är mycket viktig. Det är orimligt att familjer ska hållas splittrade och därför har vi arbetat hårt för familjeåterförening. Det är också bra att förslaget till överenskommelse innebär att de fyra partierna ska arbeta för att införa en ny humanitär skyddsgrund för svårt utsatta människor”, skriver hon.

Måste uppfylla försörjningskrav Som familj räknas personens make, maka, registrerad partner eller sambo samt barn under 18 år. I dag har en person rätt att söka uppehållstillstånd för familj om man har permanent uppehållstillstånd, skyddsstatus som flyktig eller är alternativt skyddsbehövande som sökte asyl innan 24 november 2015. Personen måste uppfylla ett försörjningskrav som innebär att man kan försörja sig själv och sin familj. Kravet på inkomst varierar beroende på storlek på familj och boendekostnad. Undantag från försörjningskravet ges till barn under 18 eller flyktingar och alternativt skyddsbehövande som har familjemedlemmar som söker uppehållstillstånd inom tre månader från att man har fått uppehållstillstånd. Källa: Migrationsverket Visa mer Visa mindre