Alle lydoptagelser af politiets radiokommunikation skal automatisk slettes efter seks måneder.

Sådan lød beskeden fra Rigspolitiet til Københavns Politi, blot en måned efter, at politiet i 2015 var blevet tvunget til at fremlægge flere år gamle lydfiler, der trak tæppet væk under myndighedernes hidtidige forklaringer i det, der herefter blev kendt som Tibetsagen.

Det kan radioprogrammet P1 Orientering i dag fortælle.

Indtil da havde myndighederne i næsten tre år benægtet, at menige betjente havde fået ordre om ulovligt at tage tibetanske flag fra fredelige demonstranter eller på anden måde forhindre dem i at blive set under det kinesiske præsidentbesøg i København i 2012. At det ikke var sandt kom først frem, da Østre Landsret i slutningen af april 2015 pålagde politiet at udlevere lydfiler med politiets radiokommunikation.

”Tag flaget fra dem, kom”, lød ordren bl.a. på den nu velkendte optagelse, og herefter begyndte Tibetsagen for alvor at rulle.

Undgår en ny Tibetsag

- Det er jo sådan set den optagelse, der er afgørende for, at hele sagen bliver rejst, siger Claus Bonnez, der var advokat for Tibet-demonstranterne.

Og hvis Rigspolitiets nye slettekrav havde været gældende dengang, ”så havde der ikke været nedsat nogen Tibetkommission”, siger Tibet-demonstranternes advokat.

På det tidspunkt fandtes de næsten tre år gamle lydfiler stadig, fordi Københavns Politi indtil da skulle gemme betjentenes samtaler med kommandocentralen (KSN) i mindst tre år og i praksis gemte dem i længere tid.

- Radiokommunikationen til og fra KSN er optaget på lydfil, der opbevares i tre år, forsikrede Rigspolitiet dengang Folketinget om i et skriftligt svar.

Men kort efter befalede Rigspolitiet altså i juni 2015, at lydoptagelser fremover skulle slettes automatisk efter seks måneder. Det fremgår af dokumenter, som P1 Orientering har fået aktindsigt i.

- Det kan jo ligne et forsøg på at dække over oplysninger, at man indfører sådan en regel her, fordi man vil undgå en ny Tibetsag. Ikke fordi politiet vil begynde at opføre sig bedre, men fordi man vil sikre sig nogle muligheder for at skjule beviser, skulle en sag af lignende art opstå, siger Claus Bonnez.

Slettekrav beskytter ledelsen og sender aben nedad

P1 Orientering har talt med en række betjente, der har medvirket til, at fredelige demonstranter ikke blev set under kinesiske statsbesøg, og som alle er kritiske over for Rigspolitiets nye slettekrav.

En af dem er den tidligere hundeleder i Københavns Politi, Henning Dahl, der før sommerferien stod frem i P1 Orientering og fortalte, hvordan han og hans kolleger allerede i 2002 "snød" demonstranter og forhindrede dem i at blive set af kinesiske delegationer.

- Ved at indføre en sådan regel på seks måneder, så efterlader man mistanke om, at det er fordi, at man vil skjule noget, at man vil slette det så tidligt, siger Henning Dahl.

Han og flere andre betjente mener, at de nye slettekrav fratager dem muligheden for at dokumentere, at de blot har gjort det, ledelsen har givet dem besked på. Derfor er de nye krav ikke en fordel for politiet og slet ikke for betjentene på gaden, mener han.

- Hvis lydoptagelsen er der, så er der dokumentation for, at dem ude på gaden har udført den opgave, som de har fået besked på, siger Henning Dahl.

Og hvilken forskel gør det i den forbindelse, om man indfører automatisk sletning af lydoptagelser efter seks måneder?

- Det gør den forskel, at så har ledelsen deres ryg fri til at sige: ’Det har vi ikke haft noget med at gøre. Det må være dem ude på gaden, der har gjort det.’

Så er det en fordel eller en ulempe for…?

- Det er en fordel for ledelsen og den øverste ledelse. Men det er ikke en fordel for medarbejderne på gaden, at der ikke er dokumentation. Og det er det, der er hele essensen af den her sag. Det er, at dem, der har ansvaret, de løber fra ansvaret ved at smide aben nedad, siger Henning Dahl.

