Tre år etter terrorangrepet: Charlie Hebdo-ansatte føler seg sviktet av det franske samfunnet

Tre år etter terrorangrepet mot Charlie Hebdo sliter satiremagasinet med sikkerhetsutgifter på rundt 15 millioner kroner i året. Redaktøren føler seg forlatt av samfunnet samtidig som truslene fortsetter å strømme inn.

Det ble avholdt ett minutts stillhet da den franske presidenten Emmanuel Macron og Paris’ ordfører Anne Hidalgo markerte treårsdagen for angrepet på satiremagasinet Charlie Hebdo. Her er de ut utenfor de tidligere lokalene til magasinet. Christophe Ena / TT / NTB scanpix

7. jan. 2018 19:30 Sist oppdatert 8. januar 2018

Søndag mintes Frankrikes president Emmanuel Macron de 17 som ble drept da islamistiske ekstremister angrep satiremagasinet Charlie Hebdo og et jødisk supermarked for tre år siden.

Markeringene ble holdt utenfor de tidligere redaksjonslokalene til Charlie Hebdo og supermarkedet Hyper Cacher i Paris.

Sammen med Paris-borgermester Anne Hidalgo, Charlie Hebdos sjefredaktør og avistegner Laurent Sourisseau og flere andre, la Macron ned kranser og holdt ett minutts stillhet for å minnes dem som ble drept i angrepene 7. januar 2015.

Føler at de er glemt

Tre år etter angrepet sliter satirebladet med å betale for sikkerheten de må ha. 1,5 millioner euro - i underkant av 15 millioner kroner, koster det i året, skriver The Sunday Times.

I en leder i en utgave med tittelen «Tre år i et syltetøyglass» skriver redaktøren at bladet har måttet klare seg alene mens opplaget har dalt og dødstruslene fra islamister fortsetter å flomme inn i sosiale medier.

«Er det vanlig at en avis i et demokratisk land må bruke annethvert solgte eksemplar til å betale for å sikre kontorene sine?» spør Laurent Sourisseau retorisk.

Ytringsfrihet har «blitt et luksusprodukt», mener redaktøren.

Frankrikes president Emmanuel Macron og Paris' borgermester Anne Hidalgo møter familie og venner av ofrene for angrepene mot Charlie Hebdo og Hyper Cacher i januar 2015. Christophe Ena / TT / NTB scanpix

«Frankrike har vendt seg bort fra oss»

Magasinets salg har falt drastisk etter at det først red på en sympatibølge like etter angrepet. Den første utgaven etter massakren solgte mer enn syv millioner eksemplarer. Med støtte fra hele verden solgte de for 60 millioner euro i 2015, men salget gikk tilbake til 19 millioner i 2016.

Nylig kom det på nytt drapstrusler i sosiale medier etter at magasinet karikerte Tariq Ramadan, en sveitsisk islamsk lærd og professor.

Charlie-journalisten Fabrice Nicolino sier ifølge The Sunday Times-artikkelen at staben er «i en sorgprosess som aldri vil ta slutt», og at de lever og arbeider under forhold som «ikke bringer ære til Frankrike.»

Guillaume Erner, en annen journalist i magasinet, sier at landet har vendt seg vekk fra Charlie etter å ha gjort magasinet til et symbol.

«Landet vil at vi skal være engler, men det er vi slett ikke,» sier han til The Sunday Times.

Antydet at islam er en voldelig religion: Etter terrorangrepet i Barcelona hadde magasinet en sterkt muslimkritisk forside

Både i Paris og mange byer verden over gikk folk i solidaritetsmarsjer i dagene etter angrepet under mottoet «Je suis Charlie». Her fra New York 10. januar 2015 Jason DeCrow / TT / NTB scanpix

Angrepet ble starten på en terrorbølge

Det var brødrene Cherif og Said Kouachi som gikk til angrep med automatgevær i redaksjonslokalene 7. januar 2015 og drepte 11 mennesker, inkludert flere av satirebladets mest kjente tegnere og skribenter.

Også en politimann i en gate like bortenfor ble drept. Kort tid etter drepte deres medsammensvorne Amedy Coulibaly en politikvinne utenfor Paris, og fire personer under en gisselsituasjon i det jødiske supermarkedet Hyper Cacher. De tre angriperne ble senere drept i sammenstøt med politiet. Angrepene var de første av flere terrorangrep som har rystet Frankrike de siste årene.