Barack Obama vant fredsprisen i 2009. I årene etter har han henrettet tusenvis av personer uten rettssak og dom.

Nobelprisen skulle styrke president Obamas fredsarbeid. – Den førte til det stikk motsatte, sier fredsforsker Kristian Berg Harpviken.

Formann i Nobelkomiteen Thorbjørn Jagland med fredsprisvinner Barack Obama i 2009. Norges FN-ambassadør på den tiden, Morten Wetland, har beskrevet det som det pinligste øyeblikket i hans tid som diplomat. - Det var mange, både i Norge og i FN, som synes det var pinlig. Jeg tror det var mer ødeleggende for Nobelprisen enn det var for Obama, sier han i dag. JOHN MCCONNICO / AP / NTB Scanpix

8. des. 2016 21:30 Sist oppdatert 9. desember 2016

Målrettede henrettelser i stedet for full bakkekrig.

Dette har vært strategien til fredsprisvinneren i 2009, Barack Obama. Han har trukket ut nesten alle de amerikanske styrkene fra Irak og Afghanistan. Samtidig har han økt bruken av droneangrep og operasjoner med spesialstyrker kraftig.

I løpet av de åtte årene han har vært president har USA, etter Det hvite hus’ egne estimater, henrettet rundt 3000 mennesker ved hjelp av droner. Ifølge flere organisasjoner som kartlegger dronebruken, dreier det seg om over 5000, inkludert rundt 500 uskyldige sivile ofre.

– Jeg tror Nobelkomiteen hadde urealistiske forventninger til hva Barack Obama kunne utrette som amerikansk president. Hans strategi har vært å minimere kostnader og tap av menneskeliv. Det blir et valg mellom to onder, sier professor Richard Kohn, som er ekspert på amerikansk militærhistorie ved University of North Carolina at Chapel Hill.

Protest mot dronebruk i Peshawar i Pakistan. Mohammad Sajjad / AP / NTB Scanpix

Norske eksperter: En av historiens dårligste

Mot slutten av sin andre periode har Obama vært i krig lenger enn noen annen president i historien. Han har også blitt kraftig kritisert, blant annet av FNs høykommissær, for sin bruk av droner.

Det at han fikk fredsprisen allerede etter ni måneder, gjorde det vanskeligere for den amerikanske presidenten å gjennomføre sin agenda, tror norske forskere.

– Jeg tror at fredsprisen stilte Barack Obama i en fryktelig vanskelig situasjon. Den kan ha virket mot sin hensikt, sier forskningsleder ved CMI Arne Strand.

– Obama hadde signalisert et veldig sterkt ønske om å gjennomføre endringer. Han hadde nok hatt et større handlingsrom dersom han ikke hadde fått prisen, fordi den på mange måter bidro til å forsterke opposisjonen mot ham i USA, sier Strand.

Direktør Kristian Berg Harpviken ved Fredsforskningsinstituttet (PRIO) kaller prisen en «skivebom», og mener Nobelkomiteen oppnådde det stikk motsatte av det som var intensjonen:

– De hadde et ønske om å styrke Obamas mandat til å gjennomføre politikken sin. Det hadde imidlertid den motsatte effekt fordi de som ikke hadde stemt på ham, fikk bekreftet sitt syn – at han først og fremst var en internasjonalist og ikke satte USAs interesser først. Det var ødeleggende, sier Harpviken.

Noe tungt landet på beina til Sadaullah. Han måtte senere amputere begge. De forteller det de mener er den skjulte sannheten om USAs droneangrep.

En Predator-drone over Kandahar i Afghanistan. Kirsty Wigglesworth / TT / NTB Scanpix

Forsvarte sin strategi og advarte Trump

Denne uken publiserte Det hvite hus en detaljert rapport som forsvarer Obama-regjeringens militære strategi. I dokumentet argumenterer Det hvite hus for at henrettelser av fiender sparer uskyldige liv.

«Målrettede angrep på enkeltpersoner gjør at man kan begrense bruken av makt til et smalere nedslagsfelt, og dermed redusere skaden på sivile og sivile mål,» står det i rapporten.

Henrettelser har vært presidentens foretrukne taktikk mot terrortrusselen og «en fiende som ikke går i uniform», som han selv formulerer det i forordet til rapporten. I dokumentet beskriver Det hvite hus det de mener er den juridiske hjemmelen for bruk av militær makt.

