Azt fogom javasolni a miniszterelnöknek, hogy akik 2020 után születnek, Magyarországon ne vásárolhassanak dohányterméket

– jelentette be Lázár János, a nemdohányzók védelméért felelős miniszteri biztos a Tobacco Hungary 2018 konferencián Siófokon. Lázár – aki az első nyilvános előadását tartotta miniszteri biztosi minőségében – közölte: erre van szükség ahhoz, hogy Magyarország valóban füstmentes ország lehessen. Ha máshogy nem lehet elérni a tiltást, akkor az alaptörvényt kell módosítani.

A Lázár által javasolt lépés értelmében mindenki más vehetne cigit 2020 után is, a 2020-as generáció viszont akkor sem, ha már elmúlt 18 éves. A biztos szerint a dohányzás nem alapvető emberi jog, sőt korlátozza a nemdohányzókat az egészséges élethez való alapvető jogukban, így tiltani lehet. A magyar kormánynak azt kell célul kitűzni, hogy Magyarország teljesen füstmentes ország legyen.

Lázár emellett azt is javasolja, hogy

továbbra is tiltsa a kormány az e-cigiket és a hasonló alternatív dohánytermékeket, mert ezekről nem tudni még biztosan, hogy milyen egészségügyi kockázatai lehetnek;

a gépjárművekben való dohányzást teljesen tiltsák be, az autóban való mobilhasználathoz hasonlóan;

kapjanak több jogot a társasházak, hogy betiltsák a dohányzást;

még jobban korlátozzák azt, hogy hány emberre juthat egy trafik;

és hogy legyen egy egységes felügyeletük a dohánytermékeknek.

Lázár arról is beszélt, hogy szerinte egyeztetni kell a munkaadókkal arról, hogy azok után a munkavállalók után, akik nem mennek el az állam által biztosított szűrővizsgálatokra, több járulékot fizessenek.

Hozzátette: tudja, hogy a javaslatait politikai és gazdasági okokból is kritizálni fogják. A gazdasági ok az, hogy a tiltás végső soron a sokaknak munkát adó dohányipar végét jelenti, de erre azt mondta, hogy a javaslatai elég átállási időt biztosítanak mindenkinek, aki most dohánytermesztéssel, gyártással vagy kereskedelemmel foglalkozik. A politikai kritika pedig az lesz, hogy az állam nem tilthatja az egyén szabadságát akár az önpusztításra is, de véleménye szerint ezt mások jogainak védelme érdekében igenis megteheti az állam.

A politikus arról is beszélt, hogy a dohányzás semmilyen formában nem szolgálja a közjót, az államnak is többe kerül a dohányzás miatti betegségek kezelése, mint amennyi jövedéki adó befolyik. Arról nem is beszélve, hogy szerinte óriási emberi és nemzetgazdasági károkat okoz, hogy több mint 20 ezer 5–65 év közötti állampolgárt és munkavállalót veszít el az ország daganatos, illetve szív- és érrendszeri betegségek miatt, amelyeknek egyik fő oka a dohányzás.

Lázár amúgy nagy elismeréssel beszélt a dohánytermékek kis- és nagykereskedelmének teljes átszabályozásáról, vagyis a trafikok és a trafikellátó monopólium kialakításáról, aminek a főszereplője volt. Ezek szerinte sikeresek voltak a kormány kettős célja szempontjából: hogy visszaszorítsák a dohányzást, és hogy a „patrióta” gazdaságpolitika részeként a magyar cégeket támogassák. Azt mondta, a jövőben is ez a kettős cél határozza majd meg a kormány dohányiparral kapcsolatos politikáját.

A Miniszterelnökség korábbi vezetője augusztus eleje óta tölti be a „nemdohányzók védelméért felelős miniszterelnöki biztos" címét, és mint ilyen, az ő feladata a dohánypiac szabályozását célzó kormányzati feladatok előkészítése és összehangolása, kormányzati stratégia kidolgozása. Ez elégé Lázárhoz illő feladat, hiszen a dohánykereskedelem teljes újraszervezésében, a trafikrendszer kialakításában is jelentős szerepet vállalt.

A nemdohányzók védelmében talán majd előnyére válik, hogy jóban van Sánta Jánossal, a Continental dohánycég tulajdonosával. Sánta fontos szereplője a magyar dohányiparnak, az ő számítógépén írták például a dohánypiac átalakításáról szóló törvényjavaslatnak azt a verzióját, amit aztán a kormány elküldött az Európai Uniónak. Emellett a tulajdonában lévő Tabán Trafik részleges tulajdonában van az az Országos Dohányboltellátó Kft., amely a kormánytól elnyerte a feladatot, hogy a trafikok kizárólagos ellátója legyen.

Borítókép: Kaszás Tamás / Index.