På overtid søndag morgen ble klimamøtet i Durban avsluttet. Deltakerne kom til slutt til enighet om at Kyoto-avtalen forlenges til 2015, at en ny internasjonal klimaavtale skal forhandles frem innen den tid og at det skal opprettes et klimafond.

«Beste mulige avtale i Durban. Kyoto videreføres, grønt fond på plass, USA, Kina og India godtar bindende avtale. Gratulerer Erik Solheim», skrev en tilsynelatende fornøyd statsminister Jens Stoltenberg på Twitter søndag morgen.

– Dette minner om de to foregående møtene, da jeg deltok fra Stortinget. Fiasko pakkes inn i positiv seiersretorikk. Det er ikke troverdig, sier finanspolitisk talsmann i Fremskrittspartiet, Ketil Solvik-Olsen, til tv2.no.

Avtale om forhandle frem ny avtale

Den nåværende Kyoto-avtalen utløper neste år. På klimamøtet i Durban har en gruppe land, deriblant Norge og EU, forpliktet seg til å videreføre avtalen til 2015. Disse landene dekker 15 prosent av globale utslipp. Betingelsene for å påta seg disse forpliktelsene var at man fikk på plass et veikart fram mot en juridisk bindende avtale for alle store utslippsland.

– Det vil si at man fikk en avtale om å starte forhandlinger om en avtale som skal dekke alle store utslippsland. Den skal være ferdigforhandlet i 2015 og tre i kraft i 2020, sier Håkon Sælen fra Cicero - senter for klimaforskning til TV 2 Nyhetskanalen.

(Artikkelen fortsetter under bildet)

At store utslippsland som Kina og India har sagt seg villig til å gå med på dette, fremheves som en seier av både miljøministeren og statsministeren.

– Man har hele tiden visst at Kyotoavtalen måtte fornyes. Det er ikke en seier at den utsettes til 2015. Det er heller ingen garanti i at Kina, India eller USA aksepterer sterke restriksjoner på utslipp da, sier han.

Solvik-Olsen understreker også at Jens Stoltenberg senest på onsdag sa til NTB at en Kyoto-avtale som bare omfatter 15 prosent av verdens utslipp, nærmest vil være meningsløs.

ENIGE PÅ OVERTID: Avtalte å forhandle frem ny klimaavtale

Kan manøvrere seg bort

Ifølge Sælen i Cicero var det stor uenighet om årstallene for den nye avtalen og språkbruken rundt de juridiske forpliktelsene. Hovedkonflikten sto mellom EU, som ønsket et klart språk på den bindende avtalen, og USA og India på den andre siden som ønsket et vagere språk.

Til slutt foreslo Norge et kompromiss alle landene ble enige om.

Teksten i dette kompromisset er imidlertid ifølge Sælen såpass vag at det er store muligheter for å manøvrere seg bort fra den.

– Det er mye man må forhandle om av detaljer for å få fram avtalen, spesielt det med måling, rapportering og verifisering av kutt. Det har tradisjonelt Kina vært skeptisk til, sier han.

LES OGSÅ: Stortingspolitikere skulket klimamøte – dro på safari

Se intervju med Ketil Solvik-Olsen fra TV 2 Nyhetskanalen:

Klimafond uten penger

I tillegg til avtalen om å forhandle frem en ny klimaavtale, kom man til enighet om å opprette et grønt klimafond, som skal finansiere klimakutt i utviklingsland. Et fond det foreløpig ikke er penger på plass til.

– Det er enighet om å opprette fondet, om regelverk, statutter og styre. Men så gjenstår det å skaffe penger. Det er ikke penger å hente i statsbudsjettene til de rike landene. Der er det gjeld og store underskudd, sier Stoltenberg til TV 2.

For å skaffe penger til fondet må man ifølge statsministeren innføre CO2-avgifter og selge klimakvoter.

Solvik-Olsen mener det ikke er noe nytt i enigheten om klimafondet.

– Det vært enighet om klimafond på flere klimamøter, med et er uenighet om finansieringen. Der er man ikke kommet lenger, sier han.

LES OGSÅ: Norge dumper på internasjonal klimakåring

– Et viktig steg fremover

Statsminister Jens Stoltenberg innser at det er mye som gjenstår, og han forteller at verden i dag burde ha kommet mye lenger enn man har gjort.

– Vi burde hatt en avtale for flere år siden. Men i forhold til det vi fryktet, nemlig at det skulle bli et sammenbrudd og ingen avtale og at Kyotoavtalen skulle opphøre, så er det i alle fall gledelig at man har fått på plass en del ting, sier Stoltenberg.

– Et bitte lite framskritt?

– Jeg vil si et viktig skritt framover. Vi jobber jo på overtid, for egentlig burde kuttene ha kommet for flere år siden. Men det er ikke lov å gi opp. Den globale oppvarmingen er så alvorlig at vi er nødt til å anstrenge oss, sier han.

– La de store landene forhandle alene

Solvik-Olsen mener måten landene forhandler på må endres totalt.

– La de store, viktige landene sette seg ned på egen hånd, uten alle forstyrrende stemmer fra små, sære land og fra miljøbevegelsen. Noen representanter fra næringslivet bør også inkluderes, sier Solvik-Olsen til tv2.no.

Om de store landene hadde sittet på egen hånd, mener han de ville følt et større press på seg til å komme til enighet.

– Når du er på disse forhandlingene i dag og Saudi-Arabia sitter og saboterer på sin måte, Venezuela og Bolivia bruker hele arrangementet til å prøve å hetse USA på helt andre premisser enn klima, så blir det så mye støy at det blir lettere for de store landene å slippe unna forpliktelsene, sier han til TV 2 Nyhetskanalen.

Se Jens Stoltenbergs kommentar til klimamøtet i videovinduet: