Keskitalo retter en finger mot utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide (H).

Utspillet kommer under den arktiske konferansen Arctic Frontiers.

Her samles politikere, samfunnstopper og forskere fra 35 land denne uken. Det er forventet 2500 besøkende.

– Når norske politikere kommer på slike konferanser, befinner de seg midt i samiske områder, men nevner ikke den samiske befolkningen eller andre urfolk. Det synes jeg er veldig rart og forunderlig, sier Keskitalo.

Hun var med på å åpne konferansen sammen med den samiske 17-åringen Markus Haraldsvik fra Bardufoss.

Med koften på gikk de stolt opp på scenen og fortalte om behovet for å høre på urfolk når det grønne skiftet skal gjennomføres.

STORT: 17 år gamle Markus Haraldsvik fikk prate foran mange mektige folk under åpningen av Arctic Frontiers og tok opp urfolksproblematikken. På første rad satt utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide. Foto: Terje Mortensen / Arctic Frontiers 2020

Mener urfolk blir hørt

Keskitalo viser til at samisk kunnskap faktisk kan ha noe for seg når verden skal bli «grønnere».

Hun mener urfolk har dyptgående og nødvendig kunnskap i nord.

Denne kunnskapen mener Keskitalo må tas med når beslutningstakere skal gå bak lukkede dører for å fremarbeide planer for en grønnere planet.

Utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide mener på sin side at både samene og urfolk blir hørt, og at perspektivet til urfolk blir godt tatt med.

Hun viser blant annet til at de har med seg urfolksrepresentanter i møter i Arktisk Råd. Dette er seks urfolksorganisasjoner fra hele Norden, i tillegg til Sametinget.

– Jeg mener denne kontakten er viktig å fortsette. Vi ser at perspektivene til urfolk blir viktige når vi nå går inn i det arbeidet med nordområdemeldingene for fullt, sier Søreide til NRK.

PROTESTERTE: Natur og ungdom med leder Therese Hugstmyr Woie (til venstre) fikk utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide på en kjapp visitt mens de demonstrerte utenfor konferansen mandag. Foto: Anders Boine Verstad / NRK

Meldingen som Søreide prater om skal vise veien videre for regjeringens politikk i nordlige områder.

Den innebærer blant annet internasjonalt samarbeid og hvordan forvaltningen av havområdene og ressursene skal fordeles.

– Klimaendringer er ikke noe som skjer i fremtiden

100 steder i Norge ligger an til å slå januarrekorden for høye temperaturer.

For sommerelskere er dette kanskje et lysglimt, men i realiteten kan dette ha stor påvirkning, blant annet for urfolk i nordområdene.

– Klimaendringer er ikke noe som skjer i fremtiden, det skjer nå, sier klimaforsker i Cicero Maria Sand.

Slik forklarer meteorolog Kristian Gislefoss den varme vinteren:

Varm januar: Gislefoss tester skiforholdene Du trenger javascript for å se video.

Samer er blant de folkegruppene som kan påvirkes hardt. I vårt naboland Sverige gir dette påvirkninger allerede.

Der er snøen hard som is. Reinen må fôres og hjelpes for å overleve vinteren. Noen må også skifte beite.

– Jeg ville påminne politikere om at urfolk har kunnskaper, nemlig våre eldgamle naturkunnskaper, sier Keskitalo og fortsetter:

– Det burde være til grunn for politikk som berører våre steder. Derfor kan de ikke forlate oss ute av disse forhandlingene, sier Keskitalo.