Rigspolitiet oplyser til P1 Orientering, at man i 2015 ændrede slettereglerne af tre hensyn: Standardisering, dokumentationsbehov og beskyttelse af persondata.

- Der vurderede vi på det tidspunkt, at seks måneder var tilstrækkeligt, siger Rigspolitiets koncernstyringsdirektør, Thomas Østrup Møller.

Hvordan skal borgere og betjente så kunne dokumentere, hvad der er sket, hvis en klagesag først behandles efter seks måneder, og lydfilerne er slettet?

- Det er klart, at efter seks måneder er der ikke adgang til lydfilerne, og så kan du ikke bruge det som dokumentation, forklarer Thomas Østrup Møller.

Seks måneder ikke nok

Men det er langt fra nok at gemme lydoptagelserne i seks måneder. Det mener en række af de betjente, P1 Orientering har talt med.

- Der går typisk meget længere tid, inden en klagesag er kommet igennem, siger Henning Dahl og henviser ligesom advokat Claus Bonnez til, at krav om at sikre og udlevere lydfiler ofte først bliver fremført, når der er gået mere end de seks måneder, hvorefter lydfilerne nu automatisk bliver slettet.

Det er Tibetsagen i sig selv et eksempel på.

Selvom demonstranter indgav en klage til Den Uafhængige Politiklagemyndig (DUP) efter det kinesiske præsidentbesøg i 2012, så afviste DUP i første omgang klagen som ukonkret og bad ikke om at få lydfilerne med politiets radiokommunikation sikret.

Først to år senere blev spørgsmålet bragt på banen af et daværende folketingsmedlem, der selv var uddannet politibetjent.

På et samråd i retsudvalget i foråret 2014 gjorde den konservative Tom Behnke således opmærksom på, at det kunne være en fordel for både borgere og betjente, hvis indholdet af lydfilerne blev lagt frem.

- Har man sikret sig udskrift af den radiokorrespondance, der er foregået? Fordi det bliver jo altså båndet, så man ved, hvem der har sagt hvad, hvornår, til hvem. Og det kunne jo godt være, at det var ret hensigtsmæssigt, at sådan noget, det kom på bordet i forhold til, er det tilfældigt 20 forskellige politifolk på gadeplan, som har fået den her ide hver for sig?

- Eller er det fordi, der har været en overordnet strategi, der gik i den retning? Og det er jo ret interessant, hvis der er nogen, der forhindrer, at den sandhed, den kommer frem, sagde Tom Behnke i Folketingets Retsudvalg den 10. april 2014

Forhindrer folketing og domstole i at få sandheden frem

Først herefter blev lydfilerne sikret. Men der kom til at gå endnu et år, før politiet lagde optagelserne frem.

Selvom Folketinget i april 2014 bad om at få lydfilerne udleveret, gjorde politiet og Justitsministeriet sig mange og lange bestræbelser på at forhindre det i at ske.

- Et af argumenterne vil være, at det er meget ressourcekrævende – så vurderingen må gerne ligge i den høje ende, men skal selvfølgelig være realistisk, lød instruksen fra ledelsessekretariatet i Københavns Politi til den medarbejder, der blev sat til at skrive en vurdering af, hvad det ville koste af tid.

Dagen efter skrev medarbejderen i et svar, at det ville kræve en arbejdsindsats på ”ca. 750 timer” at udlevere lydfilerne, eller hvad der svarer til 20 ugers fuldtidsarbejde.

Dermed undlod myndighederne at udlevere lydfilerne til Folketinget. På den måde gik der næsten tre år, før Østre Landsret til sidst skar igennem og den 29. april 2015 krævede lydoptagelserne fra det kinesiske statsbesøg i 2012 udleveret.

Læs også : Ministerium havde backup af slettede mails: Tibetkommission fik aldrig adgang

Men blot en måned senere, 1. juni 2015, indførte Rigspolitiet så det nye krav om automatisk sletning af alle lydfiler allerede efter seks måneder. Herefter ville domstolene ikke længere kunne gennemtrumfe en udlevering af politiets lydoptagelser, hvis de skulle få forelagt en ny politiklagesag på et tilsvarende tidspunkt.

Lydfilerne vil i stedet være slettet og væk, påpeger Tibet-demonstranternes advokat, Claus Bonnez.