Obama forsøker også å legge føringer for Trump-regjeringen. Presidenten oppfordrer fremtidige regjeringer til å bruke rapporten som utgangspunkt, og for å redusere det han kaller «faren for å ta dårlige avgjørelser».

Etterdønningene av et amerikansk droneangrep i Jemen. Khaled Abdullah / REUTERS

En krig uten ende

I et memorandum publisert samme dag, skriver Obama at han håper rapporten skal bidra til å øke forståelsen for administrasjonens strategi. Det har vært et av hans største problemer, sier historiker Kohn:

– Han har ikke klart å kommunisere tydelig hva som er målsetningen med den militære strategien. Dronestrategien har sannsynligvis spart tusenvis av menneskeliv. Men det er en krig uten begynnelse og ende, og den er ikke avgjørende, i den forstand at man beseirer en fiende på en definitiv måte, sier Kohn.

Dronebruken har imidlertid hatt støtte hos rundt to tredjedeler av befolkningen, og hos rundt 80 prosent av republikanerne. Det, sammen med retorikken til påtroppende president Trump, kan gi en pekepinn om at USA vil fortsette å bruke teknologien til å henrette personer de mener er en trussel.

Dronedrapene vil bli en viktig del av presidentens ettermæle, skrev forsker Micah Zenko ved Council of Foreign Relations i the New York Times tidligere i år, fordi presidenten har lagt til rette for at dette blir en permanent del av USAs krigføring.

«Obama-regjeringens forsøk på å institusjonalisere og normalisere denne metoden vil få enda større konsekvenser enn den økte bruken,» skriver Zenko, og påpeker at åtte amerikanske borgere er drept i droneangrep. Bare én av dem var på terrorlisten.

Sparte menneskeliv

Afghanistan-eksperten Strand er enig i at Obamas avgjørelse om å trekke tilbake styrker fra Afghanistan og Irak har spart liv.

– Mange soldater på bakken ga mobiliseringsgrunnlag for terrorgrupper og opprørere. Dessuten reduserte Obama både kostnader i kroner og øre og i form av tap av menneskeliv, sier Strand.

Men økningen i bruken av droner og spesialstyrker er ikke uproblematisk, mener forskeren.

– Både strategien med henrettelser uten siktelse og dom, og det faktum at han ikke har klart å få stengt Guantánamo, er et stort problem og et nederlag for Obama, sier Strand.

Prio-direktør Harpviken peker på faren ved at andre tar i bruk lignende metoder.

– Det er helt klart satt en presedens som andre har lagt merke til. De som har referert mest til den, er Russlands president Vladimir Putin. Han kopierer elementer som amerikanerne har utviklet over de siste 15 årene, sier PRIO-direktøren, og understreker at Obamas strategi er en videreføring av forgjengernes militære strategi.

– Mellom 60 og 80 land har droneteknologi som gjør dem i stand til å gjennomføre slike angrep. Det åpner skremmende muligheter for en veldig uoversiktlig og farlig verden, sier Harpviken.

Abo Zakar kjempet for livet i 18 dager. Da han ga opp hadde han en siste bønn.

Fredsprisvinneren fra 2014, Malala Yousefsai, er bekymret for at droneangrepene fører til mer terror. - Uskyldige mennesker blir drept i disse angrepene, og de fører til sinne og avmakt i det pakistanske folk, sa Malala, etter at hun hadde uttrykt sin bekymring i et møte med president Barack Obama. Heiko Junge / NTB scanpix

Har flyttet pilen i riktig retning

Obamas har selv stort sett unnlatt å nevne Nobelprisen. Hans pressetalsmann Josh Earnest sa tidligere i høst at Obama har «levd opp til den standarden han selv satt i sin Nobeltale» ved å fremme amerikanske verdier gjennom diplomati.

Selv har Obama flere ganger påpekt de vanskelige valgene han står overfor, og paradoksene dronebruken representerer.

– Jeg har forsøkt å flytte pilen i riktig retning, å sette noen føringer i riktig retning. Men det er mye mer arbeid som må gjøres, sa Obama i et intervju med The New Yorker nylig.

Presidenten sa også at USA ikke kan «late som om vi kan skyte noen hvor som helst, når som helst, uten å stå til ansvar for noen».