– Utan tvekan skulle vi ha kunnat använda dem i dag, säger Jan Hage, som ledde projektet att bygga upp de baltiska ländernas militära sjukvård – med svenskt materiel.

Tre hamnade i de baltiska länderna, där mycket av utrustningen fortfarande är i bruk. Andra gick till FN:s fredsbevarande arbete.

Samtidigt har flera fullt utrustade sjukhus skänkts bort genom åren.

Med ett sjukhus i Göteborg och ett i Stockholm har Försvarsmakten nu tömt sitt lager av fältsjukhus i landet.

Jakten på fler intensivvårdsplatser pågår just nu för fullt inför den väntade anstormningen av svårt sjuka i corona-pandemin.

Sjukhusen bygger om och fyller tomma mässlokaler med sängplatser.

Häromveckan stod det klart att Försvarsmakten kallas in för att resa två fältsjukhus, ett i Göteborg med 20 intensivvårdsplatser och ett i Stockholm med kapacitet för 30.

Fler fältsjukhus finns inte i landet.

Fältsjukhuset i Göteborg rymmer 20 intensivvårdsplatser. Foto: HENRIK JANSSON Här sätter försvarsmakten upp fältsjukhuset i Göteborg i slutet av mars. Foto: HENRIK JANSSON Internt beskrivs fältsjukhuset i Göteborg som ”halvt”. Foto: HENRIK JANSSON Fältsjukhuset ligger i anslutning till Östra sjukhuset i Göteborg. Foto: HENRIK JANSSON

35 fältsjukhus har minskat till 2

Men utanför Sveriges gränser går det att finna delar av landets tidigare toppmoderna militära sjukvårdsberedskap.

Vid kalla krigets slut hade Sverige 35 större fältsjukhus med drygt 200 vårdplatser vardera, sex operationssalar och en personalstyrka på 400 personer. Utöver det fanns 15 stycken mindre marina sjukhus med drygt halva personalstyrkan.

Men allt eftersom åren gick och Försvarsmakten anpassade sin verksamhet till en ny militärpolitisk situation fasades även försvarets sjukhusverksamhet ut.

Svenskt fältsjukhus på en militäranläggning i Estland 2005. Foto: Jan Hage/BaltMed

Fältsjukhusen skänktes bort

De fältsjukhus som var kvar, skänktes bort eller kasserades under 2000-talets första år:

• Två fältsjukhus gick till Sierra Leone och Östtimor, enligt ett regeringsbeslut i april 2001.

• Fyra ”nästan kompletta fältsjukhus” skulle enligt ett regeringsbeslut sommaren 2002 lämnas över till FN för användning i fredsbevarande arbete, bland annat i Afrika.

• Två hela större fältsjukhus skänktes bort till Estland och Lettland mellan åren 2000 till 2005. Litauen tog emot ett halvt sjukhus. Utöver dessa fick de baltiska staterna var och en ett fullt utrustat så kallat Garnisonssjukhus – egentligen en enklare vårdcentral – och ytterligare sjukvårdsmateriel och utrustning.

• Via frivilligorganisationer hamnade både hela och delar av fältsjukhus i olika katastrofområden runtom i världen. Ett fältsjukhus hamnade i det berömda Panzisläget i östra Kongo genom pingstmissionens verksamhet som också förde ner stora delar av ett fältsjukhus för att bygga upp en bortspolad förlossningsklinik i Sri Lanka, 2005.

Hit beslutades att några av de svenska fältsjukhusen skulle skickas. Andra kasserades. Illustration: Helén Rasmusen

Det rör sig alltså om uppemot ett tiotal kompletta eller delvis kompletta fältsjukhus som skänkts bort under första halvan av 00-talet för användning på annat håll. Inte sällan i kriser och katastrofer.

– Tre är jag skyldig till. Jag var med och avvecklade dem , säger Jan Hage över telefonen från Karlstad.

I dag är han pensionär efter 47 år inom olika delar av försvaret.

