Aalborg Universitet (AAU) lukker syv uddannelser, og Aarhus Universitet lukker to. Københavns Universitet (KU) får 120 færre naturvidenskabsstuderende. Og på Copenhagen Business School (CBS) bliver der 400 færre pladser på studier i finansiering, innovation og ledelse.

Det er nogle af resultaterne af, at regeringen vil reducere antallet af internationale studerende på universiteterne.

En helt forkert metode, mener Dansk Industri. Universiteterne har også svært ved at se logikken i, at de må skære ned på efterspurgte uddannelser i klima, fysik og finansiering.

Baggrunden for reduktionen er, at SU-forligskredsen efter pres fra Dansk Folkeparti i 2013 fik indsat et loft for, hvor meget SU der kan gå til udenlandske studerende. Derfor fik universiteterne efter sommerferien besked på at reducere antallet af internationale studerende med ca. 1.000 fra næste år.

Det er dog ikke helt så ligetil, for universiteterne må ikke forskelsbehandle, så i realiteten må de lukke et langt større antal studiepladser ned på studier med mange udenlandske studerende.

En rundringning viser, at ud over de 400 pladser på CBS, må Aalborg Universitet lukke syv uddannelser for at skære antallet af studiepladser ned med ca. 300, mens Syddansk Universitet (SDU) må skære 160. På AU forsvinder 400 engelsksprogede studiepladser, og på KU gælder det i alt 140 pladser.

Det gør ondt

På KU går det især ud over studerende på naturvidenskabelige fag som bioteknologi, klimaforandringer, biologi og fysik, hvor der forsvinder ca. 120 studiepladser.

»Det gør ondt, det her, virkelig ondt,« siger prodekan Grete Bertelsen.

»Men vi fik en bundet opgave om at reducere antallet af engelsksprogede kandidater.«

Kun tre af fakultetets 31 naturvidenskabelige uddannelser foregår på dansk, og det gør det naturvidenskabelige fakultet til KU’s mest internationale. Derfor må de nu skære ned, selv om regeringen har et mål om, at der skal uddannes markant flere i netop naturvidenskabelige og tekniske fag. Og på et fag som datalogi, hvor der er meget stor efterspørgsel fra erhvervslivet, må de heller ikke øge optaget, forklarer Grete Bertelsen.

Mette Fjord Sørensen, der er chef for forskning og videregående uddannelse i Dansk Industri, mener ikke, at regeringens metode giver mening.

»Konsekvensen er, at vi går glip af dygtige talenter, selv om vi mangler folk med de her uddannelser. Derfor er loftet en uheldig måde at gøre det på,« siger hun.

For få får arbejde

Uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers’ (V) argument for reduktionen var i august, at kun hver tredje af de internationale studerende arbejder i Danmark to år efter endt uddannelse.

Men det argument holder ikke, mener Dansk Industris Mette Fjord Sørensen. I stedet burde politikerne have givet universiteterne et par år til at øge fastholdelsen af de internationale studerende, siger hun.

»Selv om fastholdelsen ikke er god nok, så er de internationale studerende stadig en god forretning.«

Ud over de naturvidenskabelige fag er det især internationale uddannelser i fag som finansiering, ledelse, markedsføring og innovation, der bliver ramt.

Uddannelseschef på CBS Wilbert van der Meer forklarer, at universitetet har valgt at fastholde engelsk som undervisningssprog på uddannelserne, fordi mange af CBS’ studerende skal arbejde internationalt. Derfor bliver der skåret knap 400 pladser på en lang række meget efterspurgte kandidatuddannelser, og det vil også gå ud over danske studerende.

»De udenlandske studerende befinder sig typisk på studier, som man gerne vil have mange kandidater fra. Vi skal blive bedre til at få de internationale kandidater til at blive, men alt i alt bliver der færre kandidater på områder, som erhvervslivet i høj grad efterspørger,« forklarer Wilbert van der Meer.

Skader omdømme

På Aarhus Universitet har de i stedet indgået en aftale med ministeriet om at lukke to engelsksprogede uddannelser i virksomhedskommunikation samt at stoppe med at undervise i engelsk på en række humanistiske uddannelser, forklarer prodekan Niels Lehmann. Det vil betyde ca. 400 færre engelsksprogede studiepladser på AU.

Han mener, at reduktionen har vidtrækkende betydning:

»De internationale studerende er med til at skabe et internationalt studiemiljø. Det skal man ikke underkende betydningen af i forhold til ranking, for vores internationale omdømme kan ikke undgå at tage skade af det her. Som universitetet konkurrerer vi internationalt med andre om de største forskningsmæssige talenter, derfor står der jo meget mere på spil end nogle få SU-kroner,« siger Niels Lehmann.

Danmarks Tekniske Universitet er holdt ude af nedskæringerne på internationale studerende, men må ikke oprette flere studiepladser, selv om der er mangel på ingeniører.

»Vi synes, det er dumt, fordi det blokerer vores mulighed for at levere de ingeniører til Danmark, som der er et stort behov for,« siger prorektor på DTU Rasmus Larsen.

Uddannelses- og forskningsministeren skriver i et mailsvar til Information, at Danmark er i topti i OECD, når det kommer til andelen af internationale studerende på vores uddannelser.

»Men vi har brug for, at der er en sund balance mellem det antal, der kommer hertil, og det antal, der bliver og bidrager til samfundet. Og den balance har vi ikke fundet, når i gennemsnit kun en tredjedel af de engelsksprogede dimittender fra universiteterne bliver og arbejder i Danmark,« skriver Tommy Ahlers.

Han påpeger, at det især er studier, hvor mange engelsksprogede studerende rejser hjem igen, der skal reducere antallet af studiepladser.

Ministeren skriver desuden, at han vil samle erhvervs- og studenterorganisationer og uddannelsesinstitutioner til en drøftelse af, hvad der skal til for at fastholde flere dygtige internationale studerende i Danmark.