Gentofte og Gladsaxe er gået sammen om at være frikommuner, og det har de blandt andet brugt til et forsøg, der skal få de unges øjne op for, at der er andet i verden end gymnasiet – mere specifikt en praktisk uddannelse.

I mange år har der været en bevægelse mod, at flere og flere unge vælger den ‘boglige’ vej, selv om det ikke nødvendigvis er det mest meningsfulde for alle – ej heller for samfundet. Erhvervsuddannelsernes prestige er gået tabt, selv om der ofte både er udsigt til gode beskæftigelsesmuligheder (og god løn).

Grønnemose Skole i Gladsaxe har siden 2013 sat sig for at ændre det mønster ved at tilbyde folkeskoleelever fra både Grønnemose Skole og andre skoler i området et undervisningsforløb fra 8. klassetrin, hvor eleverne modtager undervisning i folkeskolen to tredjedele af tiden og en tredjedel af tiden på en erhvervsskole.

“Vi har i Danmark en folkeskole, der ikke er i stand til at forhindre, at hver femte elev i hver eneste ungdomsårgang slet ikke får en ungdomsuddannelse. Det er for dårligt, og jeg mener til dels, det er, fordi vi er oppe imod en fremherskende forståelse af, at det er finere at fortsætte på gymnasiet. Men vi har altså en masse unge mennesker, der taber momentum under deres skolegang – rigtig mange fordi de sakker bagud med læsningen eller bare keder sig, og det er vi nødt til at gøre noget ved,” siger skoleleder Carsten Bott.

Eleverne på den praktiske linje på Grønnemose Skole føres frem til folkeskolens afgangsprøve i dansk, engelsk, matematik og fysik/kemi, men skolen har fået dispensation til at skære fag væk som historie og kristendom og i stedet introducere eleverne til at være tømrer, smed, automekaniker eller datatekniker og give dem de bedste muligheder for at fortsætte med en erhvervsuddannelse efter folkeskolen.

Hvis de da stadig har lyst. Og det har de, siger skoleleder Carsten Bott.

De 13 elever fra eksperimentets første årgang gik ud af folkeskolen sidste år, og de 11 af eleverne fortsatte direkte ind på en teknisk ungdomsuddannelse (de to sidste tog på efterskole). Og mønsteret ser ud til at være det samme i årets afgangsklasse med 19 elever.

“De her drenge har fået lyset tilbage i øjnene, og det har haft en signifikant betydning for den faglige progression. Det har i særdeleshed været en opgave at overbevise forældrene, men vi er lykkedes med at gøre det tekniske attraktivt på en ny måde, og hvor var samfundet henne, hvis der ikke var håndværkere? Vi tager imod 90 nye elever i børnehaveklasserne hvert år, og vi ved, 65 procent vil ende i job, som endnu ikke eksisterer i dag. Vi er nødt til at have bredere faglighed og at alle så at sige lærer at lære, også selvom vi ikke ved specifikt, hvilke kompetencer vi får brug for.”

I år har Grønnemose Skole ikke en praktisk EUD-linje i 8. klasse på grund af den ny erhvervsskolestruktur, der har krævet noget tilpasning, men næste år regner skolelederen med at udvikle linjen yderligere. Og så bliver det endnu mere attraktivt, mener Carsten Bott.

“Erhvervsskolerne er ved at omstille sig til en ny tid, hvor de praktisk uddannede også får en stærkere, boglig faglighed, og hvor der er en endnu bedre balance mellem teori og praksis. Hvor man i endnu højere grad arbejder med noget, eleverne kan se, de kan bruge i virkeligheden. Det kan være at bygge sin egen vindmølle, et lavenergikøretøj eller et drømmehus, hvor man skal have flere fagligheder i spil.”