– Jag förstår att regler måste följas, men det måste finnas ett socialt ansvar också, säger Svante Karlsson, freds- och utvecklingsforskare vid Göteborgs universitet.

I december 2014 fick Länsstyrelsen i Västra Götaland in en anmälan om skräp i ett skogsparti i Delsjöområdet. Under en promenad upptäckte en kvinna ett läger i skogen. Mellan tallarna fanns ett tält uppspänt. Runtomkring låg sopsäckar, gasoltuber för campare och högar övertäckta av presenningar.

På grund av att området är ett naturreservat och att det råder strandskydd på platsen tog Länsstyrelsen kontakt med mannen som bodde där och meddelade honom att han måste packa ihop lägret, återställa marken och flytta därifrån.

LÄS ÄVEN: Skogsgläntan blev deras hem

"Det finns regler"

Erik Brimse är naturvårdshandläggare på Länsstyrelsen i Västra Götaland.

– Det finns regler för vad man får och inte får göra i naturreservatet. Strandskyddet är till för att skydda växt- och djurlivet och för att allmänheten ska ha möjlighet att röra sig fritt i området. Om man då bosätter sig där blir det en form av privatisering av området. Det blir som en tomt där folk ogärna går, säger han.

Det har dock varit känt länge att mannen bor på platsen. Tidigare har han bland annat haft politiker på besök och Helena Nyhus som var socialdemokratiskt kommunalråd mellan 2003-2010 berättar att man då lät ärendet bero.

– Vi var många som visste om honom, men det sågs inte som ett problem. Det var inte en fråga kring om han fick bo i skogen eller inte, säger hon och berättar att hon hade kontakt med mannen under flera års tid.

– Bland annat kom han med björksav till mitt kontor som jag skulle dricka för att det är nyttigt. Han var väldigt omtänksam, säger Helena Nyhus.

Bott på platsen sedan 2005

När GP tar kontakt med mannen berättar han att han har bott på platsen sedan 2005. Sommar som vinter.

Runt tältet ligger ett tjugotal högar med böcker, tidningar och artiklar under presenningar. Enligt mannen är projektet till för att hjälpa samhället. Informationen ska sammanställas och lämnas över till stadens politiker säger han och påpekar att det är många års arbete som hotas om han nu tvingas flytta. Därför ansökte han om dispens från strandskyddet och naturreservatets föreskrifter i slutet av 2015.

Men ansökan avslogs av Länsstyrelsen och 2017 kom ytterligare en anmälan om olovlig camping och nedskräpning. Därför har han nu fått tre veckor på sig att flytta på sakerna om de inte ska slängas av Kronofogden.

"Speciell livssituation"

Svante Karlsson, docent i freds- och utvecklingsforskning på institutionen för globala studier på Göteborgs universitet, har tidigare haft mannen som student och har hjälpt honom att ansöka om dispens. Han har förståelse för Länsstyrelsens beslut, men tycker att ärendet borde samordnas bättre mellan myndigheter för att visa hänsyn till mannens speciella livssituation.

– De kommer kasta allt hans arbete som han har jobbat med i tjugo år. Det är fruktansvärt arrogant. För honom är det livsviktigt. Jag förstår att vi måste följa reglerna, men det finns ett socialt ansvar också. Det är inget som skulle bli prejudicerande med att låta honom stanna för det finns inget liknande fall.

Eva Olsen är chef på enhets för naturärenden på Länsstyrelsen i Västra Götaland.

– I och med att vi har fått in klagomål är det inte bara en part att ta hänsyn till. Vi måste luta oss mot det som är lagligt och bestämt. Området ska vara tillgängligt för alla så det handlar i slutändan om likhet inför lagen, säger hon.

Fått flera chanser

För att hitta en lösning har Länsstyrelsen tagit kontakt med sociala myndigheter och Eva Olsen påpekar att mannen har fått flera chanser att flytta på sig.

– Det är alltid tråkigt när sådana här situationer uppstår. Samtidigt måste vi förmedla att vi inte har möjlighet att ta hand om sakerna och då återstår destruktion. Det vore väldigt tråkigt, men vi måste meddela det så att han får chansen att lösa det på egen väg, säger hon.

Helena Nyhus har numera lämnat politiken. Även hon förstår att Länsstyrelsen måste förhålla sig till det regelverk som finns. Men hon tycker att ärendet visar hur svårt samhället har att hantera människor som lever annorlunda.

– Jag kan väl tycka att det är sorgligt att vi har ett samhälle där människor inte tillåts leva parallellt, för han stör ingen vad jag vet. Ett tolerant samhälle borde klara av att människor lever annorlunda, men tyvärr är det inte så, säger Helena Nyhus.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.