- De nye regler vil have den konsekvens, at man vil kunne holde sådan nogle ting skjult for offentligheden, domstolene og Folketinget. Og det er jo helt grundlæggende uheldigt for en demokratisk retsstat. Man sletter Folketingets mulighed for at komme ind til sandheden, siger Claus Bonnez.

Andre gemmer lydfiler i 10 år

Mens politiet altså har en praksis om at slette lydfiler automatisk, så gemmer andre myndigheder dem i længere tid.

Hvis man eksempelvis ringer 112 for få fat i en ambulance eller ringer til Akuttelefonen på 1813, så gemmer Region Hovedstadens Akutberedskab alle interne og eksterne telefon- og radioopkald i mindst 10 år.

- Og det er ganske uproblematisk, også selvom det drejer sig om cirka to millioner opkald pr. år, fortæller Jan Nørtved, der er udviklingschef i Akutberedskabet i Region Hovedstaden.

At optagelserne bliver gemt i så lang tid kan være afgørende for, om man kan belyse og behandle en klagesag korrekt, forklarer han.

- Det er meget, meget vigtigt i forhold til tillidsforholdet mellem borgerne og os, at vi altid vil være i stand til at dokumentere præcis, hvad der er sket.

Hvad ville det betyde for jer, hvis I slettede alle lydfiler efter et halvt år?

- Det ville betyde, at hvis vi fik en klagesag, som lå længere tilbage end det halve år, så ville vi kun have den skrevne journal at gå ud fra. Man ville have vores medarbejderes ord mod borgerens ord, og man ville ikke have nogen muligheder for få en afklaring af, hvad der var korrekt, siger Jan Nørtved.

Betjente: Gem lydfiler i længere tid

Tibetsagen fremstod netop som påstand mod påstand, indtil landsretten efter næsten tre år tvang de afgørende lydfiler frem.

Med det nye krav om automatisk sletning efter seks måneder opnår Rigspolitiet derfor det, at en fremtidig politiklagesag let falder til jorden. Det siger den tidligere hundeleder i Københavns Politi, Henning Dahl.

- Man undgår, at man har noget, der kan bruges som dokumentation, hvis der er en klagesag, der bliver rejst. Så falder sagen jo. Fordi hvis man ikke har dokumentation, hvad har man så at køre den på? Så er det jo løse rygter, som er udokumenterede, siger Henning Dahl.

På den måde vil Rigspolitiets nye slettekrav også påvirke udfaldet af andre politiklagesager, vurderer demonstranternes advokat, Claus Bonnez.

- Hele sagen er baseret på lydfiler. Fordi danske domstole har en tyrkertro på, hvad offentligt ansatte og politifolk fortæller. Og derfor vil man ikke have mulighed for, uden tekniske beviser, at få rejst sådan en sag.

- Vi står jo hele tiden med sager – borgere mod politifolk – hvor der ikke er lydfiler, og hvor der ikke er mobiltelefonoptagelser og sådan noget. Der bliver borgerne dømt for vold mod politiet, og politifolk slipper fri i politiklagesager. Når der er lydfiler inde over, så er politifolkene helt anderledes udsat. Og borgerne har en større mulighed for frifindelse for påstået vold mod politiet og så videre, siger Claus Bonnez.

Derfor mener han, at reglerne straks bør laves om, så lydoptagelser af politiets radiokommunikation igen bliver gemt i længere tid.

Det samme mener en række betjente, som P1 Orientering har talt.

- Så vil jeg klart foretrække, at der var gemt i længere tid, sådan at dokumentationen er der i tilfælde af en sag, der bliver rejst. Derfor synes jeg egentlig, at det er en dum beslutning at træffe, at man vil slette efter seks måneder i stedet for at stå ved det, man har lavet, og så lade det være dokumenteret over en længere periode ved, at det er gemt i for eksempel tre år, siger den tidligere hundeleder i Københavns Politi, Henning Dahl.

Rigspolitiet har midlertidigt standset automatisk sletning

Rigspolitiet oplyser i dag, at man har besluttet midlertidigt at suspendere reglen om automatisk sletning af lydfiler efter seks måneder.

Det er sket som følge af udviklingen i Tibetsagen, hvor en række historier i P1 Orientering blandt andet har ført til, at justitsminister Søren Pape Poulsen (K) i juni valgte at gennedsætte Tibetkommission.