Bandelederen Shuaib Khan rejste i november 2017 ifølge Københavns Politi til Spanien, hvorfra han fortsat leder Loyal To Familia (LTF), der sidste år var den ene part i den blodige bandekonflikt i København.

Det fortalte rigsadvokat Jan Reckendorff i Højesteret mandag, hvor anklagemyndigheden gør et sidste forsøg på at få domstolene til at smide Shuaib Khan ud af landet.

I Højesteret kom det også frem, at politiet under en ransagning hos bandelederens far – den tidligere lokalpolitiker Wallait Khan – har fundet et pakistansk ID-kort tilhørende bandelederen, udstedt 30. november 2017 og med udløbsdato i 2027. Fundet er interessant, fordi Shuaib Khans forsvarsadvokat, Michael Juul Eriksen, i byretten nedtonede sin klients tilknytning til Pakistan.

Michael Juul Eriksen afviste at fortælle yderligere om, hvor Shuaib Khan opholder sig, men han bemærkede, at det ikke er underligt, hvis hans klient er gået under jorden, efter politiet nærmest har »mobbet« ham væk med tæt overvågning og visitationer.

»Pas på din ryg«

Den aktuelle straffesag mod Shuaib Khan udspringer af en konfrontation mellem LTF og betjente fra Københavns Politi. Under bandekonflikten sidste år oprettede politiet en såkaldt visitationszone, som giver udvidede muligheder for at ransage og visitere personer, og sammen med en gruppe LTF-medlemmer blev Shuaib Khan kropsvisiteret ved Folkets Park på Nørrebro.

Da en betjent bad bandelederen om at tage sit tøj af og bøje sig forover, blev situationen tilspidset, og han lod hårde ord falde til betjenten.

»Pas på din ryg« – eller lignende – sagde Shuaib Khan angiveligt, hvorefter han henvendt til LTF-gruppen sagde: »Husk hans ansigt«.

Byretten vurderede ordene som en trussel mod betjenten og takserede forbrydelsen til tre måneders fængsel, en bøde på 12.200 kroner og en betinget udvisning fra Danmark. Landsretten nedsatte straffen til 60 dages fængsel og fastholdt, at truslen mod betjenten ikke var nok til en ubetinget udvisning. Men her er anklagemyndigheden altså fortsat uenig.

I Højesteret lagde rigsadvokat Jan Reckendorff, som fører sagen for anklagemyndigheden, især vægt på Shuaib Khans tidligere forbrydelser. Bandelederen har i alt ni domme fra 2007 til 2015, og han har siddet fængslet i omtrent ti år af sit 32-årige liv. Bl.a. blev Shuaib Khan idømt otte års fængsel for dødsvold efter et slagsmål i Jomfru Ane Gade i Aalborg i 2007. En 21-årig mand fik 14 knivstik, herunder et i leveren, og han døde af sine kvæstelser.

Da Shuaib Khan blev prøveløsladt i slutningen af 2012, blev LTF-gruppen kort efter etableret, og i februar 2013 fik Shuaib Khan endnu en dom for vold. Sammen med ni andre LTF-medlemmer angreb han to personer i Københavns Nordvestkvarter. De blev sparket, slået og knivstukket, men de var ikke i livsfare.

I Vestre Fængsel begik Shuaib Khan i februar 2014 endnu et overfald, som gik ud over den tidligere bandeleder fra Nørrebro, Abderazzok Benarabe, der er kendt som »Store A«. Han blev slået i ansigtet, sparket og trampet på.

Trussel mod betjent var dråben

I Højesteret fire år senere argumenterer rigsadvokat Jan Reckendorff for, at nok er nok, og truslen mod betjenten er »dråben, der får bægeret til at flyde over«. Men det er en forkert analogi, mener forsvarsadvokat Michael Juul Eriksen.

»Hvis de her (tidligere, red.) domme kunne begrunde en udvisning, så er det underligt, at man ikke forsøgte at køre dem videre. Så skal det være det afgørende argument for at udvise, at der er kommet en dråbe til i form af verbale trusler opstået spontant?« lød det mistroisk fra forsvarsadvokaten i Højesteret med henvisning til, at anklagemyndigheden ikke tidligere har anket spørgsmålet om udvisning, selv om det også i Shuaib Khans tidligere voldssager har været muligt.

Forsvarsadvokaten kalder retssagen for »en mediesag«.

»Jeg har fornemmet hele vejen igennem, at ingen i systemet vil tage ansvaret for at påkalde sig politikernes vrede og være ansvarlig for, at man ikke har gjort alt, hvad man kunne for at få ham udvist,« siger Michael Juul Eriksen uden for retssalen:

»Der er en stor interesse i at kunne sige, at vi har gjort alt, vi kunne. Når man så ikke udviser, kan man gå ud og give skylden til Højesteret, som man gjorde i Levakovic-sagen. Det er der, sorteper ender«.

Højesteret afsiger tirsdag 20. november dom i sagen og afgør dermed endeligt, om Shuaib Khans hårde ord til betjenten på stenbroen skal koste bandelederen retten til at opholde sig i Danmark.