ULIK PRAKSIS: Allmennlegeforeningen erkjenner at noen leger er «snillere» enn andre, men mener det er helt uavhengig av fulle eller halvfulle lister. Foto: DPA

Forskere i ny rapport: Pasienter lokkes med sykemeldinger

Fastleger som mangler pasienter, er rausere med sykmeldingene, og mange bytter nå til «snille» leger,

viser en ny rapport. Nå skal nye retningslinjer gi større forutsigbarhet.

5. juni 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Knut Røed og Simen Markussen ved Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning har tatt utgangspunkt i data for alle sykmeldinger og alle lege-pasientkoblinger over tid og studert 400.000 faktiske legebytter.

Dermed har de også data for hvor mye sykemelding en pasient får hos én lege sammenlignet med hvor mye sykemelding samme pasient fikk hos en annen lege.

Ut fra dette har forskerne definert hvor liberal en lege er med sykmeldinger, sammenlignet med andre leger.

– Det kan se ut som enkelte leger bruker sykmeldinger som et lokkemiddel for å få pasienter, sier forsker Simen Markussen.

Se hele listen - sykdom for sykdom: Så lenge kan du få sykemelding

For det er leger som mangler pasienter, og som dermed kan tjene penger på å fylle opp listene sine, som er rausest med sykmeldingene sine, viser forskningen deres.

Vi har rundt 4700 fastleger i Norge, og ordningen gir oss mulighet til å skifte lege dersom vi ikke er fornøyd med dem.

Pendlerforeningen: - Svært mange sykemeldinger hver gang det er togkaos

Kravstore pasienter

– Det har ført til at legene har blitt mer tilgjengelig og serviceinnstilt for å holde på pasientene sine. Er det da utenkelig at hun i møte med kravstore pasienter også gir dem «det de vil ha», vel vitende om at alternativet kan være at pasienten bytter dem ut, spør Markussen retorisk.

Legene får et tilskudd på 427 kroner per pasient i året. I tillegg kommer behandling og pasientens egenandel.

Markussen/Røed har sammenlignet leger over tid for å finne ut om han blir «snillere» når han mangler pasienter. Svaret er ja. Videre har de undersøkt om legene blir «snillere» når han får konkurranse ved at en annen fastlege etablerer seg i området. Der er også svaret ja.

– Vi tror ikke at leger spekulerer i sykeordninger, men fastlegen har mange hatter i sin praksis. Hun skal drive forretning, altså tjene penger på å ha pasienter. Desto flere pasienter, desto større økonomisk gevinst. I tillegg er hun portvokter, skal forvalte fellesskapets midler ved å ha kontroll på sykmeldinger, resepter og henvisninger til spesialister, påpeker Knut Røed.

Store forskjeller: Disse er sykemeldt lengst

FORSKER: Økonom Simen Markussen ved Frischensenteret. Foto: TROND SOLBERG/VG

Vil ha lege av samme kjønn

Ifølge analysene til Markussen og Røed ville sykefraværet i Norge vært lavere hvis legene hadde sluppet å konkurrere om pasientene. I Norge er sykefraværet et av de høyeste i Europa med rundt 7 prosent. Ifølge Røed /Markussen ville sykefraværet gått ned til rundt 6,7 prosent om enkelte av sykmeldingene ikke var så rause. Økonomisk tilsvarer dette nesten én million tapte dagsverk, eller 2,1 milliarder kroner årlig i form av tapt produksjon.

Det er imidlertid ikke kun muligheten til sykemelding som er bestemmende for hvilken lege man velger.

– Tror du det ville vært annerledes om legene gikk på fastlønn og slapp å friste med snille sykmeldinger for å få pasienter?

– En liten del av landets fastleger har fast lønn, slik at de ikke tjener mer på å ha flere pasienter. Disse legene er strengere med sykmeldingene, viser vår forskning. I vårt datamateriale er det også leger som bytter mellom fast og variabel inntekt. Disse er strengere når de går på fastlønn og snillere når de lønnes etter antall pasienter, sier Markussen.

Det er imidlertid ikke kun muligheten til sykemelding som er bestemmende for folks valg av fastleger. Vel så viktig er geografisk nærhet til legen, det at de er av samme kjønn og at de er i lik alder, viser forskningen

– Bør vi gjøre om på systemet?

– Det er for tidlig å si. Det er mange positive trekk ved fastlegeordningen. Mulighetene pasientene har til å bytte fastlege, gjør at legen har et ønske om å gjøre pasienten fornøyd. Så spørs det hvor langt han må trekke seg for å gjøre pasienten fornøyd. Dette bør vi forske mer på.

Ulik praksis

Allmennlegenes ulike praksis i utskriving av sykmeldinger, bekymrer også allmennlegeforeningen.

– Men det har ingenting med denne undersøkelsen å gjøre, understreker leder Petter Brelin.

– Undersøkelsen til Markussen/Røed viser at det tross konkurransesituasjonen om pasientene, er forsvinnende få med plass på listene sine, som gir pasientene rause sykmeldinger, fortsetter han.

– Om regnestykket til forskerne er riktig, ville sykefraværet gått fra 7 til 6,7 prosent dersom noen leger med ledig kapasitet, ikke var «snillere» enn andre. Det er ikke stor forskjell og viser egentlig at leger ikke bruker sykemelding som et lokkemiddel for å få pasienter, mener Brelin.

– Men det er et stort sprik mellom hvor mange, og lange sykmeldinger allmennleger skriver ut. Hva kommer det av?

– Noe er nok ulike personligheter. Enkelte leger er «snillere» enn andre, helt uavhengig av fulle eller halvfulle lister. Et annet punkt er ulik pasientpopulasjon. En fastlege som holder til der mange jobber med hardt fysisk arbeid, vil naturlig nok skrive ut flere sykmeldinger enn legen som har unge, friske mennesker på sin pasientliste.

Publisert: 05.06.16 kl. 18:39

Mer om Helse Nav