Många afghaner väntas behöva återvända framöver. Cirka 23 000 ensamkommande unga bedöms i början av 2017 vänta på beslut i asylärenden, varav en tredjedel beräknas få beslutet i myndig ålder.

Majoriteten berör asylsökande från Afghanistan.

På grund av de långa handläggningstiderna antas att cirka 9 000 personer kommer att hinna fylla 18 år, eller få sin ålder uppskriven, under resten av 2016 och under hela 2017. Det innebär att deras fall kommer att behandlas som ett normalärende.

"I de fall då det saknas ett individuellt skyddsbehov kommer dessa sannolikt att utvisas", skriver Migrationsverket.

Möjligheten att bevilja uppehållstillstånd på grund av synnerliga eller särskilt ömmande skäl har kraftigt begränsats sedan asyllagen skärptes.

Skriver ner prognos

Migrationsverket fortsätter att skriva ned sina prognoser för antalet asylsökande i år och nästa år.

Huvudscenariot för i år är nu att 29 000 människor kommer till Sverige.

Det kan jämföras med juliprognosen då Migrationsverket i sitt huvudscenario räknade med 34 500.

– Den internationella flyktingkrisen fortsätter med oförminskad styrka, det tror jag alla kan se på nyheterna. Men trots det så minskar det i Europa och Sverige, säger vikarierande generaldirektör Mikael Ribbenvik.

Planerar för 36700 asylsökande

Att prognosen skrivs ned beror på att årets utveckling, där antalet asylsökande har legat på en jämn och låg nivå månad efter månad, bedöms vara stabil. Sedan i våras har drygt 500 personer i veckan sökt asyl i Sverige. Det gör att Migrationsverket även skriver ned prognosen för 2017. Man planerar nu för 36 700, jämfört med 51 200 i juliprognosen.

Att antalet sjunker så kraftigt jämfört med 2015, trots att krisen i Mellanöstern inte minskat, anses ha flera orsaker: EU:s flyktingsamarbete med Turkiet, att Västra Balkan-rutten nästan är helt stängd, samt id- och gränskontroller i EU-länder och i Sverige.

– Det är en kombination av de sakerna, säger Ribbenvik

– Vi tror inte att allt det försvinner samtidigt.

Osäkert på längre sikt

Migrationsverket påpekar dock att prognoserna på sex månaders sikt är osäkra. Om EU:s flyktingavtal med Turkiet sägs upp kan antalet asylsökande börja öka igen hösten 2017.

Migrationsverket utgår från att de svenska id- och gränskontrollerna är på plats, även om regeringen ännu inte har fattat beslut om huruvida de ska förlängas i november.

– Vi kan inte spekulera i politiska beslut. Vi räknar med att det ser ut som just nu. Det är det enda vi kan utgå från säger Ribbenvik,

Migrationsverket kan inte göra någon bedömning av vilken effekt just id- och gränskontrollerna har.

– Det är samverkande faktorer. Man kan inte bara plocka ut en, säger Ribbenvik.

Handläggningstiderna ökar

Trots att färre asylsökande kommer till Sverige, så fortsätter handläggningstiderna för att behandla en asylansökan att öka. Migrationsverket beräknar att den genomsnittliga handläggningstiden ökar till 15 månader innan utvecklingen vänder. Ribbenvik tror att vändningen kommer andra halvåret 2017.

– Därefter kan de komma att minska radikalt, säger han.

Under 2018 beräknas den genomsnittliga handläggningstiden bli fyra månader.

En utmaning är dock att Migrationsverket från och med nästa höst får allt fler ärenden om förlängning när tillfälliga uppehållstillstånd börja gå ut.

Migrationsverket räknar med att avgöra 108 000 ärenden i år, vilket kan jämföras med 58 000 under 2015.

Prognosen gällande för hur många nyanlända med uppehållstillstånd som kommunerna kommer att ta emot är 69 900 år 2016 och 79 900 år 2017. Det innebär en nedskrivning jämfört med juliprognosen.

Majoriteten hittar boende på egen hand medan drygt 20 000 i år kommer att anvisas till kommunerna. Enligt en ny lag från i våras är kommunerna skyldiga att ta emot dessa nyanlända och bland annat ordna bostad.

– Det finns kommuner som aviserar att man inte kommer att klara det. Gör man inte det kommer vi att få mer att anvisa nästa år. Vi utgår från att man lyckas med sitt uppdrag och att kommuner följer lagstiftningen. Gör man inte det kan det bli helt andra siffror för nästa år, säger Ribbenvik.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.