At plasten vi kaster kan forurense havet og bli slukt av dyrene som lever der, er et kjent fenomen. Men visste du at plasten også kan ødelegge for organismene på land?

– Mange tenker at plasten går rett gjennom kroppen, men hvis plastpartiklene blir små nok kan de bevege seg gjennom cellemembraner til mennesker, planter og dyr, sier Iurgi Salaverria, som er forsker ved biologisk institutt på NTNU.

Så hvordan kan vi få i oss denne plasten?

Mye av plasten som finnes i elvene blir fjernet i renseanleggene, men i mange land, inkludert Norge, bruker man slammet fra renseanleggene som gjødsel på jorder. Derfra er det veldig kort vei for plasten å komme i kontakt med planter som vi spiser.

I MATEN?: Salaverria tror vi kan finne nanoplast i maten i fremtiden, hvis vi ikke endrer rutinene. Foto: Privat

Mye av plasten i slam fra renseanlegg er mikrofiber fra klesvask. Blir plasten liten nok, en milliard ganger mindre enn en meter, kaller vi det nanoplast.

Mindre fare i norsk mat

I Norge har vi gode kontroller fra mattilsynet og kommunene på at slammet kun blir brukt på korn og grøntanlegg. Kontrollene er også i forhold til mengde og kvalitet, men det finnes kunnskapshull.

– Plast har kommet inn som et nytt problem, så det står ikke direkte i regelverket, sier Svein Skøien, fra Norsk Landbruksrådgiving.

Det er ikke funnet nanopartikler i korn, men det er heller ikke forsket grundig på dette. Skøien sier de er åpne for endringer om det kommer ny informasjon.

– Det er viktig å få belyst dette her. Vi ønsker jo ikke plast inn i maten. Hvis det er slik at dette er et problem, er vi nødt til å gjøre noe med det. Men inntil videre er avfallet en utrolig viktig ressurs å utnytte, sier han.

Selv om Norge er strenge i forhold til bruken av slammet, er Salaverria sikker på at andre land, inkludert land i EU, bruker slam på flere matplanter.

– Man må jo huske at ikke alle matplanter som er tilgjengelig i norske butikker er produsert i Norge, sier han.

Kan muligens føre til kreft

Det er påvist at nanopartikler kan kommer opp gjennom røttene til trær og matplanter. En ny amerikansk studie har påvist opptak av nanoplast i flere organer inkludert i hodet til zebrafisk, som gjorde at den endret oppførsel. Det er ikke dokumentert at dette har skjedd i mennesker ennå.

Men det er fullt mulig at dette kan skje hos oss også, da kan konsekvensene bli store.

– Nanopartikler kan for eksempel påvirke vårt immunsystem. Hvis partiklene har skarpe kanter, kan de lage hull i cellemembraner. Det kan sette i gang en kjedereaksjon, som i verste fall kan føre til kreft, men dette er ennå ikke påvist for nanoplast, sier Salaverria.

Også trær og planter kan lide av plasten de får i seg. En undersøkelse fra Canada viste at uidentifiserte partikler som var større enn nanoplast ble funnet i plantevev.

Her finner du undersøkelsen fra Canada

KAN STOPPE VANNTILFØRSELEN: Plast kan i teorien stoppe vanntilførselen til trærne. Foto: Odd Rømteland / NRK

– I teorien kan nanoplasten stoppe vanntilførselen i vannkanalene til trær og planter. Nanopartikler generelt kan redusere vekst av planter, men man vet fortsatt lite om effekter av nano-og mikroplast, så det må forskes mer på feltet, sier Salaverria.

Mener vi må revurdere bruken av slam

Hvor mye nanoplast som finnes der ute er usikkert, men forskeren tror vi kan løse problemet før det er for sent.

– Vi kan redusere sjansen for at det sprer seg til maten hvis vi fjerner større plastobjekter og fragmenter fra slammet, eller hvis vi revurderer å bruke slam fra renseanlegg som gjødsel, sier han.