BUNDET: Frps politikere er pålagt å stemme i tråd med folkeavstemninger. Men erfaringer fra kommunereformen gjør at programkomiteen vil tillate represen­tantene å ignorere folkeviljen.

Reform

På papiret er ingen partier større tilhengere av folkeavstemninger enn Fremskrittspartiet. «Vi ønsker et system der folket gjennom folkeavstemninger med simpelt flertall får direkte beslutningsrett,» slår Frps handlingsprogram fast. Partiets prinsipprogram er enda tydeligere: «Våre representanter skal alltid følge resultatet av en folkeavstemning».

Etter at hundrevis av landets kommuner i fjor gikk til urnene i forbindelse med kommunereformen, og de aller fleste stemte imot sammenslåing med andre kommuner, er det flere i partiet som setter spørsmålstegn ved den «direkte beslutningsretten».

Nå vil ikke folkeavstemningspartiet lenger følge folkeviljen blindt.

Frp og folke­avstemninger: • Frp jobber med nytt handlingsprogram for de neste fire årene, som skal vedtas på partiets landsmøte til våren. • I dag pålegger både partiets handlingsprogram og prinsippprogram Frps representanter å følge resultatet av folkeavstemninger. • Etter erfaringene med kommunereformens folke­avstemninger vil program­komiteen å gjøre folkets dom mindre bindende for Frp­representanter.

Forbehold

Et flertall i Frps programkomité, som ledes av nestleder Per Sandberg, har nå gått inn for endre handlingsprogrammet slik at representantene ikke lenger må følge folkeavstemninger.

Der simpelt flertall tidligere var nok til å avgjøre spørsmålet, vil komiteen ha inn flere forbehold.

Punktet om folkets «direkte beslutningsrett» ved folkeavstemninger er falt ut. Framover vil partiet operere med et skille mellom «rådgivende og bindende» folkeavstemninger.

Dessuten vil partiet slå fast at valgdeltakelsen må være på et visst nivå for at avstemningene skal være bindende. I det nye programutkastet heter det:

«Avstemningen kan være både rådgivende og bindende. Ved bindende folkeavstemning må vi legge til grunn at en viss andel av de stemmeberettigede har avgitt stemme,» står det i det nye utkastet.

Lav deltakelse

– Det har vært en diskusjon som har kommet fordi man i kommunereformen har hatt kommuner hvor det har vært veldig lav valgdeltakelse. Flertallet i komiteen mener det bør være en viss valgdeltakelse før man lar det være beslutningsgrunnlaget for et ja eller nei, sier Bård Hoksrud, stortingsrepresentant og medlem i programkomiteen.

– I prinsipprogrammet står det at «Våre representanter skal alltid følge resultatet av en folkeavstemning.» Hvis dette forslaget går igjennom må vel det også tas ut?

– Det er forskjell på handlingsprogram og prinsipprogram, men det blir sikkert diskusjon om vi skal ha inn en formulering om en viss valgdeltakelse der også.

Uvisst antall

Hvor mange som må delta i en avstemning for at den skal regnes som bindende for Frp-representanter, avklares ikke, men i en dissens foreslår et mindretall at 50 prosent av innbyggerne må delta for at den skal være forpliktende.

En telling fra mai i fjor viste at av de 168 lokale folkeavstemningene som var gjennomført i forbindelse med kommunereformen på det tidspunktet, hadde over halvparten under 50 prosent deltakelse.

Lavest lå Narvik med 12,5 prosent valgdeltakelse og Ullensaker med 14 prosent.

– Dette er noe flere av våre tillitsvalgte har følt på kroppen i kommunereformen. Vi er nødt til å ha en diskusjon om når en folkeavstemning er bindende, og så blir det opp til landsmøtet å avgjøre, sier Bjørn Kristian Svendrud, leder i FpU og medlem i programkomiteen.

Han viser til at saken ikke er avgjort. Det er dissens om spørsmålet internt i komiteen, og et mindretall ønsker å beholde den opprinnelige formuleringen om «simpelt flertall».

Kan ignorere

Mens programkomiteen krangler om når en folkeavstemning er bindende, er Frp på Stortinget i gang med å tvangssammenslå kommuner. Ifølge Aftenposten har Frps kommunepolitiske talsperson, Helge Andre Njåstad. argumentert for å tvangssammenslå rundt 20 kommuner i lukkede møter med regjeringen og deres samarbeidspartnere.

Da Klassekampen intervjuet Njåstad tidligere i uka, gikk han langt i å si at Frp kan ignorere folkeavstemninger.

– En folkeavstemning i én kommune kan ikke blokkere der tre andre sier noe annet; da er det jo et samlet flertall i den regionen, sier Njåstad.

– Men det står i stortingsprogrammet deres at folkeavstemninger skal respekteres?

– Jo, men ikke i spørsmål hvor partiet har et klart standpunkt. Hvis det blir folkeavstemning om man skal innføre bompenger eller gjeninnføre arveavgift, så ville ikke Frp stemt for det, selv om det ble flertall i en folkeavstemning. Frps syn på folkeavstemninger avgjøres på partiets landsmøte i mai.

jos@klassekampen.no

fridag@klassekampen.no