NRK har omtalt hvordan svensk politi fant en overgriper etter 24 år takket være et norskutviklet DNA-verktøy. Politiet hadde nemlig sønnens DNA i sitt register, og kunne dermed spore opp faren.

Kripos ønsker å bruke såkalte familiesøk, men dette er per i dag ikke tillat i Norge.

Nå sier Frps justispolitiske talsperson at han er positiv til en slik mulighet.

– Frp vil absolutt vurdere å åpne for slektskapssøk i DNA-registeret i Norge, selv er jeg positiv. Vi ønsker å legge til rette for at politiet kan ta i bruk ny teknologi for å bekjempe kriminalitet. Vi bør også lytte til de vurderingene Kripos gjør, sier justispolitisk talsperson Per-Willy Amundsen i Frp.

– Hvorfor satte ikke Frp i gang dette lovarbeidet da dere hadde justisministeren?

– Vi har ikke drøftet dette i partiet ennå, men som justispolitisk talsmann vil jeg løfte dette nå. Og jeg er åpen for å finne det flertallet som er nødvendig, svarer Amundsen.

Høyre er tilbakeholdne

Andre politikere i justiskomiteen er foreløpig avventende. Høyre svarer at de ønsker å hjelpe Kripos, men at de må sikre personvernet.

SKEPTISK: Høyres Peter Frølich i justiskomiteen sier partiet er tilbakeholdne når det gjelder DNA-søk etter familiemedlemmer. Foto: Wilhelm Sverdvik / NRK

– Dette vil potensielt gjøre at alle med en kriminell i familien kan spores opp av politiet, og utgjør en utvidelse av formålet med DNA-registeret. En slik politimetode vil være omdiskutert, skriver Høyres Peter Frølich.

– Justisdepartementet får avgjøre om de vil bruke ressurser på en slik utredning, men enn så lenge er Høyre tilbakeholdne, legger han til.

Lovendringen som åpnet for familiesøk i politiets DNA-register ble innført i Sverige for ett år siden. Uten at det var store protester.

Et flertall i Bioteknologirådet er positive, og Riksadvokaten har bedt om en avklaring fra justisdepartementet. Men departementet sier til NRK at de ikke har startet noen utredning.

TATT: Her sitter den svenske 58-åringen (sladdet) som ble funnet ved hjelp av en norskutviklet DNA-metode. Mannen ble i fjor dømt for et grovt overgrep begått i 1995. Foto: DEROS ANDERS/Aftonbladet / IBL Bildbyrå

Seniorrådgiver Thomas Berge i Norges institusjon for menneskerettigheter sier dette om DNA-søk opp mot menneskerettighetene:

– Myndighetenes adgang til å søke etter straffedømtes familiemedlemmer for å oppklare straffesaker går betydelig utover hensynet til familiemedlemmenes personvern etter menneskerettighetene. Det innebærer at familiemedlemmet behandles på samme måte som straffedømte – med henblikk på søkeadgangen.

– Det kan oppleves svært stigmatiserende. Følgelig stiller menneskerettighetene strenge vilkår for myndighetenes adgang til bruk av DNA-register for å søke etter familiemedlemmer av straffedømte, selv om dette er med sikte på å oppklare straffesaker. Samtidig vil hensynet til personvernet imidlertid veies mot hensynet til kriminalitetsbekjempelse, som veier tungt ved alvorlige straffbare handlinger, skriver Berge.

Passivt av departementet, mener Ap

ØNSKER UTREDNING: – Vi mener at å oppklare grov og alvorlig kriminalitet er et overordnet hensyn, skriver Jan Bøhler (Ap) i justiskomiteen. Foto: Vegar Erstad / NRK

Aps Jan Bøhler skriver til NRK at søk på DNA ikke trenger være svært inngripende med tanke på personvern hvis det skjer innen forsvarlige rammer.

– Derfor synes vi regjeringen burde fulgt opp Riksadvokatens henvendelse for ett år siden om å utrede og vurdere Kripos’ forslag. Men Justisdepartementet er passive som dessverre er blitt det vanlige, skriver Bøhler.

– Forslaget er eventuelt avhengig av en lovendring og grundig behandling på Stortinget. Det vil uansett handle om alvorlige forbrytelser med betydelig strafferamme hvor det ligger stor samfunnsinteresse i å få dem oppklart, poengterer Bøhler.

SV vil ha alle kort på bordet

SV svarer at de er positive, men at de samtidig må ta hensyn til personvernet.

– Vi mener imidlertid at dette er noe som umiddelbart må utredes grundig. Voldtekt og overgrep i nære relasjoner er det mest omfattende kriminaliteten i Norge, DNA-spor er svært viktige i etterforskningen. Hvis lovverket er i veien for at politiet skal bruke informasjon de allerede på lovlig vis har samlet, bør vi i det minste utrede konsekvensene slik at vi politikere kan få alle kortene på bordet, skriver Petter Eide i SV.

Han påpeker at SV vil være kritiske til å dele DNA-opplysninger med andre land eller private aktører.

Senterpartiets Jenny Klinge sier Senterpartiet ikke har tatt stilling til dette spørsmålet.

Venstre skeptiske

Solveig Schytz sitter for Venstre i justiskomiteen, og er veldig skeptisk til utviklingen.

– Venstre er positive til avgrenset bruk av DNA-teknologi for å oppklare straffesaker. Personvern må imidlertid ivaretas. Jeg reagerer på at mennesker med en kriminell i familien skal ha svakere personvern enn andre: Med dette forslaget stilles familiemedlemmer av kriminelle likt med den kriminelle, uten annet grunnlag enn slektsforhold.

– Når det gjelder bruk at private DNA-register der vanlige folk har sendt inn DNAet sitt for å blant annet kartlegge sine gener, er vi svært skeptiske til at dette brukes i etteforskning av saker. Disse personene har vanligvis ikke gitt samtykke til at for eksempel politi kan bruke DNA-et deres i etterforskning for å finne slekninger av dem som har begått straffbare handlinger. Da må regelen være at DNA-et ikke kan brukes – du skal selv ha kontroll over hvordan ditt eget DNA blir brukt, skriver Schytz til NRK.