6 000 ton ammunition till Baltikum

Mellan åren 2003 och 2005 ledde Jan Hage ”Projekt BaltMed”, arbetet med att från svensk sida bygga upp den militära sjukvården i Estland, Lettland och Litauen.

Han arbetade vid Försvarsmaktens sjukvårdscentrum på Hammarö utanför Karlstad, och politikerna hade under en lång rad av år bantat det svenska försvaret. Fältsjukhusen betraktades som materiel som blivit över i den nya situationen.

Samtidigt fanns militärpolitiska skäl att stötta de nyligen självständiga baltiska staterna med deras närhet till Ryssland.

En mängd krigsmaterial, bland annat 6 000 ton ammunition och ett fortfarande hemligstämplat antal vapen, fördes över till de baltiska länderna.

Jan Hage, vid ceremonin då svenska försvarsmakten överlämnade tre fältsjukhus till de baltiska staterna. Foto: BaltMed

Och återstoden av den svenska fältsjukvården.

– Det var tre stycken fältsjukhus, ett till vardera Estland, Lettland och Litauen. Det var inte bara fältsjukhus utan också utbildningar av läkare, sköterskor och tekniker och allt möjligt. Vi höll på i fem år, berättar Jan Hage.

”Vi skulle kunnat använda dem i dag”

Och han är övertygad om att de – även om de också gjorde nytta i Baltikum – hade varit fullt möjliga att använda i dagens läge.

– Absolut. Utan tvekan skulle vi kunna använda dem i dag. Men, men. Så är det, säger Jan Hage och tycker att det nu i efterhand är märkligt att man gick så hårt åt sjukvårdsverksamheten.

– Just att man tog bort sjukvården var lite märkligt med tanke på att alla civila sjukhus samtidigt rustade ner, eller i vart fall tog bort sängplatser. Det är ju det som är bristen i dag, vårdplatserna.

Fältsjukhuset som byggts upp inne i Stockholmsmässan, Älvsjö, ska fullt utbyggt rymma 570 vårdplatser. Fältsjukhuset har ursprungligen kapacitet för 30 intensivvårdsplatser. Foto: JONAS EKSTRÖMER/TT NYHETSBYRÅN

Litauen har under flera år legat i toppskiktet bland de länder i Europa med störst utbyggd sjukvård över huvudtaget. Enligt siffror från 2017 hade Litauen 656 vårdplatser på 100 000 invånare.

Sverige ligger långt ner, i bottenskiktet, på samma lista , med 222 vårdplatser.

Jan Hage berättar att litauerna hade delar av de gamla svenska fältsjukhusen i en senare insats i Afghanistan. Det rörde sig bland annat om ett så kallat brigadsjukvårdskompani, bandvagnar med en rörlig sjukvårdsenhet.

– I dag har man tagit isär dem i huvudsak, plockat isär dem och använder prylarna lite här och var. Tälten är ju perfekta för förläggning och liknande, säger Jan Hage.

De svenska fältsjukhusen tillhörde en gång i tiden de mest moderna. Delar av dem är fortfarande i bruk i Estland. Foto: Jan Hage/BaltMed Fullt utrustade svenska fältsjukhus slogs upp utanför en militäranläggning utanför Estlands huvudstad Tallinn. Foto: Jan Hage/BaltMed

Den litauiska militärsjukvården bekräftar i ett mejl till Expressen att bland annat 13 modultält från det gamla fältsjukhuset fortfarande är i bruk och att de ”fortfarande med framgång använder utrustning som Sverige donerade” . Däremot har den litauiska militärsjukvården ännu inte tagits i bruk i arbetet mot coronapandemin.

Vid Östra sjukhuset i Göteborg har Andra Sjukvårdskompaniet under förra veckan lämnat över IVA Kronan, ett av Sveriges två fältsjukhus med 20 intensivvårdsplatser, till Västra Götalandsregionen och Sahlgrenska universitetssjukhuset för användning i Coronakrisen.

