Hva skal til for at «Ida» regnes som en like god lederkandidat som «Martin»?

To undersøkelser som har tatt for seg seg kjønnsdiskriminering, overrasker: I Forsvaret har en enkelt faktor overraskende stor betydning for synet på kvinner og menn i lederposisjoner. Og i kommunenene har kjønn overraskende stor betydning når det gjelder graden av hjemmetjenester for eldre.

I denne mannsbastionen eksponeres menn for kvinner på en eksepsjonell måte. Bildene er tatt i Bardufoss leir, på en av de to nye kasernene. Her bor soldatene fra Stridstrenbataljonen – menn og kvinner – sammen. Winnie Steen, Hæren

Trine Nickelsen Ansvarlig redaktør i Forskningsmagasinet Apollon ved Universitetet i Oslo

12. november 2015

Også i verdens mest likestilte land blir kvinner diskriminert.

— Diskrimineringen er godt dokumentert. Men hva kan vi gjøre med problemet? Finnes det måter å endre normer og redusere diskrimineringen på? spør Andreas Kotsadam , som er forsker på ESOP ved Økonomisk institutt, Universitetet i Oslo. Nettopp dét forsøker han og kollegene hans å finne svar på.

Hvor mye diskriminering skal tillates i religionens navn?

Les også Diskrimineringsombudet: Ikke kritikkverdig at Grieghallen hadde kjønnsdelte innganger

Kotsadam viser til at kvinner er underrepresentert i lederposisjoner, både i offentlig og privat sektor. – Noe av forklaringen kan være at færre kvinner søker seg til slike stillinger. Men det kan også skyldes at menn blir vurdert høyere enn kvinner, selv når kvinnene har de samme kvalifikasjonene og ambisjonene som menn.

Sammen døgnet rundt

For å finne ut i hvilken grad kvinner som søker lederposisjoner, virkelig blir diskriminert, og da spesielt kvinner som vil bli ledere i typisk mannsdominerte miljøer, vendte forskerne seg til Forsvaret.

– I denne mannsbastionen eksponeres menn for kvinner på en eksepsjonell måte. Det finnes vel knapt noen tilsvarende situasjon i verden hvor kvinner og menn som ikke kjenner hverandre fra før, ikke bare bor i samme hus – men på samme rom, over tid, og hvor rommet også utgjør et arbeidslag, sier han.

Hørt om somaliske feminister? De finnes:

Les også Somaliske feminister på oslobesøk: - Sats på skole og karriere!

Forskeren peker på at det finnes en lang rekke studier som blant annet viser at folk som kjenner innvandrere, er mindre rasistiske.

– Det er klart. Hadde en vært rasist, hadde en vel ikke hatt noen venn blant innvandrere. Å finne ut i hvilken grad det å eksponeres for hverandre fører til redusert diskriminering, er vanskelig om vi ikke setter folk sammen på en tilfeldig måte.

Hvem som kommer sammen med hvem på de ulike rommene i Forsvaret, skjer etter loddtrekning. Dermed unngår forskerne såkalte seleksjonsproblemer, slik som at folk velger hvem de vil omgås med.

DSC_8511_doc6n2tuujq46fry4pkyj.jpg Winnie Steen, Hæren

Martin eller Ida?Forskerne hadde kontakt med soldater innkalt til førstegangstjeneste i Hæren allerede første dagen de møttes – i en militærleir nær Oslo.

– Vi delte ut et skjema, med spørsmål blant annet om motivasjon, om de ønsker å ta høyere utdanning, om familiebakgrunn og så videre.

Etter ankomst Bardufoss i Indre Troms, fikk de unge soldatene umiddelbart tildelt rommene hvor de skulle være i de åtte ukene rekruttperioden varte.

Unge meninger:

Les også Man skal ikke bli avvist på grunn av det man har mellom bena

– Rommet er en viktig enhet. I tillegg til å leve sammen, løser romkameratene en lang rekke oppgaver sammen, og opererer som et lag innen troppen. Bare åtte prosent av soldatene er kvinner, og regelen er at minst to kvinner bor sammen. Det betyr at en stor andel av mennene bor på rene mannsrom.

– Da rekruttperioden var over, stilte vi soldatene de samme spørsmålene for andre gang, og koblet svarene til den første runden. Og vi gjennomførte et eksperiment: De mannlige soldatene ble presentert for en hypotetisk, men realistisk, beskrivelse av en kandidat som søker posisjonen som lagleder. Navnene (Martin og Ida) var det eneste som skilte kandidatene; for øvrig hadde de identiske kvalifikasjoner.

Fordommene forsvinner

– Hva viser resultatene?

– Det er helt tydelig at det å bo og jobbe sammen med en kvinnelig rekrutt på et lag, har sterk innflytelse på mennenes oppfatning av kvinnelig lederskap, sier Kotsadam.

De mannlige soldatene som ikke hadde fått denne eksponeringen, rangerte den kvinnelige kandidaten lavere enn den mannlige. Positiv tilleggsinformasjon, som fysisk styrke og ledererfaring, forbedret vurderingen av begge kandidatene, men reduserte likevel ikke graden av kjønnsdiskriminering.

