Bare knap halvanden måned inden Saudi-Arabiens kvinder som de sidste i verden får lov til at køre bil, har kongedømmet sendt nogle af landets mest prominente kvinderettighedsforkæmpere bag tremmer.

Fredag annoncerede det statslige saudiske nyhedsbureau SPA, at syv personer er anholdt mistænkt for at ville »destabilisere kongeriget og bryde dets sociale struktur og den nationale enhed«.

Ifølge regimet har de haft »mistænkelig kommunikation med fremmede enheder«, forsøgt at »rekruttere personer på følsomme regeringspositioner« og »forsynet fremmede cirkler med penge«.

I saudiske medier er de anholdte blevet stemplet som forrædere. Og i de følgende dage er yderligere mindst to aktivister blevet anholdt, rapporterer menneskeretsorganisationen Human Rights Watch.

Another example: #SaudiArabia daily Al-Jazirah shames those brave human rights activists with the front page headline “You and your betrayals failed”. h/t @Ana3rabeya pic.twitter.com/vuqDJXCbGv — Kareem Chehayeb | كريم (@chehayebk) May 19, 2018

Bølgen af anholdelser sætter alvorlige spørgsmålstegn ved de løfter om reformer, som landets nye magthaver, kronprins Mohammed bin Salman, de seneste måneder har turneret med i den vestlige presse. Nok kan styret nu tolerere, at kvinder kører bil, og at folk går i biografen, men undertrykkelsen af kritiske røster ser ud til at fortsætte uforandret – hvis den da ikke ligefrem er intensiveret, sådan som flere menneskeretsorganisationer hævder.

Samtidig rejser sagen nogle ubehagelige spørgsmål for de danske myndigheder. Som Information tidligere har afsløret, blåstemplede Erhvervsstyrelsen og Udenrigsministeriet i februar 2016 – to uger før et omdiskuteret eksportfremstød til Saudi-Arabien – et salg af avanceret masseovervågningsteknologi til det saudiske regime.

Det selv om myndighederne ifølge EU-reglerne på området er forpligtet til at nægte eksporttilladelse, hvis der er »en klar risiko« for, at teknologien »kan blive anvendt til intern undertrykkelse«.

Blandt de anholdte er nogle af Saudi-Arabiens mest fremtrædende kvindelige aktivister. Her er tre af dem: Loujain al-Hathloul :Især kendt for sit engagement i #Women2Drive-kampagnen, der krævede forbuddet mod, at kvinder kan køre bil, afskaffet. Det kostede hende dengang 75 dages fængsel. I 2016 skrev hun under på en opfordring til at afskaffe det såkaldte værgesystem, der bl.a. forbyder kvinder at rejse og arbejde uden tilladelse fra en mandlig værge.

:Især kendt for sit engagement i #Women2Drive-kampagnen, der krævede forbuddet mod, at kvinder kan køre bil, afskaffet. Det kostede hende dengang 75 dages fængsel. I 2016 skrev hun under på en opfordring til at afskaffe det såkaldte værgesystem, der bl.a. forbyder kvinder at rejse og arbejde uden tilladelse fra en mandlig værge. Eman al-Nafjan : Lektor i lingvistik og mor til tre. Står bag bloggen SaudiWoman og har været fortaler for at tillade kvinder at køre bil.

: Lektor i lingvistik og mor til tre. Står bag bloggen SaudiWoman og har været fortaler for at tillade kvinder at køre bil. Aziza al-Yousef: Pensioneret forelæser og aktivist for retten til at køre bil og afskaffelse af værgesystemet. Hun har selv trodset forbuddet og kørt rundt i Riyadh.

Dansk overvågning

Udefra set har det hele tiden virket endog meget sandsynligt, at det saudiske regime ville bruge overvågningssystemet til at gå efter menneskeretsaktivister. Det kan man nærmest læse ud af eksporttilladelsen fra Erhvervsstyrelsen. Her fremgår det, at systemet skal bruges til »IP-overvågning og dataanalyse til brug for national sikkerhed og efterforskning af alvorlige forbrydelser«.

På overfladen kan det lyde, som om det handler om terrorbekæmpelse. Men i saudisk lovgivning er terrorisme defineret noget bredere, end hvad vi er vant til herhjemme. Det omfatter blandt andet ytringer, der »skader statens ry« – en gummiparagraf, der reelt kriminaliserer kritik af kongefamilien og den førte politik. De saudiske myndigheder behøver altså ikke misbruge systemet for, at salget kan være problematisk. De skal sådan set bare bruge det i overensstemmelse med lovgivningen.

Spørgsmålet er, om det er det, der er sket i forbindelse med den seneste bølge af anholdelser.

Mistankegrundlaget mod aktivisterne – »mistænkelig kommunikation med fremmede enheder« – tyder i hvert fald på, at de har været udsat for en eller anden form for overvågning. Det er muligt, at det ikke er sket ved hjælp af det danske system. Det kan for eksempel være, at aktivisterne er blevet hacket, eller at myndighederne har infiltreret deres miljøer.

Men på den anden side ville det nærmest være ulogisk, hvis man ikke tog det danske overvågningssystem i brug, når man ville finde ud af, hvem aktivisterne kommunikerer med. Det er det nemlig som skræddersyet til.

Et digitalt våben OVERVÅGNING: MADE IN DENMARK. Danske myndigheder har i al hemmelighed godkendt salg af meget avancerede overvågningsværktøjer til nogle af de mest undertrykkende regimer i verden. Det kan have bidraget til at gøre demokratiske stemmer i Mellemøsten tavse. Læs mere og få en mail, når vi kommer med nye afsløringer. For det gør vi: https://www.information.dk/overv%C3%A5gning Posted by Dagbladet Information on Thursday, June 15, 2017

Som Information tidligere har beskrevet, er overvågningssystemet i stand til at overvåge et helt lands internettrafik. Ved hjælp af det kan man blandt andet se, hvilke hjemmesider folk besøger, hvor de bevæger sig hen, og læse alle ukrypterede e-mails og beskeder til eller fra personer i landet.

Hvis en e-mail er stærkt krypteret, kan man formentlig ikke læse selve indholdet, men man kan se, hvem der har sendt den, hvem der har modtaget den, og hvad der stod i emnefeltet. Det sidste kan i sig selv være belastende i et land, hvor aktivister tidligere er blevet fængslet, fordi de havde dristet sig til at kontakte Amnesty International.

Desværre er det stort set umuligt at bevise, om overvågningssystemet har været brugt mod en konkret person. Overvågningen foregår fra centralt hold og efterlader ingen spor på offerets computer eller mobiltelefon, så i praksis vil det formentlig kræve et læk fra det saudiske sikkerhedsapparat at komme til bunds i sagen. Det giver Erhvervsstyrelsen og Udenrigsministeriet et figenblad at dække sig bag.

Ikke desto mindre er det problematisk for de danske myndigheder, at spørgsmålet overhovedet kan rejses. Det risikerer at undergrave troværdigheden af den officielle danske mellemøstpolitik, som handler om at fremme demokratisering, menneskerettigheder og ligestilling.