De två fältsjukhusen Första sjukhuskompaniet

Har kört upp ett av Sveriges två fältsjukhus från Göteborg, med kapacitet för 30 intensivvårdsplatser. Under arbetets gång har planerna ändrats flera gånger och nu i helgen kommer Stockholmsmässan i Älvsjö öppnas upp för 140 vårdplatser. Som mest kommer mässan kunna rymma 570 platser, däribland troligen bara en mindre del intensivvårdsplatser.

Andra sjukhuskompaniet

På en parkering vid Östra Sjukhuset i Göteborg har ett fältsjukhus med plats för 20 intensivvårdsplatser rests. Detta fältsjukhus bedöms internt som ”halvt” och har behövt kompletteras med material från andra delar av landet för att bli komplett. Inom kort räknar man med att en bit därifrån också ha byggt ytterligare 50 vanliga vårdplatser i en tältbyggnad.

”Tömt sina resurser”

Det andra fältsjukhuset har färdigställs av Första sjukhuskompaniet inne i Stockholmsmässan i Älvsjö. Fullt utbyggt ska mässan kunna rymma 570 vårdplatser.

– Nu har första och andra sjukhuskompaniet lite tömt sina resurser, säger Magnus Blimark, stabsläkare vid Försvarsmedicinskt centrum i Göteborg.

Och det är de två sjukhuskompanier som finns i dag. De bildades några år efter avvecklingen av fältsjukhusen, då pendeln började svänga och politikerna insåg att det krävdes en organiserad militär sjukvård också i Sverige.

För larmen har varit många.

Expressen 26 november 2002. Under ett Natomöte i Prag 2002 ville statsminister Göran Persson skicka svenska fältsjukhus till Irakkriget, men blev tillrättavisad av ÖB. GT 7 februari 2005. Utrustning från svenska fältsjukhus skickades ned till det krisdrabbade Sri Lanka genom pingstmissionens verksamhet. ”Det gjorde stor nytta”, säger ansvarige Tommy Granberg i dag.

2002 fick överbefälhavaren lite försiktigt rätta statsminister Göran Persson. Statsministern hade precis vid ett Nato-möte i Prag gjort utfästelser om att Sverige kunde bistå med fältsjukhus till Irak-kriget, liksom Sverige hade gjort ett decennium tidigare under Gulfkriget.

Men Sverige hade inget fältsjukhus redo för insats utomlands , kunde en överraskad ÖB Johan Hederstedt meddela TT några timmar senare.

– Men vi har andra styrkor, sa Hederstedt.

Sverige hade inga fältsjukhus att skicka

En annan väckarklocka var tsunamin i Thailand och Sydostasien julhelgen 2004 då flera länder, däribland Norge och Finland, kunde bistå med fältsjukhus till egna medborgare och andra.

Men Sverige stod utan.

Svenska fältsjukhus flögs ned till Saudiarabien under Gulfkriger 1991. 163 krigsfångar fick vård genom svenska försvaret. Foto: JONAS EKSTRÖMER / TT

Först inför den stora militärövningen Nordic Battle Group 2008 hade Sverige en första ny sjukhusenhet på plats. Samtidigt skrev regeringen i regleringsbreven till Försvarsmakten att man ville se tre fältsjukhus med tillhörande kompanier. Men trots att regeringen gav samma order året därpå blev det aldrig fler än de två som finns i dag.

Sjukhuset i Göteborg snarare ett ”halvt”

De två fältsjukhus som finns i dag är båda mindre än den redan mindre variant som marinen hade decennier tidigare, om än betydligt mer tekniskt modernt och avancerat.

Men internt talas det inte ens om två fältsjukhus, snarare om ett och ett halvt .

Magnus Blimark beskriver hur de för att få ihop fältsjukhuset i Göteborg, som internt är det som beskrivs som ”halvt”, har fått vända sig till övriga delar av landet för att få ihop materiel nog för 20 intensivvårdsplatser.

– Det finns ytterligare resurser i Försvarsmakten, inte organiserade på det sättet som första och andra sjukvårdskompaniet. Men vi har tittat lite grann på att stödja med mer improviserade konstellationer längre fram. Det är ju speciella tider, säger han.