– De mennene som hadde bodd og jobbet sammen med kvinner, derimot, diskriminerte ikke når de skulle vurdere laglederkandidaten: De syntes Martin og Ida var like gode som kandidater. På forhånd trodde jeg at eksponeringen skulle ha en effekt og redusere graden av diskriminering, men at den helt skulle forsvinne, overrasket meg, medgir økonomen.

Fakta:

Fakta Slik fikk Norge verneplikt for kvinner Høsten 1983 foreslo Regjeringen at kvinner på frivillig basis skulle få avtjene førstegangstjeneste.Forslaget ble vedtatt av Stortinget i 1983 og trådte i kraft i 1984.I 1984 vedtok Stortinget også å innføre full yrkesmessig likestilling mellom kvinner og menn i Forsvaret. Noe som trådte i kraft i 1985.I 1995 lanserte Forsvarsdepartementet Handlingsplan for rekruttering av kvinner, som skulle øke andelen kvinnelig befal og vervede i Forsvaret til 7 prosent innen 2005.I 2007 ble innkalling til frivillig sesjon for kvinner innført. Siden har antallet kvinner som har gjennomført førstegangstjeneste nesten doblet seg.Våren 2013 vedtok Stortinget kjønnsnøytral verneplikt.Bare et mindretall kommer innInnføring av verneplikt for kvinner vil føre til at antallet utskrivningspliktige vil øke til det dobbelte, uten at Forsvarets behov vil øke tilsvarende. I 2012 ble 21 137, herav 5 982 kvinner og 15 155 menn, klassifisert tjenestedyktige, av et ungdomskull på ca. 60 000. Forsvaret hadde behov for 9 265 soldater.Norge blir det eneste landet i moderne tid som innfører kjønnsnøytral og likestilt verneplikt. Israel har verneplikt for kvinner, men kvinner og menn har ulike rettigheter og plikter. Blant annet er verneplikten korterte for kvinner enn for menn. Vis mer

– Synet på kvinnelig lederskap endrer seg altså radikalt – bare på åtte uker.

Hvor mye mennene er eksponert for kvinner, er avgjørende for hvor mye de diskriminerer dem. Forskningen viser at man må over en viss terskel av kontakt – og at man må være sammen om gjøremål i hverdagssituasjonen for å bli kvitt fordommer og endre oppfatning.

Forskerne peker derfor på noe som er viktig for hvor mye kvinner i mannsbastioner diskrimineres. Forskningen kan derfor ha betydning for å forstå diskriminering og forskjellsbehandling mer generelt.

Resultatene viser at de usynlige hindringene som står i veien for kvinners muligheter til forfremmelse og nye oppgaver, lett kan bygges ned og kanskje forsvinne helt når alle får mer erfaring fra å samarbeide med kvinner.

DSC_8589_doc6n2tuvp0ie0103criyj.jpg Winnie Steen, Hæren

Individet trer frem– Det vi finner er virkelig spennende: De 18–19 år gamle guttene som kommer inn til førstegangstjeneste i militæret, er utrolig formbare, sier forskeren.

Når disse ungdommene eksponeres for andre typer mennesker, oppdaterer de sine holdninger. Og mange tenker nok at vi egentlig er ganske like.

– Det blir vanskelig å holde fast på et ideologisk bilde av en person når man får konkrete erfaringer. Fordommene knekkes i møtet mellom ulike personer.

Forskerne har med samme opplegg også sett på holdninger til innvandrere: Etter å ha jobbet sammen med en person med innvandrerbakgrunn, slutter norske gutter å tro at innvandrere har dårligere arbeidsmoral enn nordmenn.

– For meg sier dette noen om segregering, fremholder Andreas Kotsadam.

– Det er viktig å eksponeres for ulike typer av mennesker og se dem som individer. Det kan være det som skal til for å redusere diskriminering – slik vi viser i studien vår.

Regner med at døtrene stiller opp

Finnes det diskriminering også i det offentlige? Andreas Kotsadam og kolleger har i en tidligere studie sett nærmere på eldreomsorgen. Flere eldre kvinner enn menn trenger langvarig omsorg på sine gamle dager, og det er et kjent faktum at døtre hjelper sine mødre mer enn det sønner gjør. Har dette betydning for hvor mye hjelp de eldre kvinnene tilbys av det offentlige?

Forskerne har gjennomført et eksperiment: De sendte ut fiktive søknader om hjemmetjenester til alle norske kommuner. Ordlyden i brevene var identisk; det eneste som skilte, var navnene Bjørg og Håvard, og om de hjelpetrengende enten hadde en sønn eller en datter.

Aftenposten mener:

Les også Det haster med flere plasser i eldreomsorgen

Resultatene viser at kjønn spiller en viktig rolle. Om en kvinne med en datter hadde hatt en sønn isteden, ville hun fått 34 prosent mer omsorg i uken.

– Skjevfordelingen tyder på at de som står for tildelingen, har ulike forventninger til kjønnene. De tar hensyn til familieforhold, noe de ikke har anledning til, ifølge loven, og betrakter døtrenes innsats som en erstatning for hjemmetjenestene de selv tilbyr, påpeker Kotsadam.

Denne artikkelen er også publisert i Universitetet i Oslos forskningsmagasin Apollon