»Vi ryster jo på hovedet, når vi åbner Stasis arkiver og ser, hvordan man i DDR omhyggeligt kontrollerede, hvem folk korresponderede med, men det sker jo også i dag herhjemme. Vi har bare registrering af elektronisk korrespondance. Det er for mig helt ufatteligt, at vi har et system, hvor staten har krævet det«.



Sådan lyder den klare kritik af den danske terrorlovgivning fra juraprofessor Vagn Greve, Copenhagen Business School (CBS).

Kritikken kommer i en uge, der har stået i ’terrorens tegn’ med forhøjede terrortrusler i mange europæiske lande, retssagen i København mod den tjetjenske bombemand og endnu en omgang med ’Muhammedtegningerne’ i Flemming Roses nye bog.



Sammen med en række juraeksperter fra Retssikkerhedsfonden og tænketanken Cepos udgiver Greve om en uge bogen ’Frihedsrettigheder tur-retur?’, der leverer en systematisk vurdering af de danske terrorloves virkninger.



Den nye bog kommer til at stå i skarp kontrast til en ny redegørelse om terrorlovene fra Justitsministeriet, der konkluderer, at terrorpakkerne, som er indført i kølvandet på angrebene i USA 11. september 2001, fungerer optimalt.



Vi ser jo med Justitsministeriets redegørelse, at lovgivningen fungerer efter hensigten, så hvad er problemet?



»Det, vi ser i Justitsministeriets redegørelse, er, at der lægges op til en udvidelse af denne type overvågning. Og det kan jo dække over en masse ting. Formentlig taler vi om en længere opbevaringstid af data. Eller skal man til at have den almindelige post med? I dag registrerer man jo ikke, hvem jeg korresponderer med i breve, men der kan jo komme lige så skrækkelige ting ud af almindelig post, så hvorfor ikke? Men hverken elektronisk eller anden kontrol hører hjemme i en retsstat«.



Hvad er problemet?



»På den måde fjerner vi borgernes privatliv. Vi har overvågning af gader og stræder og af sms’er og mail. Det mest overvågede land er uden sammenligning England, og her har man for nylig indført ikke bare overvågningskameraer, men mikrofoner, som er så følsomme, at man kan optage en helt almindelig samtale på 100 meters afstand mellem folk, der går på gaden. Det er udhulinger af frihedsrettighederne, som vi blankt ville have afvist for få år siden, og så meget har situationen ikke ændret sig. Det er en udvikling, som vi ser over hele Europa, uanset om regeringen er rød eller blå eller sort«.



Men hvis det hindrer terror, der er rykket endnu tættere på de seneste uger, er det vel godt nok?



»Jamen, alle de rigtig farlige bliver jo ikke stoppet af denne lovgivning; de folk finder bare andre måder at kommunikere på. Hvis vi ser på den udhuling af vores rettigheder, som hele overvågningssystemet er, så mener jeg, at en række meget centrale friheds- og menneskerettigheder forsvinder. Det er en væsentlig skade, og man er nødt til at foretage en afvejning af, om det er rimeligt«.



Love uden virkning

Som Vagn Greve ser det, handler mange af terrorlovene mere om, at politikerne har et behov for at vise handlekraft over for befolkningen, end om et reelt behov for nye beføjelser til myndighederne.

»Der er ingen synderlig grund til at tro, at man kan hindre terror gennem de love, der er indført, for mange af dem har reelt en meget lille virkning. Der er noget, der tyder på, at politikerne føler behov for at markere sig som handlekraftige, men det er svært at se et behov for disse love, hvis vi interesserer os for, hvordan vi får et ordentligt og menneskeværdigt samfund. Og det er vel det, det handler om«.