Susanne Crawley Larsen, du har kaldt regeringens ghettoudspil for uambitiøst på børnenes vegne. Hvad er det, du mangler?

- Regeringen vil have en større spredning af tosprogede i daginstitutionerne og foreslår, at højest 30 procent af de børn, der får plads i en daginstitution, må komme fra et udsat boligområde. Jeg savner noget af det samme på folkeskoleområdet. Jeg mener, vi skal have et opgør med ghettoskolerne, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, om det er for svært til, at regeringen tør. Det vil jo berøre mange almindelige danske familier, hvis børnene fra udsatte boligområder skal spredes på flere skoler. Men hvordan kan man i et ghettoudspil overse alle de børn, der går i folkeskole? Altså ud over, at regeringen truer med at overtage skolerne og sende lærerne i fængsel.

Hvad gør du selv for at ændre på det faktum, at mange tosprogede er samlede på Vollsmoseskolerne?

- Det var et af mine valgløfter, og det er noget af det, jeg tager med ind til de forhandlinger, vi som byrådspartier nu har om Vollsmose.

- Jeg har sat min forvaltning i gang med at finde ud af, hvor børnene kan komme hen, hvor kan de gå i skole, hvis det ikke skal være i Vollsmose. Det siger sig selv, at det er svært. Civilsamfundet er begyndt at løse problemet selv ved at benytte frit skolevalg. De folkeskoler, der ligger tæt på Vollsmose, har allerede en høj procentdel af tosprogede, og så åbnes der muslimske friskoler, der ikke afspejler befolkningen. Derfor har vi brug for de samme redskaber på skoleområdet, som regeringen vil give daginstitutionerne: At der ikke bare kan åbnes en privatinstitution, som har mere end 30 procent børn fra et udsat boligområde. Det er den slags, der kan få opgøret med parallelsamfund til at lykkes. At det hul - den mulighed for at åbne en privat skole eller institution - bliver lukket.

Hvor skal Vollsmose-børnene så gå i skole - på den nye centrumskole, du gerne vil bygge?

- Det kan det være. Hvis vi bliver enige om, at der ikke skal være flere end 30 procent af eleverne fra udsatte boligområder i samme folkeskole, vil der være rigtig mange børn fra Vollsmose, som skal flytte skole. Og det vil ikke fungere for alle børn for eksempel at køre så langt væk som til Ubberud. Det ved vi fra erfaringer i Aarhus. Men der er ikke mange kilometer fra Vollsmose og ind til centrum.

Betyder det, at du forestiller dig et Vollsmose helt uden folkeskoler?

- Der kan være flere modeller, og der er jo ikke nogen plan fra regeringen. Men det er endnu for spekulativt og præmaturt. På dagtilbudsområdet kommer vi da med regeringens plan til at lukke institutioner i Vollsmose, når vi ikke må anvise børn udefra til institutionerne. 95 procent af børnene i Vollsmoseinstitutionerne er fra udsatte boligområder, og kan vi ikke gøre dem så lækre, at andre søger pladserne - for eksempel ved at lave dem til vuggestuepladser - må de lukkes.

Kan du forestille dig at tvinge børn fra andre dele af byen til at gå i skole i Vollsmose?

- Det er jeg ikke klar til at spekulere i.

Hvis du ikke vil det, må det jo betyde, at Vollsmose ikke har nogen folkeskoler?

- Det er ikke en ambition, at det skal være sådan. Men jeg kunne måske forestille mig det i en periode - indtil Vollsmose bliver et boligområde med alle slags mennesker. Noget af løsningen kan også være at rykke ved nogle skoledistrikter. Mange vil rive ned og bygge sig ud af problemerne i Vollsmose, men jeg tror, det vil komme til at tage 10-15 år, før beboersammensætningen er ændret. Og så tålmodig er jeg ikke.