Efter attentatet mot satirtidningen Charlie Hebdo i Paris väcktes frågan om det behövs utökad kameraövervakning kring svenska redaktioner. Efter helgens skjutningar i Köpenhamn har ämnet fått ny aktualitet.

Just nu utreds frågan i ett internt arbete på justitiedepartementet.

– Det är något vi tittar på, säger Anders Ygeman.

Det handlar bland annat om vilka möjligheter den nuvarande lagstiftningen ger till ökad kameraövervakning, hur länsstyrelserna tolkar lagstiftningen och hur det skulle fungera med EU:s regelverk.

Frågan om fler övervaknings­kameror brukar väcka känslor, inte minst när det kommer till den personliga integriteten.

Foto: Lars Lindqvist

– Jag tror att kameror kan fylla en viktig funktion, men jag tror inte på att gå mot den situation som är i Storbritannien, där näst intill varje offentlig yta är kameraövervakad. Däremot kan det finnas behov av en tydligare tillämpning av lagstiftningen, så att det går att använda kameraövervakning mer, exempelvis vid redaktioner eller andra utsatta miljöer eller byggnader, säger Ygeman.

Han visar på två exempel i Sverige som gett positiva resultat.

– Kring Medborgarplatsen och Stureplan i Stockholm har vi kombinerat kameraövervakning med ökade polisiära resurser och där har vi kraftigt minskat våldsbrottsligheten.

På måndagen hade han möte med polismyndigheten för att göra en bedömning av säkerhetsläget i Sverige efter attentatet i Köpenhamn.

– Vi konstaterade att i nuläget föranleder händelserna i Danmark ingen ytterligare höjning av den svenska hotbilden. Vi har levt med en förhöjd hotbild mot Sverige sedan 2010. De händelser som vi sett i Paris, Belgien och Danmark rör sig inom ramen för den hotbilden.

Inrikesminister Anders Ygeman (S). Foto: Magnus Hallgren

Anders Ygeman pekar på att regeringen har satt i gång ett arbete med en ny nationell strategi mot terrorism.

Det handlar bland annat om förebyggande åtgärder mot att folk radikaliseras och rekryteras för att delta i terrorstrider, snabbutredning om kriminalisering av terrorkrigsresor, kriminalisering av rekrytering, finansiering och organisering av terrorkrigsresor. Dessutom pågår ett arbete på EU-nivå om samlat system om biljettinformation.

– Det handlar fortfarande mer om att få de sakerna på plats än att hitta på alldeles nya åtgärder, säger Anders Ygeman.

I nuläget är det heller inte aktuellt att tillföra några ytterligare resurser för att motverka terror­attentat.

– Polisen och säkerhetspolisen bedömer i dag att de klarar av den hotbild vi har inom ramen för nuvarande resurser. Men om den här utvecklingen fortsätter kan det behövas ett resurstillskott. Vi får ta den diskussionen när vi diskuterar budgeten efter sommaren. Det är inte omöjligt att vi kommer att behöva öka resurserna, säger Anders Ygeman.

Hans Olsson

hans.olsson@dn.se



Fakta. Säpo satsar mer på terrorskyddet

Säkerhetspolisen använder en allt större del av sin budget till terrorskydd. Främst är det personskyddet som ökat, visar en genomgång som DN gjort. Personskyddet är en del av terror­skyddet och har sedan mordet på utrikesminister Anna Lindh 2003 ökat. 2013 stod personskyddet för 44 procent av Säpos budget, enligt myndighetens årliga rapport. Fem år tidigare gick 36 procent av budgeten till den delen.

Läs hela artikeln här

Analys. Ewa Stenberg: Riskerna för demokratin glöms bort

Fler övervakningskameror, fler poliser och ökad registrering. Terrorhotet kryper allt närmare Sverige och föder nya politiska förslag. Men de medför samtidigt risker för den demokrati förslagsställarna vill skydda.

Inrikesminister Anders Ygeman vill se fler övervakningskameror. Folkpartiets Erik Ullenhag kräver bättre bevakning av synagogor och judiska mötesplatser. I Bryssel har EU färskat upp ett gammalt förslag om att göra ett centralt register över flygresor. Och de flesta riksdagspartierna vill numera förbjuda medborgarna att göra vissa resor – sådana som myndigheterna be­dömer som terrorresor.

Svensk och dansk säkerhetspolis avvärjde i december 2010 ett terrorattentat som troligen skulle ha varit ännu värre än det som skedde i helgen. Fyra män från Sverige och Danmark greps när de var på väg med vapen och buntband mot tidningen Jyllands-Postens redaktion i Köpenhamn.

Man kan fråga sig varför de åtgärder som nu diskuteras inte utreddes redan då.

Kanske drog de politiskt ansvariga slutsatsen att säkerhetstjänsterna räcker till och förmår stoppa alla attentat. Såväl gärningsmännen i Paris som den som misstänks för dåden i Köpenhamn har varit kända av de frans­ka respektive danska motsvarigheterna till Säpo. Men de hade inte resurser att följa dem. Läs hela analysen här

Reportage. Därför väljer hon Israel före Danmark

Foto: Anders Hansson

I bitande kyla böjer sig Anya Raben framför blomsterhavet och tänder två små värmeljus. Framför henne tornar synagogan upp sig, en stram blekgul byggnad utan synliga judiska attribut.

– Min relation till den här platsen? Den är mitt liv. Det är här våra ritualer äger rum. Det är här vi lämnar ut oss själva.

Anya Raben, dansk poet och make­up-artist, var senast utanför synagogan i lördags natt. Läs hela reportaget av Björn af Kleen här

Senaste nytt. Tiotusentals hedrade danska terroroffren

Facklorna brann i februarikvällen och budskapet var tydligt när tiotusentals manifesterade mot våldet i Köpenhamn på måndagen. Budskapet var att med samhörighet går det att besegra de mörka krafterna.

– När andra försöker splittra oss är vårt svar ett starkt samhälle, sade den danska statsministern Helle Thorning-Schmidt. Läs hela artikeln här

Senaste nytt. ”Danskt militärvapen användes vid attacken”

Det var danska militärens standardvapen, ett automatgevär av typen M/95, som användes vid terrorattentatet i Köpenhamn, enligt dansk polis. Hur förövaren fått tag på vapnet – som ska vara mycket svårt att komma över – är ännu oklart.

Uppgifterna som publicerats i danska Extra Bladet uppges komma från poliskällor. Läs hela artikeln här

Läs allt om attentaten i Köpenhamn