"Vækst har altid konkurreret med andre hensyn og mål i den økonomiske politik og samfundet."



"Man kan til en start slå fast, at mange af de nye velstandsmål er mere subjektive og politiske end statistikkernes kedsommelige opgørelse af økonomisk aktivitet."

"Kritikkerne af bnp skylder et svar på, hvad de egentlig måler, og de skylder et svar på, om deres alternative mål for velstand siger et klap mere end gode gamle bnp. Det ser ikke sådan ud."

Det lyder forjættende. Tænk at kunne erstatte gode gamle bnp med tre bundlinjer – en social, en miljømæssig og en økonomisk. Så bliver vi sikkert meget klogere, og vi kan regere vores land med større indsigt. Eller kan vi?Formanden for Alternativet, Uffe Elbæk, lancerer i dag "bnp 2.0" i avisen Information under overskriften "Livskvalitet og klima skal erstatte bnp". Ifølge avisen har partiet for hver af de tre bundlinjer udpeget seks hårde indikatorer, eksempelvis ulighed og biodiversitet.Debatten om og forsøgene på at undergrave bnp er blevet lidt en modedille.Forleden dag var det SF's finansordfører, Lisbet Bech Poulsen, som i avisen Politiken revsede bnp.Den amerikanske nobelpristager og økonomiprofessor Joseph Stiglitz har kaldt bnp for et dårligt mål for fremskridt. Hans kritik af bnp kan ikke refereres uden at nævne, at Stiglitz er på venstrefløjen i den amerikanske økonomiske debat.Der er selvsagt udfordringer ved at beregne økonomisk aktivitet, og især når der foregår en hurtig teknologisk udvikling. Det er stort set alle økonomer enige om.Der er problemerne med, at bnp kun måler aktivitet, der kan opgøres i penge. Der er problemerne med at beregne inflation korrekt, fordi inflation påvirker pengene værdi og påvirker forbrugernes substitution mellem varer, ligesom priser er et helt særskilt problem for den digitale økonomi. Computere og mobiltelefoner ændrer egenskaber og kvalitet så hurtigt, at det kan være svært for statistikkerne at foretage retvisende priskorrektioner.Økonomerne og statistikerne har altså en temmelig god forståelse af begrænsningerne og udfordringerne ved at opgøre den økonomiske aktivitet.Her ligger en af årsagerne til, at OECD har skabt sit "Better Life Index" med en masse forskellige indikatorer for velstand og udvikling. Det skal imidlertid bemærkes, at OECD er veget tilbage fra at lave en samlet rangliste baseret på Better Life Index, fordi forskellige lande har forskellige problemer.Herhjemme er diskussionen om bnp så heller ikke blevet hjulpet af, at Danmarks Statistik sidste år opjusterede væksten i dansk økonomi markant, så væksten i tidl. statsminister Helle Thorning-Schmidts regeringstid var dobbelt så høj som først antaget. Det fik flere politiske kommentatorer til at tale om en demokratisk skandale.Nuvel, hvor efterlader det så bnp?Uffe Elbæk og mange på venstrefløjen taler om et enøjet fokus på vækst i den offentlige debat?Påstanden er forkert..Vækst har altid konkurreret med andre hensyn og mål i den økonomiske politik og samfundet.I 1960’erne var opbygningen af velfærdsstaten vigtigere end væksten.I 1970’erne og 1980’erne var hensynet til statsfinanserne, betalingsbalancen og inflationen vigtigere end væksten.I 90’erne var der vækst, men vi talte om job på grund af den høje ledighed frem til starten af 90’erne.I 00’erne under tidl. statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) blev der talt mere om den offentlige sektor end om vækst.I 10’erne har vi talt meget om vækst, fordi der ikke har været meget af den.Debatten om vækst har desuden i mange år konkurreret med debatten om eksempelvis ulighed, klima og miljø, så derfor er det meget svært at genkende billedet af et enøjet fokus på vækst.Det centrale spørgsmål til bnp-kritikerne må være, hvad de vil erstatte bnp med, og om de nye mål er bedre end bnp.Man kan til en start slå fast, at mange af de nye velstandsmål er mere subjektive og politiske end statistikkernes kedsommelige opgørelse af økonomisk aktivitet.Foranlediget af debatten om bnp undersøgte Børsen i en leder i juni 2016 netop spørgsmål om, hvorvidt alternative velstandsmål gør os klogere på samfundsviklingen end bnp.Her rangerede vi landenes velstand baseret på tre anerkendte alternative mål for samfundsmæssig udvikling – FN’s Human Development Index, Legatum’s Properity Index og Michael Porters Social Progress Index. Herefter sammenlignede vi den globale rangliste baseret på alternative velstandsmål med bnp pr. capita. Graffikken kan ses herunder.Den øvelse viser, at de gode samfund også er rige samfund. Man kan også sige, at rige samfund er gode samfund.Kritikerne af bnp skylder et svar på, hvad de egentlig måler, og de skylder et svar på, om deres alternative mål for velstand siger et klap mere end gode gamle bnp. Det ser ikke sådan ud.Lad os endelig få bedre mål for økonomisk aktivitet, for samfundsudviklingen og for hvor godt vi har det, men overlad ikke arbejdet til glade amatører i Alternativet. Sats pengene på rigsstatistker Jørgen Elmeskov i stedet.