NÅR UT: Regjeringen har nådd millioner av potensielle asylsøkere med skremme­budskap via Facebook, hørespill og tegneserier. Å framstille nordmenn som rasister er ett av virkemidlene som brukes.

asyl

– Vi vet at det i Somalia er mange som hører rykter om gull og grønne skoger bare man kommer seg til Norge og Europa. Vi vil få fram at det ikke er slik.

Det sa tidligere statssekretær i Justisdepartementet, Himanshu Gulati (Frp), til Klassekampen i 2014 i forbindelse med at regjeringen lanserte en kampanje rettet mot potensielle asylsøkere fra Somalia.

Klassekampen har fått tak i tegneserien, som ble en del av kampanjen sammen med plakater, hørespill på radio og en dokumentarfilm. Den får fram Gulatis budskap på en svært så eksplisitt måte:

Vi møter Hassan som forsøker å søke asyl i Norge, men som utsettes for rasisme, utnyttes i et svart arbeidsmarked, nektes helsehjelp og fryser i den kalde norske vinteren. Til slutt vender han hjem til Somalia.

Den 95 siders tykke tegneserien på somali ble trykket opp i 48.000 eksemplarer og distribuert blant studenter i åtte somaliske byer i 2014 og 2015.

Flyktningkampanjer: • Justisdepartementet har brukt flere millioner på skremmekampanjer rettet mot potensielle asylsøkere. • I 2014 og 2015 samarbeidet departementet med International Organization for Migration (IOM) om en informasjons­kampanje i Somalia. Tegne­serier, hørespill, plakater, dokumentarfilm på somalisk TV og talkshow ble brukt, og prisen var 4 millioner kroner. • En annen kampanje er «Stricter Asylum Regulations in Norway» som har nådd 11,5 millioner mennesker. • Norge bidrar også i internasjonale kampanjer som «Aware migrants» (IOM) og «Telling the real story» (FNs høykommissær for flyktninger). Kilde: Justisdepartementet og ISF

Har ikke sett kampanjen

– Det er på ingen måte vår hensikt å overdrive, men å realitetsorientere potensielle migranter uten grunnlag for beskyttelse i Somalia, sa Gulati til Klassekampen i 2014.

Når vi ringer ham i dag, har han ingen kjennskap til tegneserien og ønsker heller ikke å kommentere den:

– Jeg har ikke sett noe av det dere refererer til, sier han.

– Norske myndigheter jobber langsiktig med bevisst­gjøring i avsenderområdene, sier Jan Paul Brekke, forsker ved Institutt for samfunnsforskning.

Han har nylig sluttført en evalueringsrapport på oppdrag for Justisdepartementet av «Stricter asylum regulations in Norway». Det er en Facebook-kampanje fra regjeringen som fortsatt ruller og går på engelsk, fransk, eritreisk og de afghanske språkene dari og pashto.

Ifølge Justisdepartementets egne tall har 11,5 millioner mennesker besøkt siden og filmsnuttene på siden er sett 21 millioner ganger.

I filmene vises dramatiske bilder fra smuglerruta i Europa mens en voiceover forteller at mange har mistet livet eller blitt utnyttet på veien. Hovedbudskapet er at dersom du kommer til Norge for en bedre økonomisk framtid, så vil du ikke få oppholdstillatelse. Tvert imot: Du må reise hjem igjen.

Etterlyser retningslinjer

Ifølge Brekke er det første gang regjeringen kommuniserer direkte med potensielle asylsøkere via sosiale medier.

I tillegg til denne kampanjen, som Justisdepartementets kommunikasjonsavdeling var ansvarlig for, bidrar Norge økonomisk til internasjonale kampanjer via fagavdelingen, som skal opplyse om forholdene i Europa.

I tillegg til dette bruker innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug Facebook på egen hånd til å informere om Norges strenge asylpolitikk.

Dermed er det tre aktører som kommuniserer på litt ulike måter.

I evalueringsrapporten som har fått navnet «Communicating borders» peker forskerne på at det offentliges bruk av sosiale medier overfor potensielt sårbare grupper krever en spesiell oppmerksomhet.

– Det er behov for retningslinjer både når det gjelder bruk av sosiale medier og betaling for å nå fram til målgrupper via Facebook, sier Brekke til Klassekampen.

– La ingen føringer

Tegneserien om Hassan som hadde det så tøft i Norge at han til slutt måtte gjøre vendereis, er blitt gjenstand for en masteroppgave i sosiologi av Stine Sandnes.

I oppgaven framkommer det at manuset i tegneserien ble utarbeidet av somaliske ansatte ved International Organization for Migrations (IOM) kontorer i Nairobi. Så ble det sendt til en tegner i Somalia som illustrerte det hele.

Klassekampen har henvendt seg til Justisdepartementets kommunikasjonsavdeling om tegneserien for å høre om de la føringer for virkemiddelbruk og om de godkjente kampanjen i etterkant.

«Departementet la ingen føringer på form eller innhold i informasjonskanalene/materiellet, og endelig resultat skulle heller ikke godkjennes av oss. IOM er en anerkjent internasjonal organisasjon med ansvar for bistand til migranter over hele verden. Vi har tillit til at deres fagkompetanse og lokalkunnskap gir det beste utgangspunktet for å utforme budskap som når frem til målgruppen», skriver kommunikasjonsavdelingen i en e-post.

Men selv om departementet ikke godkjente tegneserien, intervjuet sosiolog Stine Sandes en informant i Justisdepartementet som kjente til den: «Jeg tror at det er en fin og en enkel måte å kommunisere på», sa vedkommende blant annet.

Sandnes mener det er åpenbart at kampanjen ble laget for å skremme somaliere fra å søke asyl i Norge.

– Jeg mener det er en skremselskampanje som er laget fordi de ikke vil ha somaliere i Norge, sier hun til Klassekampen.

Hun viser til at kampanjen ble initiert samtidig med at norske myndigheter strammet inn muligheten for somaliere å få asyl. Færre asylsøkere uten beskyttelsesbehov er et uttalt mål for Justisdepartementet.

I kampanjens sluttrapport utført av IOM heter det at den bidro til at potensielle migranter ble informert om faren ved migrasjon til Europa.

– Hvis det var det som var formålet, lurer jeg på hvorfor så stor del av tegneserien handler om at det er vanskelig å bo i Norge, sier Sandnes.

Hun mener Justisdepartementet ikke har tatt høyde for at det er andre grunner enn økonomiske som gjør at folk forlater Somalia, slik som konflikt og terror.

aseb@klassekampen.no