Magnus Blimark, stabsläkare vid Försvarsmedicincentrum menar att de två sjukvårdskompanier som finns nu uttömt sina resurser. Foto: HENRIK JANSSON

I Helsingborg reser Försvarsmakten tillsammans med Socialstyrelsen sex 40 kvadratmeter stora tältmoduler intill entrén till lasarettet. Socialstyrelsens helt nya krisutrustning skulle egentligen ha testats i en stor totalförsvarsövning i maj, men ska nu ge minst 14 nya intensivvårdsplatser, ett tillskott till de 60 intensivvårdsplatser som finns i Skåne i dag.

”En hel del som var gammalt”

Thomas Hernes var med och lämnade över Sveriges gamla fältsjukhus till Baltikum och Sierra Leone för snart två decennier sedan.

Nu leder han arbetet med att få Socialstyrelsens helt nya sjukhusenhet på plats i Helsingborg.

– Det var en hel del som var gammalt, berättar Thomas Hernes och menar att det hade varit en kostsam historia att hålla de gamla fältsjukhusen uppdaterade rent tekniskt.

Det civila sjukvårdstältet monteras utanför Lasarettet i Helsingborg för att öka intensivvårdskapaciteten i södra Sverige. Foto: JOHAN NILSSON/TT NYHETSBYRÅN

– Det är lite orättvist ibland när man läser att 1990 hade vi så och så mycket, nu 30 år senare har vi ingenting. Mycket av det som vi hade 1990 skulle inte vara användbart i dag . Det måste man vara medveten om. Teknikutvecklingen har gått framåt, säger han.

”Hade varit extremt dyrt att uppdatera dem”

Thomas Hernes var själv med och utbildade ghanesisk personal på det svenska fältsjukhuset i Sierra Leone.

– Sedan lämnades det om jag förstått det rätt. För FN kunde inte riktigt hantera det. Alla bruksanvisningar var på svenska och alla reservdelar och allt gick inte in i deras system. Så jag tror att det sedan skänktes till lokal sjukvård, säger Thomas Hernes.

– Det hade varit extremt dyrt att ständigt uppgradera dem. Röntgenapparaterna som vi hade på de gamla hade varit förbjudna att använda i dag. Labbutrustningen var enormt stor, nu har vi så små maskiner som är tio gånger bättre än de gamla.

Thomas Hernes var en gång med och lämnade över gamla svenska fältsjukhus till utländska styrkor. Nu leder han arbetet med att resa Socialstyrelsens hypermoderna tältsjukhus utanför lasarettet i Helsingborg. Foto: JOHAN NILSSON/TT NYHETSBYRÅN

Men där fanns också utrustning som absolut hade kommit väl till hands.

– När det gäller Baltikum så är det delar av utrustningen som används fortfarande. Det kan vara tält, operationslampor. Visst är det en del som fortfarande är användbart.

Även Socialstyrelsen hade tidigare en större beredskap, med stora och många förråd med allt från operationssalar med krigsplacerad personal, intensivvårdsavdelningar och vårdannex. Den beredskapsverksamheten avvecklades ungefär samtidigt som Försvarsmakten avvecklade sin.

”Högsta nivå av medicinsk utrustning”

De tält som Thomas Hernes nu är med och reser framför Helsingborgs lasarett är helt nyinköpta.

Tekniken beskrivs som toppmodern.

– Egentligen är det en kirurgisk traumaenhet med fyra intensivvårdsplatser. Men vi har ytterligare plats för sju intensivvårdsplatser och det är absolut högsta nivå av medicinsk utrustning, säger Thomas Hernes.

Han uppger att enheterna egentligen bygger på samma tält och samma utrustning som fältsjukhuset har, men är till för att stödja civil sjukvård.

– Det är bara en som är helt nyanskaffad och som används nu för första gången. Men ”Post-corona” tror jag att politikerna önskar sig fler sådana här.

LÄS MER: Fältsjukhusen byggs upp i kampen mot corona

LÄS MER: Nya studien visar tidiga symtom på coronavirus

LÄS MER: Länderna som vinner kampen mot smittan